м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-б, тел.
Господарський суд міста Києва у складі
судді Марченко О.В., при секретарі
судового засідання Грабовській А.С.,
розглянув у відкритому судовому
за товариства з обмеженою
відповідальністю "АТЛ", м. Київ,
до державного підприємства "Державний
проектно-конструкторський інститут
інноваційних технологій в енергетиці
та енергозбереженні", м. Київ,
про стягнення 5 182,77 грн.,
за участю представників:
позивача - Резвової О.В. (довіреність
від 22.08.2014 №б/н);
відповідача - не з'явився.
Товариство з обмеженою
відповідальністю "АТЛ" (далі - ТОВ "АТЛ")
звернулося до господарського суду
міста Києва з позовом про стягнення з
державного підприємства "Державний
проектно-конструкторський інститут
інноваційних технологій в енергетиці
та енергозбереженні" (далі -
Підприємство): 4 692,70 коп. основної
заборгованості, яка утворилася у
зв'язку з неналежним виконанням
відповідачем умов договору про
технічне обслуговування та ремонт
транспортного засобу від 01.06.2013 №3162/1106
(далі - Договір); 126,05 грн. 3% річних; 364,02
грн. пені, а всього 5 182,77 грн.
Ухвалою господарського суду міста
Києва від 18.08.2014 порушено провадження у
справі.
У судовому засіданні 02.10.2014 представник
позивача надав пояснення по суті
справи, позовні вимоги підтримав в
Ухвали господарського суду міста Києва
було надіслано відповідачу на адресу,
зазначену у позовній заяві та у витязі
з Єдиного державного реєстру юридичних
осіб та фізичних осіб-підприємців, що
також підтверджується відмітками
канцелярії на звороті таких ухвал та
рекомендованими повідомленнями про
вручення поштового відправлення.
У підпункті 3.9.2 пункту 3.9 постанови
пленуму Вищого господарського суду
України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі
питання практики застосування
Господарського процесуального кодексу
України судами першої інстанції»
зазначено, що, розпочинаючи судовий
розгляд, суддя має встановити, чи
повідомлені про час і місце цього
розгляду особи, які беруть участь у
справі, але не з'явилися у засідання.
Особи, які беруть участь у справі,
вважаються повідомленими про час і
місце її розгляду судом, якщо ухвалу
про порушення провадження у справі
надіслано за поштовою адресою,
зазначеною у позовній заяві. У випадку
нез'явлення в засідання представників
обох сторін або однієї з них справа
може бути розглянута без їх участі,
якщо неявка таких представників не
перешкоджає вирішенню спору.
Враховуючи наведене та з метою
запобігання безпідставному
затягуванню розгляду справи, суд
дійшов висновку про можливість
розгляду справи в судовому засіданні
29.09.2014 без участі представника
відповідача за наявними в ній
матеріалами (стаття 75 Господарського
процесуального кодексу України, далі -
Оцінивши наявні в матеріалах справи
докази, які мають значення для розгляду
справи по суті, проаналізувавши
встановлені фактичні обставини справи
в їх сукупності, заслухавши пояснення
представника позивача, господарський
суд міста Києва
01.06.2013 ТОВ «АТЛ» (виконавець) та філією
Підприємства (замовник) укладено
Договір, за умовами якого:
- виконавець бере на себе зобов'язання
надати замовнику послуги з технічного
обслуговування та/або ремонту
автомобільного транспортного засобу
чи його складових частин, у тому числі з
використанням матеріалів (запасних
частин) як замовника, так і спеціально
замовлених виконавцем. Замовник бере
на себе зобов'язання прийняти й
оплатити ці послуги, а також вартість
використаних матеріалів (запасних
частин) виконавця в розмірі, строки та в
порядку, що передбачені умовами
Договору (пункт 1.1 Договору);
- вартість послуг погоджується
сторонами щодо кожного виду робіт і
вказується в наряді-замовленні, який є
невід'ємною частиною Договору (пункт 2.1
- крім вартості послуг, зазначених у
пункті 2.1 Договору, замовник оплачує
виконавцю вартість матеріалів
(запасних частин) виконавця, яка
вказується в наряді-замовленні (пункт
- оплата послуг і матеріалів (запасних
частин) здійснюється замовником шляхом
внесення грошових коштів протягом 10
(десяти) банківських діб після
підписання замовником акта
приймання-передачі виконаних робіт на
розрахунковий рахунок або до каси
виконавця (пункт 2.4 Договору);
- замовник зобов'язаний своєчасно
оплачувати послуги виконавця в повному
обсязі та у строки, передбачені
розділом 2 Договору (підпункт 3.1.1 пункту
- виконавець має право вимагати від
замовника оплатити вартість фактично
виконаних послуг, використаних
матеріалів (запасних частин) виконавця,
а також компенсувати вартість
матеріалів (запасних частин),
замовлених виконавцем для виконання
послуг, у разі розірвання Договору за
ініціативою замовника (підпункт 3.2.10
пункту 3.2 Договору);
- протягом 3 (трьох) робочих днів з дня
отримання транспортного засобу після
надання послуг технічного
обслуговування та/або ремонту
зазначеного транспортного засобу, що
фіксується відповідним
нарядом-замовленням замовник,
зобов'язаний підписати акт
приймання-передачі транспортного
засобу або в той же строк надати
виконавцю мотивовану відмову у
прийнятті робіт (пункт 5.8 Договору);
- за порушення строків розрахунків,
передбачених розділом 2 Договору,
замовник сплачує за кожен день
прострочення пеню в розмірі 0,2% від суми
заборгованості. Оплата пені не
звільняє замовника від зобов'язань
оплати простроченого платежу, але не
більше подвійної облікової ставки
Національного банку України (далі -
НБУ), яка діяла в період нарахування
штрафу, від суми заборгованості (пункт
- Договір набирає чинності з дня його
підписання і діє до 31.12.2013 або до
повного виконання сторонами своїх
зобов'язань за Договором (пункт 9.1
Частиною першою статті 901 Цивільного
кодексу України (далі - ЦК України)
передбачено, що за договором про
надання послуг одна сторона
(виконавець) зобов'язується за
завданням другої сторони (замовника)
надати послугу, яка споживається в
процесі вчинення певної дії або
здійснення певної діяльності, а
замовник зобов'язується оплатити
виконавцеві зазначену послугу, якщо
інше не встановлено договором.
Згідно зі статтею 526 ЦК України
зобов'язання має виконуватися належним
чином відповідно до умов договору та
вимог цього Кодексу, інших актів
цивільного законодавства, а за
відсутності таких умов та вимог -
відповідно до звичаїв ділового обороту
або інших вимог, що звичайно
За приписами статті 525 ЦК України
одностороння відмова від зобов'язання
або одностороння зміна його умов не
допускається, якщо інше не встановлено
договором або законом.
Статтею 629 ЦК України встановлено, що
договір є обов'язковим для виконання
Сторонами було підписано
наряди-замовлення про надання послуг з
технічного обслуговування і ремонту
автомобіля марки «Skoda Octavia», державний
реєстраційний номер НОМЕР_1, на
загальну суму 8 192,70 грн., а саме: від
11.09.2013 №23-Y3254-001 на суму 7 640,10 грн. та від
19.09.2013 № 23-Y3262-007 на суму 552,60 грн.
На виконання умов Договору сторонами
було складено акти приймання-передачі
виконаних послуг від 11.09.2013 №23- Y3254-001 на
суму 7 640,10 грн. та від 19.09.2013 №23- Y3262-007 на
На вказаних актах Підприємством
проставлено підпис про те, що роботи
згідно з нарядом виконано, автомобіль
отримано, претензій та зауважень до
Таким чином, судом встановлено, що
вказаний акт підписано та скріплено
печатками сторін, а тому роботи,
передбачені Договором, були повністю
та належним чином виконані ТОВ «АТЛ» та
без будь-яких зауважень прийняті
Підприємством на загальну суму 8 192,70
На підставі пункту 2.4 Договору оплата
послуг і матеріалів (запасних частин)
повинно здійснюватися Підприємством
шляхом внесення грошових коштів
протягом 10 (десяти) банківських днів
після підписання відповідачем актів
приймання-передачі виконаних робіт.
Так, за актом приймання-передачі
наданих послуг від 11.09.2013 відповідач
зобов'язаний був розрахуватися до
25.09.2013, а за актом приймання-передачі
наданих послуг від 19.09.2013 - до 03.10.2013.
Відповідно до статті 610 ЦК України
порушенням зобов'язання є його
невиконання або виконання з порушенням
умов, визначених змістом зобов'язання
(неналежне виконання).
13.11.2013 відповідач частково
розрахувався за актом
приймання-передачі виконаних послуг
від 11.09.2013 на суму 3 500 грн.
Таким чином, у відповідача перед
позивачем утворилася заборгованість у
сумі 4 692,70 грн. (7 640,10 грн. + 552,60
ТОВ «АТЛ» на адресу Підприємства було
надіслано претензію від 24.02.2014 з
вимогою про сплату основної
заборгованості у сумі 4 692,70 грн.
Вказану претензію було надіслано на
адресу Підприємства 26.02.2014, проте
відповідач відповіді не надав,
заборгованість за отримані послуги в
повному обсязі не сплатив.
Отже, оскільки Підприємством сума
заборгованості за Договором в повному
обсязі у добровільному порядку
сплачена не була, то позовні вимоги про
стягнення з відповідача на користь
позивача 4 692,70 грн. боргу є
обґрунтованими і тому підлягають
Крім основної заборгованості позивач
просить суд стягнути з відповідача 3%
річних у сумі 126,05 грн. та пеню у сумі 364,02
Відповідно до статті 625 ЦК України
боржник не звільняється від
відповідальності за неможливість
виконання грошового зобов'язання.
Боржник, який прострочив виконання
грошового зобов'язання, на вимогу
кредитора зобов'язаний сплатити суму
боргу з урахуванням встановленого
індексу інфляції за весь час
прострочення, а також три проценти
річних від простроченої суми, якщо
інший розмір процентів не встановлений
договором або законом.
Пунктом 2.4 Договору встановлено, що
оплата послуг і матеріалів (запасних
частин) здійснюється замовником шляхом
внесення грошових коштів, протягом 10
(десяти) банківських діб після
підписання замовником акта
приймання-передачі виконаних робіт, на
розрахунковий рахунок або до каси
Як було встановлено судом, акт
приймання-передачі виконаних робіт
було підписано сторонами 11.09.2013 та
19.09.2013, таким чином періодами
нарахування 3% річних та втрат від
інфляції є: з 26.09.2013 по 12.11.2013 на суму 30,14
грн.; з 13.11.2013 (оскільки 13.11.2013 була
часткова оплата у сумі 3 500 грн.) по 14.07.2014
на суму 83,02 грн. та з 04.10.2013 по 14.07.2014 (дата
підпису позовної заяви) на суму 12,89 грн.
Перевіривши здійснений позивачем
розрахунки 3 % річних, господарський суд
міста Києва дійшов висновку про те, що
розрахунок правильний, а тому
стягненню підлягає 3% річних у сумі 126,05
Що ж до стягнення пені, то
господарський суд міста Києва вважає
за необхідне зазначити таке.
У частині першій статті 546 ЦК України
зазначено, що виконання зобов'язання
може забезпечуватися, зокрема,
Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова
сума або інше майно, які боржник
повинен передати кредиторові у разі
порушення боржником зобов'язання;
штрафом є неустойка, що обчислюється у
відсотках від суми невиконаного або
неналежно виконаного зобов'язання;
пенею є неустойка, що обчислюється у
відсотках від суми несвоєчасно
виконаного грошового зобов'язання за
кожен день прострочення виконання
(стаття 549 ЦК України).
Згідно з частиною другою статті 343
Господарського кодексу України і
статтею 1 Закону України «Про
відповідальність за несвоєчасне
виконання грошових зобов'язань»
платник грошових коштів сплачує на
користь одержувача цих коштів за
прострочку платежу пеню в розмірі, що
встановлюється за згодою сторін, але не
може перевищувати подвійної облікової
ставки НБУ, що діяла у період, за який
Пунктом 7.2 Договору встановлено, що за
порушення строків розрахунків,
передбачених розділом 2 Договору,
замовник сплачує за кожен день
прострочення пеню в розмірі 0,2% від суми
заборгованості. Оплата пені не
звільняє замовника від зобов'язань
оплати простроченого платежу, але не
більше подвійної облікової ставки НБУ,
яка діяла в період нарахування штрафу
від суми заборгованості.
За приписом частини шостої статті 232
Господарського кодексу України
нарахування штрафних санкцій за
прострочення виконання зобов'язання,
якщо інше не встановлено законом або
договором, припиняється через шість
місяців від дня, коли зобов'язання мало
Таким чином, вирішуючи спір про
стягнення пені за несвоєчасне
виконання грошового зобов'язання, суд
визначає розмір такої пені за ставкою,
що не перевищує подвійної облікової
ставки НБУ за шість місяців від дня,
коли зобов'язання мало бути виконано.
Позивач просить суд стягнути з
відповідача пеню за періоди: з 26.09.2013 по
12.11.2013 на суму 130,61 грн.; з 13.11.2013 по 26.03.2014
на суму 197,59 грн.; з 04.10.2013 по 03.04.2014 на
суму 35,82 грн., тобто в межах
шестимісячного строку.
Перевіривши здійснений позивачем
розрахунок суми пені, господарський
суд міста Києва дійшов висновку про те,
що розрахунок також правильний, а
відтак, стягненню з відповідача
підлягає 364,02 грн. пені.
За приписами статті 49 ГПК України
судові витрати зі справи слід покласти
Керуючись статтями 43, 49, 82 - 85 ГПК
України, господарський суд міста Києва
1. Позов задовольнити.
2. Стягнути з державного підприємства
«Державний науково-дослідний і
проектно-конструкторський інститут
інноваційних технологій в енергетиці
Петропавлівська, 40; ідентифікаційний
код 13685287) з будь-якого рахунку,
виявленого державним виконавцем під
час виконання даного рішення суду, на
користь товариства з обмеженою
вул. Симиренка, 36; ідентифікаційний код
32312185): 4 692 (чотири тисячі шістсот
дев'яносто дві) грн. 70 коп.
основного боргу; 126 (сто двадцять шість)
грн. 05 коп. 3% річних; 364 (триста шістдесят
чотири) грн. 02 коп. пені та 1 827 (одну
тисячу вісімсот двадцять сім) грн.
судового збору.
Після набрання рішенням законної сили
видати відповідний наказ.
Рішення набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо апеляційну скаргу не було
подано. У разі подання апеляційної
скарги рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним господарським
судом.

Повне рішення складено 06.10.2014.

Суддя
О. Марченко