м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-б, тел.
Господарський суд міста Києва у складі
судді Марченко О.В., при секретарі
судового засідання Грабовській А.С.,
розглянув у відкритому судовому
за позовом комунального підприємства
по утриманню житлового господарства
«Житлорембудсервіс» Деснянського
району м. Києва, м. Київ,
до благодійної організації
«Благодійний фонд «НІКА КИЇВ», м. Київ,
про стягнення 2 555,45 грн.,
за участю представників сторін:
позивача - Євдокименка В.М. (довіреність
від 30.07.2014 б/н);
відповідача - не з'явився.
Комунальне підприємство по утриманню
житлового господарства
«Житлорембудсервіс» Деснянського
району м. Києва (далі - Підприємство)
звернулося до господарського суду
міста Києва з позовом про стягнення з
благодійної організації «Благодійний
фонд «НІКА КИЇВ» (далі - Фонд) 2 555,66 грн.
заборгованості, що утворилася у зв'язку
з неналежним виконанням відповідачем
умов договору від 01.11.2012 №153/1706 про
відшкодування витрат
балансоутримувача на надання
комунальних послуг орендарю та
відшкодування податку на землю (далі -
Ухвалою господарського суду міста
Києва від 06.08.2014 порушено провадження у
справі.
02.09.2014 представник позивача подав заяву
про зменшення розміру позовних вимог і
просив стягнути з відповідача: 2 455,11
грн. боргу; 21,45 грн. втрат від інфляції;
26,30 грн. 3% річних; 52,20 грн. пені, а всього 2
У судовому засіданні 29.09.2014 представник
позивача надав пояснення по суті спору,
зменшені позовні вимоги підтримав у
Представник відповідача у судове
засідання не з'явився, про причини
неявки суд не повідомив, відзив на
позовну заяву не подав.
Ухвали господарського суду міста Києва
було надіслано відповідачу на адресу,
зазначену у позовній заяві та у витязі
з Єдиного державного реєстру юридичних
осіб та фізичних осіб-підприємців, що
також підтверджується відмітками
канцелярії на звороті таких ухвал та
рекомендованими повідомленнями про
вручення поштових відправлень.
У підпункті 3.9.2 пункту 3.9 постанови
пленуму Вищого господарського суду
України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі
питання практики застосування
Господарського процесуального кодексу
України судами першої інстанції»
зазначено, що, розпочинаючи судовий
розгляд, суддя має встановити, чи
повідомлені про час і місце цього
розгляду особи, які беруть участь у
справі, але не з'явилися у засідання.
Особи, які беруть участь у справі,
вважаються повідомленими про час і
місце її розгляду судом, якщо ухвалу
про порушення провадження у справі
надіслано за поштовою адресою,
зазначеною у позовній заяві. У випадку
нез'явлення в засідання представників
обох сторін або однієї з них справа
може бути розглянута без їх участі,
якщо неявка таких представників не
перешкоджає вирішенню спору.
Враховуючи наведене та з метою
запобігання безпідставному
затягуванню розгляду справи, суд
дійшов висновку про можливість
розгляду справи по суті в судовому
засіданні 29.09.2014 без участі
представника відповідача за наявними в
ній матеріалами (стаття 75
Господарського процесуального кодексу
України, далі - ГПК України).
Оцінивши наявні в матеріалах справи
докази, які мають значення для розгляду
справи по суті, проаналізувавши
встановлені фактичні обставини справи
в їх сукупності, заслухавши пояснення
представника позивача, господарський
суд міста Києва
03.10.2013 Підприємством (балансоутримувач)
і Фондом (орендар) укладено Договір, за
- балансоутримувач забезпечує надання
послуг з централізованого опалення,
постачання холодної, гарячої води та
водовідведення, електропостачання
(нежитлового приміщення), що
знаходиться за адресою: вул.
Будищанська, 3 (далі - будівля) загальною
площею 1 615,10 кв.м. (пункт 1.1 Договору);
- орендар відшкодовує витрати
балансоутримувача на надання вказаних
у пункті 1.1 Договору послуг на умовах,
визначених Договором, а також сплачує
відшкодування земельного податку, що
сплачується балансоутримувачем у
відповідності до вимог чинного
законодавства України, в частині ХІІІ
Податкового кодексу України, у розмірі,
встановленому відповідно до додатку до
Договору, який є його невід'ємною
частиною (пункт 1.2 Договору);
- орендар відшкодовує витрати
балансоутримувача за надання вказаних
у пункті 1.1 Договору послуг згідно із
показниками лічильників і пропорційно
займаній площі, пропорційно кількості
користувачів за кількістю джерел
електрообладнання (пункт 1.3 Договору);
- орендар зобов'язується не пізніше 20
числа місяця, наступного за звітним
місяцем, вносити плату на рахунок
балансоутримувача будівлі за
комунальні послуги згідно із
виставленими сумами у
рахунках-фактурах (підпункт 2.2.3 пункту
- орендар зобов'язується не пізніше 20
числа місяця відшкодувати
балансоутримувачу податок на землю, що
сплачується у відповідності до вимог
чинного законодавства України
(підпункт 2.2.4 пункту 2.2 Договору);
- Договір набирає чинності з дня його
підписання та діє до 31.10.2013 (пункт 5.1
- у разі відсутності заяви однієї із
сторін про припинення або зміну
Договору після закінчення строку його
чинності протягом одного місяця він
вважається продовжений на той самий
термін і на тих самих умовах, які були
передбачені договором (пункт 5.4
Частиною першою статті 901 Цивільного
кодексу України (далі - ЦК України)
передбачено, що за договором про
надання послуг одна сторона
(виконавець) зобов'язується за
завданням другої сторони (замовника)
надати послугу, яка споживається в
процесі вчинення певної дії або
здійснення певної діяльності, а
замовник зобов'язується оплатити
виконавцеві зазначену послугу, якщо
інше не встановлено договором.
Згідно зі статтею 526 ЦК України
зобов'язання має виконуватися належним
чином відповідно до умов договору та
вимог цього Кодексу, інших актів
цивільного законодавства, а за
відсутності таких умов та вимог -
відповідно до звичаїв ділового обороту
або інших вимог, що звичайно
За приписами статті 525 ЦК України
одностороння відмова від зобов'язання
або одностороння зміна його умов не
допускається, якщо інше не встановлено
договором або законом.
Статтею 629 ЦК України встановлено, що
договір є обов'язковим для виконання
Відповідач виконував умови Договору
неналежним чином та починаючи з грудня
2012 року припинив оплату за надані
Відповідно до статті 610 ЦК України
порушенням зобов'язання є його
невиконання або виконання з порушенням
умов, визначених змістом зобов'язання
(неналежне виконання).
Заборгованість за надані послуги за
період з грудня 2012 року по березень 2014
року складає 2 455,11 грн.
Оскільки Фондом сума заборгованості за
Договором в повному обсязі у
добровільному порядку сплачена не
була, то позовні вимоги про стягнення з
відповідача на користь позивача 2 455,11
грн. боргу є обґрунтованими і тому
підлягають задоволенню.
Крім основної заборгованості позивач
просить суд стягнути з відповідача 21,54
грн. втрат від інфляції, 26,30 грн. 3%
річних і 52,50 грн. пені.
За приписами статті 625 ЦК України
боржник не звільняється від
відповідальності за неможливість
виконання грошового зобов'язання.
Боржник, який прострочив виконання
грошового зобов'язання, на вимогу
кредитора зобов'язаний сплатити суму
боргу з урахуванням встановленого
індексу інфляції за весь час
прострочення, а також три проценти
річних від простроченої суми, якщо
інший розмір процентів не встановлений
договором або законом.
Передбачене законом право кредитора
вимагати сплати боргу з урахуванням
індексу інфляції та 3 % річних в порядку
статті 625 ЦК України є способами
захисту його майнового права та
інтересу, суть яких полягає у
відшкодуванні матеріальних втрат від
знецінення грошових коштів внаслідок
інфляційних процесів та отриманні
компенсації (плати) від боржника за
користування утримуваними ним
грошовими коштами, належними до сплати
Так, перевіривши здійснені позивачем
розрахунки втрат від інфляції і 3%
річних, господарський суд міста Києва
дійшов висновку, що вони неправильні в
частині нарахування 3% річних, проте
здійснення судом перерахунку такої
суми фактично призведе до виходу судом
за межі позовних вимог (за перерахунком
суду 3 % річних - 26,83грн.).
Відповідно до пункту 2 частини першої
статті 83 ГПК України господарський суд,
приймаючи рішення, має право виходити
за межі позовних вимог, якщо це
необхідно для захисту прав і законних
інтересів позивачів або третіх осіб з
самостійними вимогами на предмет спору
і про це є клопотання заінтересованої
Враховуючи наведене, у зв'язку з тим, що
клопотання в порядку, передбаченому
вказаним пунктом частини першої статті
83 ГПК України, до позовної заяви не
додано та в судовому засіданні
представником позивача не подано, у
суду відсутні підстави для виходу за
межі позовних вимог в частині вимог про
стягнення 3% річних, а тому стягненню з
відповідача підлягає 21,54 грн. втрат від
інфляції та 26,30 грн. 3% річних.
У частині першій статті 546 ЦК України
зазначено, що виконання зобов'язання
може забезпечуватися, зокрема,
Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова
сума або інше майно, які боржник
повинен передати кредиторові у разі
порушення боржником зобов'язання;
штрафом є неустойка, що обчислюється у
відсотках від суми невиконаного або
неналежно виконаного зобов'язання;
пенею є неустойка, що обчислюється у
відсотках від суми несвоєчасно
виконаного грошового зобов'язання за
кожен день прострочення виконання
(стаття 549 ЦК України).
Згідно з частиною другою статті 343
Господарського кодексу України (далі -
ГК України) і статтею 1 Закону України
«Про відповідальність за несвоєчасне
виконання грошових зобов'язань»
платник грошових коштів сплачує на
користь одержувача цих коштів за
прострочку платежу пеню в розмірі, що
встановлюється за згодою сторін, але не
може перевищувати подвійної облікової
ставки НБУ, що діяла у період, за який
Пунктом 4.2 Договору передбачено, що у
випадку несвоєчасної сплати за
комунальні послуги орендар сплачує
пеню в розмірі 0,5% від простроченої
За приписом частини шостої статті 232 ГК
України нарахування штрафних санкцій
за прострочення виконання
зобов'язання, якщо інше не встановлено
законом або договором, припиняється
через шість місяців від дня, коли
зобов'язання мало бути виконано.
Таким чином, вирішуючи спір про
стягнення пені за несвоєчасне
виконання грошового зобов'язання, суд
визначає розмір такої пені за ставкою,
що не перевищує подвійної облікової
ставки НБУ за шість місяців від дня,
коли зобов'язання мало бути виконано.
На наведені приписи позивач увагу не
Так, перевіривши здійснений позивачем
розрахунок пені, господарський суд
міста Києва дійшов висновку, що він є
правильним, оскільки сума пені не
перевищує подвійну облікову ставку НБУ
та шестимісячний строк нарахування.
За приписами статті 49 Господарського
процесуального кодексу України судові
витрати зі справи щодо судового збору
слід покласти на відповідача.
Керуючись статтями 43, 49, 82 - 85 ГПК
України, господарський суд міста Києва
1. Позов задовольнити.
2. Стягнути з благодійної організації
Київ, вул. Вітряні Гори, 21/7, кв. 17;
ідентифікаційний код 36867499) з будь-якого
рахунку, виявленого державним
виконавцем під час виконання даного
рішення суду, на користь комунального
підприємства по утриманню житлового
господарства «Житлорембудсервіс»
Деснянського району м. Києва (02217, м.
Київ, вул. Закревського, 15;
ідентифікаційний код 31776030): 2 455 (дві
тисячі чотириста п'ятдесят п'ять) грн. 11
коп. боргу; 52 (п'ятдесят дві) грн. 50 коп.
пені; 21 (двадцять одну) грн. 54 коп. втрат
від інфляції; 26 (двадцять шість) грн. 30
коп. 3% річних та 1 827 (одну тисячу
вісімсот двадцять сім) грн. судового
збору.

Після набрання рішенням законної сили
видати відповідний наказ.

Рішення набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо апеляційну скаргу не було
подано. У разі подання апеляційної
скарги рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним господарським
судом.

Повне рішення складено 03.10.2014.

Суддя
О.
Марченко