м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-Б тел.
За позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Хенкель Україна"
До Київського міського
територіального відділення
Антимонопольного комітету України
Про визнання недійсним рішення
Антимонопольного комітету України від
29.04.2014 року № 39/02-р/к у справі № 149-03/11.13
Головуючий суддя Блажівська О.Є.
Суддя Бондарчук В.В.
Суддя Ярмак О.М.
Представники сторін:
Від позивача - Корчагін М.П., за дов. №
б/н від 15.06.2014 року до 01.01.2016 року.
Від відповідача - Руденко Т.В. за дов. № 6
від 28.02.2014 року до 31.12.2014 року; Якусевич
А.М., за дов. № 488 від 13.01.2014 року до 31.12.2014
СПРАВИ:
Товариство з обмеженою
відповідальністю "Хенкель Україна"
звернулось до Господарського суду
міста Києва з позовом до Київського
міського територіального відділення
Антимонопольного комітету України про
визнання рішення недійсним.
Ухвалою Господарського суду міста
Києва від 16.06.2014 року порушено
розгляд справи призначено на 06.08.2014
01.08.2014 року через канцелярію
Господарського суду міста Києва від
позивача надійшло клопотання про
долучення документів до матеріалів
справи.
06.08.2014 року через канцелярію
Господарського суду міста Києва від
відповідача надійшов відзив на позовну
06.08.2014 року представники позивача та
відповідача у судове засідання
Судом оголошено про перехід розгляду
справи по суті.
Представник - 1 позивача надав суду усні
пояснення по суті позовних вимог, позов
підтримав у повному обсязі.
Представник - 2 відповідача надав суду
усні пояснення по суті справи.
Представник позивача надав суду
клопотання про продовження строку
розгляду справи.
Клопотання про продовження строку
розгляду справи судом задоволено.
В зв'язку з необхідністю витребування
документів по справі, відповідно до ст.
77 ГПК України, судом оголошено перерву
В порядку ст. 69 Господарського
процесуального кодексу України в
зв'язку із клопотанням позивача
продовжити строк розгляду справи на 15
11.08.2014 року через канцелярію
Господарського суду міста Києва від
надійшло клопотання про долучення
документів до матеріалів справи.
18.08.2014 року представники позивача та
відповідача у судове засідання
Представник -2 позивача надав суду усні
пояснення та докази по суті справи,
позовні вимоги підтримав у повному
Представник -1 відповідача надав суду
усні пояснення по суті справи, проти
позовних вимог заперечив.
Представник -1 позивача надав суду усні
пояснення по суті справи.
Заслухавши пояснення сторін, суд
приходить до висновку призначити
колегіальний розгляд справи.
Відповідно до статті 4-6 Господарського
процесуального кодексу України справи
у місцевих господарських судах
розглядаються суддею одноособово.
Будь-яку справу, що відносить до
підсудності цього суду, залежно від
категорії і складності справ, може бути
розглянуто колегіально у складі трьох
суддів.
Враховуючи складність справи, з метою
забезпечення повного та всебічного
розгляду всіх обставин справи, суд
вважає за доцільне призначити
колегіальний розгляд справи.
Ухвалою Господарського суду міста
Києва від 18.08.2014 року суд призначив
Розпорядженням від 18.08.2014 року в.о.
Голови господарського суду міста Києва
Паламаря П.І керуючись рішенням зборів
суддів Господарського суду міста Києва
від 03.02.2011 р. (протокол №1 від 03.02.2011р.) та
ст.4-6 Господарського процесуального
кодексу України, справу № 910/4506/14
передано для розгляду колегії суддів
Блажівська О.Є. (головуючий), суддів
Бондарчук В.В., Ярмак О.М.
Ухвалою господарського суду міста
прийнято до провадження колегіально,
розгляд справи призначено на 08.09.2014
08.09.2014 року представники позивача та
відповідача у судове засідання
Представник -2 позивача надав суду усні
пояснення по суті справи, позовні
вимоги підтримав у повному обсязі.
Представник -1 відповідача надав суду
усні пояснення по суті справи, проти
позовних вимог заперечив.
Представник -1 позивача надав суду усні
пояснення по суті справи.
В зв'язку з необхідністю витребування
документів по справі, відповідно до ст.
77 ГПК України, судом оголошено перерву
09.09.2014 року через канцелярію
Господарського суду міста Києві від
позивача надійшло клопотання про
долучення документів до матеріалів
справи.
11.09.2014 року через канцелярію
Господарського суду міста Києві від
позивача надійшли додаткові пояснення.
12.09.2014 року представники позивача та
відповідача у судове засідання
Представник позивача надав суду усні
пояснення по суті справи, позовні
вимоги підтримав у повному обсязі.
Представник-1 відповідача надав суду
усні пояснення по суті справи, проти
позовних вимог заперечив.
Відповідно до вимог ст.81-1 ГПК України в
судових засіданнях складені формуляри
(протоколи), які долучено до матеріалів
справи.
В судовому засіданні 12.09.2014 р. було
оголошено вступну та резолютивну
частини рішення у відповідності до ст.
В судовому засіданні суд повідомив
сторони про порядок отримання повного
тексту рішеннявідповідно до вимог ст. 87
Розглянувши надані документи і
матеріали, всебічно та повно з'ясувавши
обставини, на яких ґрунтуються позовні
вимоги, об'єктивно оцінивши в
сукупності докази, які мають значення
для розгляду справи і вирішення спору
по суті, суд -
Рішенням від 29.04.2014 року № 39/02-р/к у
справі № 149-03/11.13 Київського міського
територіального відділення
Антимонопольного комітету України
вирішено: визнати, що Товариство з
обмеженою відповідальністю "Хенкель
Україна" вчинило порушення,
передбачене статтею 15-1 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції", у вигляді порушенніщо
полягає у поширенні на етикетці
невизначеному колу осіб неправдивиї
відомостей про характеристики рідкого
засобу для миття посуду "Пур П'юр енд
Нейчуралз" (в асортименті), внаслідок
обраного способу їх викладення, а саме
зазначення на етикетці про наявність у
складі натуральних квіткових
екстрактів магнолії та ароматичних
масел, лимону та апельсину, зеленого
чаю та жасмину, в той час як у складі
відповідні складові відсутні, разом із
зображенням відповідних квітів, що
може вплинути на наміри споживачів
щодо придбання цього товару.

За вказане вище порушення на ТОВ
"Хенкель Україна"накладено штраф у
розмірі 68000,00 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач
зазначає, що оскаржуване рішення
прийняте за неповного з'ясування
обставин, які мають значення для
справи, а обставини, які мають значення
для справи є недоведеними, а висновки
викладені у рішенні не відповідають
обставинам справи, у зв'язку з чим
просить суд визнати недійсним
оскаржуване рішення АМК.

Відповідач проти позовних вимог
заперечує повністю, зазначає, що
оспорювань рішення відповідає вимогам
чинного законодавства, є законним та
обгрунтованим, а доводи Позивача є
безпідставними, такими, що ґрунтуються
на невірному тлумаченні законодавства
про захист економічної конкуренції,
тому просить в задоволенні позовних
вимог відмовити повністю.

Оцінюючи наявні в матеріалах справи
документи та досліджуючи в судовому
засіданні докази, суд вважає, що
позовні вимоги є необґрунтованими та
такими, що не підлягають задоволенню, з
наступних підстав.

Згідно ст. 32 Господарського
процесуального кодексу України
(надалі - ГПК України) доказами у
справі є будь-які фактичні дані, на
підставі яких господарський суд у
визначеному законом порядку
встановлює наявність чи відсутність
обставин, які мають значення для
правильного вирішення господарського
спору.

Приписами статей 33, 34 ГПК України
передбачено, що кожна сторона повинна
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
і заперечень, докази подаються
сторонами та іншими учасниками
судового процесу, господарський суд
приймає тільки ті докази, які мають
значення для справи, обставини справи,
які відповідно до законодавства
повинні бути підтверджені певними
засобами доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Згідно ст. 1 Закону України "Про
Антимонопольний комітет України"
Антимонопольний комітет України є
державним органом із спеціальним
статусом, метою діяльності якого є
забезпечення державного захисту
конкуренції у підприємницькій
діяльності та у сфері державних
закупівель. Особливості спеціального
статусу Антимонопольного комітету
України обумовлюються його завданнями
та повноваженнями, в тому числі роллю у
формуванні конкурентної політики, та
визначаються цим Законом, іншими
актами законодавства і полягають,
зокрема, в особливому порядку
призначення та звільнення Голови
Антимонопольного комітету України,
його заступників, державних
уповноважених Антимонопольного
комітету України, голів територіальних
відділень Антимонопольного комітету
України, у спеціальних процесуальних
засадах діяльності Антимонопольного
комітету України, наданні соціальних
гарантій, охороні особистих і майнових
прав працівників Антимонопольного
комітету України на рівні з
працівниками правоохоронних органів, в
умовах оплати праці.

Приписами ст. 4 Закону України "Про
Антимонопольний комітет України"
визначено, що Антимонопольний комітет
України будує свою діяльність на
принципах: законності; гласності;
захисту конкуренції на засадах
рівності фізичних та юридичних осіб
перед законом та пріоритету прав
споживачів.

Відповідно до ст. 5 Закону України
"Про Антимонопольний комітет України"
Антимонопольний комітет України
здійснює свою діяльність відповідно до
Конституції України, законів
України "Про захист економічної
конкуренції", "Про захист від
недобросовісної конкуренції", цього
Закону, інших законів та
нормативно-правових актів, прийнятих
відповідно до цих законів.

Так, згідно п. 14 постанови Пленуму
Вищого господарського суду України від
26 грудня 2011 року № 15 "Про деякі питання
практики застосування конкурентного
законодавства" достатнім є
встановлення самого факту вчинення
дій, визначених законом як, зокрема,
недобросовісна конкуренція (статті 5, 7,
9, 11, 13 - 15 і 19 Закону України "Про захист
від недобросовісної конкуренції"), або
можливості настання зазначених
наслідків у зв'язку з відповідними
діями таких суб'єктів господарювання
(статті4, 6, 8, 151, 16, 17 і 18 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції").

Отже, як вбачається з матеріалів
справи, Київським міським
територіальним відділенням
Антимонопольного комітету України
(далі - Відділення) у ході здійснення
контролю за дотриманням законодавства
про захист від недобросовісної
конкуренції, в торговельній мережі
міста Києва виявлено рідкий засіб для
миття посуду "Пур П'юр енд Нейчуралз" (в
асортименті) (далі - Засіб), імпортером
та дистриб'ютором якого є ТОВ "Хенкель
Україна". У ході проведеного
дослідження було встановлено наступне.

ТОВ "Хенкель Україна" зареєстроване 16
лютого 2001 року Солом'янською районною у
місті Києві державною адміністрацією.
Згідно з довідкою АА №400495 з Єдиного
державного реєстру підприємств та
організацій України, ТОВ "Хенкель
Україна" є юридичною особою,
ідентифікаційний код-31283830, юридична
адреса, зокрема Компанія Хенкель
Австрія Гмбх (Австрія) та Компанія Henkel
AG&Co.KGaA. Основним видом діяльності
Товариства є оптова торгівля
парфумними та косметичними товарами, в
тому числі товарами під торгівельною
маркою "Пур". Засіб представлений в
роздрібній мережі у пластикових
пляшках 450 мл, 500 мл та 900 мл з різними
складовими, зокрема, магнолією,
лимонним та апельсиновим цвітом,
зеленим чаєм і жасмином.

Враховуючи наявність ознак порушення,
передбаченого статтею 15 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції", в діях ТОВ "Хенкель
Україна" у вигляді повідомлення на
етикетці невизначеному колу осіб
неправдивих відомостей про
властивості рідкого засобу для миття
посуду "ІІур П'юр енд Нейчуралз" (в
асортименті), внаслідок обраного
способу їх викладення, а саме
зазначення на етикетці про наявність у
складі натуральних квіткових
екстрактів та натуральних істотних
олій, в той час як у складі відповідні
складові відсутні, що може вилинути на
наміри споживачів щодо придбання цього
товару, керуючись положеннями етапі 46
Закону України "Про захист економічної
конкуренції", адміністративна колегія
Відділення надала ТОВ "Хенкель Україна"
обов'язкові для розгляду рекомендації
від 11.10.2013 № 41/03-рк (далі Рекомендації)
припинити поширювати інформацію, що
вводить в оману споживачів, щодо
властивостей рідких засобів для миття
посуду "Пур П'юр енд Нейчуралз" (в
асортименті) під час їх реалізації та
рекламування.

Однак, ТОВ "Хенкель Україна" положень
Рекомендацій не виконало. У з в'язку з
наявністю в діях ТОВ "Хенкель Україна"
ознак порушення, передбаченого статтею
15-1 Закону України "Про захист від
недобросовісної конкуренції" у вигляді
поширення інформації, що вводить в
оману, розпорядженням
адміністративної колегії Відділення
від 12.11.2013 року № 208/03-р розпочато
розгляд справи №м 149-03/11.13.

В ході розгляду справи встановлено
наступне. Засоби реалізуються на
підставі Ліцензійного договору від
02.01.2007р. № 02/01/2007, укладеного
Товариством із Компанією Хенкель
Центральна та Східна Європа Гмбх
(Хенкель ЦСС) (Австрія) (далі Компанія).
Відповідно до зазначеного договору
Ліцензіар (Компанія) надає Ліцензіату
(ТОВ "Хенкель Україна") виключну
ліцензію на використання прав
інтелектуальної власності компанії
Хенкель, якість товарів і послуг, що
виготовлятимуться чи надаватимуться
Ліцензіатом (ТОВ "Хенкель Україна") з
використанням торгових знаків, повинна
бути не нижчою від якості товарів і
послуг Ліцензіара (Компанія) та
відповідати вимогам діючих в Україні
нормативних документів, які
регламентують, зокрема, реалізацію
товарів.

За інформацією наданою Товариством
відповідачу (лист від 28.08.2013 № 280813-01) при
плануванні запуску товару в
Центральній та Східній Європі, в тому
числі Засобів, Компанія Henkel AG&Co.KGaA
надсилає своїм дочірнім підприємствам
через спеціально розроблену програму
проекти етикеток, в тому числі й
етикетки Засобу. Дочірні підприємства
перевіряють відповідність перекладу
та надають свої рекомендації.

В оскаржуваному рішенні відповідач
зазначає, що таким чином, Товариство
може повідомляти Компанії Henkel AG&Co.KGaA
перед поставкою товарів будь-яку
інформацію, в тому числі
невідповідність інформації зазначеної
на етикетках Засобів до запуску
Засобів у продаж.

Так, зокрема, на етикетках зазначено:

+ natural flower extracts (в перекладі з
англійської - натуральні квіткові
екстракти) Magnolia.

Отже, етикетка Засобу містить напис (в
перекладі з англійської): "Пур Чистий та
натуральний + натуральні квіткові
екстракти Магнолія". Також розміщено
зображення квіток магнолії та краплі,
що начебто виливається із квітки.

Як зазначається в оскаржуваному
рішенні, використання на упаковці
словесних позначень "Натуральний'',
"натуральні квіткові екстракти".
"Магнолія", зображення квітки магнолії
та краплі, що начебто виливаються з
квітки, може створити у споживачів
уявлення про те, що дана продукція є
продукцією із додаванням натуральних
екстрактів магнолії.

На етикетках Засобів зазначено;

+ natural essential oils (в перекладі з
англійської - натуральні ароматичні
масла) Green Tea &Jasmine; Lemon & Orange Flower. Отже,
етикетка Засобів містить напис (в
перекладі з англійської); "Пур Чистий та
натуральний + натуральні ароматичні
масла Лимонний та апельсиновий цвіт";
"Пур Чистий та натуральний + натуральні
ароматичні масла Зелений чай та
жасмин". Також розміщено зображення
квіток лимону та жасмину відповідно та
краплі, що начебто виливається із
квіток.

Використання на упаковці словесних
позначень "Натуральний", "натуральні
ароматичні масла", "Лимонний та
апельсиновий цвіт", "Зелений чай та
жасмин", зображення квітки лимону та
жасмину та краплі, що начебто
виливається із квіток може створити у
споживачів уявлення про те, що дана
продукція є продукцією із додаванням
натуральних ароматичних масел лимону
та апельсину, зеленого чаю та жасмину.

Зазначеним рішенням також встановлено,
що на зворотній стороні етикеток
Засобів наявна інформація щодо його
складу, проте, такі складники як
натуральні квіткові екстракти
магнолії або натуральні і ароматичні
масла лимону та апельсину, зеленого чаю
та жасмину відсутні. Разом з тим,
відповідно до складу на етикетці та
наданих Товариством специфікацій на
Засоби встановлено наступне.

В Засобах наявна така складова як
"Парфум". При чому її вміст коливається
в межах від 0.1 % до 1% від загальної маси
засобу.

ТОВ "Хенкель Україна" надало до
Відділення листи-специфікації
продуктів (лист віл 03.10.2013 № 031013-01), в
яких Компанія нібито підтверджує, що
Засоби містять парфуми, які включають
відповідні масляні інгредієнти,
зокрема: засіб для миття посуду з
магнолією містить масло мімози; засіб з
зеленим чаєм та жасмином містить масло
соснових, масло апельсину, масло лайму,
масло пачулі.

Таким чином, як зазначено в рішенні,
вказані засоби містять масла, проте
масла, які входять до складу Засобу не
відповідають маслам, зазначеним у
назві на етикетках цих засобів. Таким
чином, складові засобів (олії та
екстракти) не містять заявлених у
назвах Засобів складових.

Оскаржуваним рішенням встановлено, що
інформація, яка поширюється на
етикетках Засобів, про наявність
відповідних натуральних квіткових
екстрактів магнолії або ароматичні
масла лимону та апельсину, зеленого чаю
та жасмину є неправдивою.

Відповідно до статті 151 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції" поширенням інформації, що
вводить в оману, є повідомлення
Суб'єктом господарювання,
безпосередньо або через іншу особу,
одній, кільком особам або
невизначеному колу осіб, у тому числі в
рекламі, неповних, неточних,
неправдивих відомостей, зокрема
внаслідок обраного способу їх
викладення, замовчування окремих
фактів чи нечіткості формулювань, що
вплинули або можуть вплинути на наміри
цих осіб щодо придбання (замовлення) чи
реалізації (продажу, поставки,
виконання, надання) товарів, робіт,
послуг цього суб'єкта господарювання.

На ринку України сегмент засобів для
миття посуду представлений в широкому
асортименті від різних виробників. В
умовах високої конкуренції неправдиві
інформація про Засоби, розміщена на їх
етикетці, може привертати увагу
потенційних споживачів та стимулювати
їх до придбання саме продукції
Товариства, що в свою чергу може
призвести до отримання неправомірних
переваг у конкуренції.

Відповідачем встановлено, що поширюючи
на етикетці Засобу неправдиві
відомості, ТОВ "Хенкель Україна" може
отримати певні переваги в конкуренції
відносно інших суб'єктів
господарювання, які виробляють та
реалізовують засоби для миття посуду.

Таким чином, поширення ТОВ "Хенкель
Україна" на етикетці невизначеному
колу осіб неправдивих відомостей про
характеристики рідкого засобу для
миття посуду "Пур П'юр енд Нейчуралз" (в
асортименті), внаслідок обраного
способу їх викладення, а саме
зазначення па етикетці про наявність у
складі натуральних квіткових
екстрактів магнолії та ароматичних
масел лимону та апельсину, зеленого чаю
та жасмину, в той час як у складі
відповідні складові відсутні, разом із
зображенням відповідних квітів, що
може вплинути на намір споживачів щодо
придбання цього товару є порушенням,
передбаченим статтею 15-1 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції", у вигляді поширення
інформації, що вводить в оману.

На подання відповідача з попередніми
висновками у справі, яке надіслано
позивачу листом від 10.04.2014 № 26-02/1150, ТОВ
"Хенкель Україна" надало свої
зауваження та заперечення (лист від
17.04.2014 № 170414-01), які зводяться до
наступного.

Товариство стверджує, що позначення на
етикетках Засобів ''Magnolia", "Green Tea and Jasmine",
"Lemon and Orange Flower" є назвами засобів, що
відповідають кольору та запаху.

Зазначене, на думку позивача,
підтверджується сертифікатом
відповідності № UA1/094/0056656-13 від 22.03.2013
року, висновком державної
санітарно-епідеміологічної експертизи
№ 05.03.02-03/63485 від 26.06.2012 року, висновком
державної санітарно-епідеміологічної
експертизи № 05.03.02-03/120727 від 06.12.2012 року,
декларацією про відповідність мийного
засобу вимогам Технічного регламенту
№ UA.011.Д.02368-12 від 24.12.2012 року та
зворотним аркушем етикетки засобів,
які містять авказівку на назву засобу.

Суд зазначає, що перелічені документи
підтверджують лише, що зазначена в них
продукція, товар, засоби відповідають
встановленим вимогам конкретного
стандарту чи іншого нормативного
документу, визначеного чинним
законодавством. Та не досліджує при
цьому відповідність складу товару до
його найменування.

Крім того, ТОВ "Хенкель Україна"
зазначає, що позначення назв розміщені
в лівому нижньому куті етикетки, тоді
як позначення щодо вмісту натуральних
компонентів у верхньому правому куті.
Позначення вказані шрифтом різною
розміру.

Таким чином, позначення на етикетці
"Magnolia", "Green Tea and Jasmine", "Lemon and Orange flower"
чітко візуально відокремлені від
позначень "+natural essential oils", а тому, на
думку позивача, не можуть сприйматись
та не сприймаються як єдине ціле.

Позивач стверджує, що обраний спосіб
викладення інформації на етикетці не
може створити у споживача уявлення
щодо того, що в засобі вміщені
натуральні компоненти саме магнолії,
зеленого чаю, жасмину, лимону,
апельсину.

Також на думку позивача, висновок МК
щодо того, що комбінація позначень та
зображень на етикетках засобу "Пур" є
суб'єктивним, оскільки відповідач у
рішенні не зазначає та не обґрунтовує,
яким саме чином зображення квітки з
краплею, що має колір, що не відповідає
кольору натурального компонента, а
також ззначення позначення про вміст
натуральних компонентів, що чітко
візуально відокремлено він назви
засобу "Пур" може створити у споживача
уявлення про те, що в засоби "Пур"
додаються саме натуральні компоненти
магнолії, зеленого чаю, жасмину, лимону,
апельсину. Зокрема, відповідач не
проводив опитування потенційних
споживачів та не надало інших доказів
чи обґрунтування , які б підтверджували
те, що позначення та зображення, що
розміщені на етикетці, сприймаються чи
можуть сприйматися споживачами таким
чином як це викладено у поданні (що до
засобів додаються натуральні
компоненти магнолії, зеленого чаю,
жасмину, лимону, апельсину).

Відповідач заперечує проти
зазначеного, з огляду на те, що оскільки
у споживачів через те, що на доступній
для огляду поверхні чітко зазначено
"Magnolia", "Green Tea and Jasmine", "Lemon and Orange Flower",
"+natural essential oils", а також розміщено
зображення відповідної квітки (лимону,
жасміну, магнолії) та краплі, що начебто
виливається саме із відповідних
квіток, може скластись уявлення про те,
що дана продукція є продукцією із
додаванням натуральних ароматичних
масел саме лимону та апельсину,
зеленого чаю та жасміну, магнолії, які
мають відповідні властивості.

Позивач зазначає, що факт наявності у
складі будь-якого засобу натуральних
компонентів є безумовною конкурентною
перевагою перед засобом, що таких
компонентів не має. Одночасно, на думку
ТОВ «Хенкель Україна», не може
вважатися конкурентною перевагою
наявність якогось конкретного
натурального компонента в засобі, крім
випадків, якщо є загальновідомими чи
рекламуються (іншим чином
позначаються) позитивні ефекти від
наявності в засобі саме цього
конкретного натурального компоненту.
Однак, позивач, при цьому зауважує, що
не є загальновідомою та не
рекламується (поширюються іншим чином)
інформація про переваги вмісту саме
натуральних екстрактів магнолії, та
натуральних ефірних олій зеленого чаю,
жасмину, лимону, апельсину, порівняно
із засобами з вмістом інших
натуральних компонентів. На думку
позивача, саме факт вмісту натуральних
компонентів в цілому, а не вміст
конкретного натурального компоненту, є
конкурентною переваго засобу точки
зору споживача та впливає на його
вибір.

Позивач також вказує на те, що
врааховуючи призначення засобу «Пур»
та відсутність жодних позначень та
вказівок на наявність специфічних
ефектів від натуральних компонентів в
складі засобу, безперечним очікуванням
будь-якого споживача від позначень на
етикетках засобу «Пур» є наявність
запаху, що відповідає назві засобу і
досягається за рахунок наявності
натуральних компонентів. Склад засобів
«Пур» в повній мірі відповідають
очікуванням споживача від засобу та
сприйняттям споживачами етикеток
засобів «Пур», а саме - в засобі «Пур»
наявні натуральні компоненти, що є
частиною парфуму, за рахунок чого
досягається відповідний запах засобу.

Крім того, позивач зазначає, що у
Поданні не зазначається та не
обгрунтовується, які конкуренті
переваги має засіб з конкретними
натуральними компонентами (що
відповідають назві засобу) перед
засобом із просто вмістом натуральних
компонентів і чому споживачі можуть
надати перевагу саме засобу із
конкретними натуральними компонентами
перед засобами із іншими натуральними
компонентами чи просто вмістом
натуральних компонентів, назви яких не
зазначаються. Позивач в підтвердження
позовних вимог також зазначає, що
відповідачем не зазначається та не
обгрунтовується, як саме інформація
про наявність конкретного
натурального компоненту (в той час як в
складі засобу присутній інший
натуральний компонент) могла вплинути
на намір споживача придбати засіб.

На думку, ТОВ "Хенкель Україна", сам по
собі факт зазначення на етикетці
неправдивих відомостей щодо товару не
є порушенням законодавства про захист
економічної конкуренції, якщо не
доведено, що саме зазначення цих
неправдивих відомостей вилинуло або
могло вплинути на наміри осіб щодо
придбання (замовлення) чи реалізації
товарів, робіт, послуг цього суб'єкта
господарювання..

Відповідач проти вказаного заперечує,
оскільки для кваліфікації дій
суб'єктів господарювання як
недобросовісна конкуренція не є
обов'язковим з'ясування настання
наслідків у формі ущемлення інтересів
інших суб'єктів господарювання
(конкурентів, покупців) чи споживачів,
зокрема через заподіяння їм шкоди
(збитків) чи настання інших відповідних
наслідків. Достатнім є встановлення
самого факту вчинення дій, визначених
законом як недобросовісна конкуренція.

З огляду на вказане, відповідач
стверджує, що надані Товариством
зауваження та заперечення на подання з
попередніми висновками у справі не
спростовують висновків у справі і не
можуть бути враховані під час
прийняття рішення по суті.

Позивач листом від 28.10.2013 року у
відповідь на рекомендації Відділення
від 11.10.2013 № 41/03-рк зазначав, що
заперечує стосовно фактів та
висновків, викладених них.

Зокрема, на думку позивача, висновок
відповідача про те, що ТОВ "Хенкель
Україна" має право повідомляти
Компанії "Henkel AG&Co.KGaA" інформацію щодо
невідповідності інформації,
зазначеної на етикетках засобів "Пур" є
помилковим, оскільки Товариство
перевіряє лише відповідність
перекладу на етикетці товару, який
планується до запуску, а текст іншими
мовами та загальний дизайн етикеток не
перевіряються. Крім того, зазначає, що
позивачем надано відповідачу
інформацію про наявність в засобі "Пур"
натуральних ефірних масел та
натуральних квіткових екстрактів, а
відтак висновок про те, що в засобі "Пур"
відсутні натуральні компоненти є
помилковим та необґрунтованим.

Щодо невідповідності наданої
Товариством інформації про вміст олій
в засобах "Пур" тим, що зазначені не
етикетках, то позивач вказував на те, що
не етикетках не міститься позначень
та/чи назв натуральних компонентів, які
вміщуються в засобі. На етикетках
зазначається лише інформація про факт
наявності в засобі натуральних
компонентів без її конкретизації, а
тому, на думку позивача, відповідач
помилково дійшов висновку про те, що
слова на етикетках засобу "Магнолія",
"Зелений чай та жасмин" є вказівкою на
те, які саме компоненти вміщені в
засобі.

Позивач стверджує, що такі позначення є
частиною назви засобу "Пур" та вказують
на його візуальні та ароматичні
властивості. А також зазначає, що
натуральні компоненти, які вміщуються
в засобі "Пур" були підібрані таким
чином, щоб забезпечувати аромат засобу
відповідно до його назви та є частиною
складу відповідного парфуму. А
натуральні компоненти є складовими
частинами парфуму, яким забезпечується
вказана відповідність очікувань
споживачів щодо аромату засобу та
фактичного аромату засобу "Пур". З
огляду на що, висновок про те, що
фактично вміщені в засобі "Пур"
натуральні компоненти не відповідають
натуральним компонентам, які зазначені
на етикетках засобу "Пур" є помилковим.

Заперечуючи проти позову відповідач
зазначає, що на етикетках засобу
зазначено: "+ natural flower extracts Magnolia"; "+natural
essential oils Green Tea & Gasmine; Lemon & Orange Flower", тобто
етикетка засобів містить напис (в
перекладі з англійської): "Пур чистий та
натуральний + натуральні квіткові
екстракти Магнолія", "Пур чистий та
натуральний + натуральні ароматичні
масла Лимонний та апельсиновий цвіт",
"Пур чистий та натуральний + натуральні
ароматичні масла зелений чай та
жасмин", а також містить зображення
квіток магнолії, лимону та жасміну і
краплі, що що начебто виливається із
квіток. А тому використання на упаковці
зазначених позначень може створити у
споживачів уявлення про те, що дана
продукція є продукцією із додаванням
натуральних екстрактів магнолії,
ароматичних масел лимону та апельсину,
зеленого чаю та жасміну.

Разом з тим, на зворотній стороні
етикеток наявна інформація щодо його
складу, однак такі складники як
натуральні квіткові екстракти
магнолії або натуральні ароматичні
масла лимону та апельсину, зеленого чаю
та жасміну - відсутні. Відповідно до
складу на етикетці та наданих
позивачем специфікацій на засоби, в них
наявна лише така складова, як "Парфум",
вміст якої коливається від 0,1% до 1% від
загальної маси засобу.

Згідно листів-специфікацій продуктів
наданих позивачем відповідачу листом
від 03.10.2013 року № 031013-01, позивач
стверджує, що засоби містять парфуми,
які включають відповідні масляні
інгредієнти, однак масла, які входять
до складу засобів не відповідають
маслам, зазначеним у назві не етикетках
цих засобів, тобто складові засобів
(олії та екстракти) не містять
заявлених у назвах засобів складових.

З огляду на зазначене, суд дійшов
висновку, що інформація, яка
поширюється на етикетках засобів "Пур",
про наявність натуральних квіткових
екстрактів магнолії або ароматичні
масла лимону та апельсину, зеленого чаю
та жасміну є неправдивою.

Також відсутні підстави стверджувати,
що позначення на етикетках "Magnolia", "Green Tea
and Jasmine", "Lemone & Orange Flower" є частиною назви
відповідних видів засобів "Пур", що
відповідають кольору та запаху засобу,
з огляду на те, що на доступній для
огляду поверхні чітко зазначено "Magnolia",
"Green Tea and Jasmine", "Lemone & Orange Flower", "+natural essential
oils", а також розміщено зображення
відповідної квітки та краплі, що
начебто виливається із відповідних
квіток, внаслідок чого може скластись
уявлення про те, що дана продукція є
продукцією із додаванням натуральних
ароматичних масел, які мають
відповідні властивості.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про
захист від недобросовісної
конкуренції" недобросовісною
конкуренцією є будь-які дії у
конкуренції, що суперечать торговим та
іншим чесним звичаям у господарській
діяльності. Недобросовісною
конкуренцією є дії у конкуренції,
зокрема визначені главами 2 - 4 цього
Закону (зокрема, глава 3 "Створення
перешкод суб'єктам господарювання у
процесі конкуренції та досягнення
неправомірних переваг у конкуренції".

Відповідно до ст. 15-1 вказаного Закону
поширенням інформації, що вводить в
оману, є повідомлення суб'єктом
господарювання, безпосередньо або
через іншу особу, одній, кільком особам
або невизначеному колу осіб, у тому
числі в рекламі, неповних, неточних,
неправдивих відомостей, зокрема
внаслідок обраного способу їх
викладення, замовчування окремих
фактів чи нечіткості формулювань, що
вплинули або можуть вплинути на наміри
цих осіб щодо придбання (замовлення) чи
реалізації (продажу, поставки,
виконання, надання) товарів, робіт,
послуг цього суб'єкта господарювання.
Інформацією, що вводить в оману, є,
зокрема, відомості, які містять
неповні, неточні або неправдиві дані
про походження товару, виробника,
продавця, спосіб виготовлення, джерела
та спосіб придбання, реалізації,
кількість, споживчі властивості,
якість, комплектність, придатність до
застосування, стандарти,
характеристики, особливості
реалізації товарів, робіт, послуг, ціну
і знижки на них, а також про істотні
умови договору.

Суд також відхиляє посилання позивача
на те, що об'єктивна сторона
зазначеного правопорушення в
обов'язковому порядку включає як
встановлений факт повідомлення
суб'єктом господарювання неповних,
неточних, неправдивих відомостей про
товар, так і встановлений факт того, що
вказані відомості вплинули або можуть
вплинути на наміри споживачів щодо
придбання товару з огляду на те, що
згідно положень п. 14 Постанови Пленуму
Вищого господарського суду України від
26 грудня 2011 року № 15 "Про деякі питання
практики застосування конкурентного
законодавства" для кваліфікації дій
суб'єктів господарювання як
недобросовісної конкуренції не є
обов'язковим з'ясування настання
наслідків у формі відповідно
недопущення, усунення чи обмеження
конкуренції, ущемлення інтересів інших
суб'єктів господарювання (конкурентів,
покупців) чи споживачів, зокрема через
заподіяння їм шкоди (збитків) або
іншого реального порушення їх прав чи
інтересів, чи настання інших
відповідних наслідків. Достатнім є
встановлення:

- самого факту вчинення дій, визначених
законом як недобросовісна конкуренція
(статті 5, 7, 9, 11, 13 - 15 і 19 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції"),

- або можливості настання зазначених
наслідків у зв'язку з відповідними
діями таких суб'єктів господарювання
(статті 4, 6, 8, 15 1, 16, 17 і 18 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції").

В останньому випадку господарським
судам необхідно з'ясовувати та
відображати в судових рішеннях, в чому
конкретно полягають відповідні
наслідки, що могли б настати в
результаті дій суб'єктів
господарювання, які мають ознаки
недобросовісної конкуренції.

З огляду на встановлення факту
вчинення ТОВ "Хенкель Україна" дій,
визначених законом як недобросовісна
конкуренція, тому відсутні підстави
для встановлення можливості настання
зазначених наслідків у зв'язку з
відповідними діями позивача.

Крім того, позивач в своїх листах від
31.01.2014 року № 310114-01 та від 17.04.2014 року №
170414-01 зазначає, що ним було прийнято
рішення про видалення спірних
позначень на засобах "Пур" та про
припинення імпорту вказаних засобів до
виготовлення і можливості поставки на
території України засобів "Пур" з
новими етикетками.

Відповідно до ст. 21 Закону України "Про
захист від недобросовісної
конкуренції" вчинення суб'єктами
господарювання дій, визначених цим
Законом як недобросовісна конкуренція,
тягне за собою накладення штрафу у
розмірі до п'яти відсотків доходу
(виручки) від реалізації продукції
(товарів, робіт, послуг) суб'єкта
господарювання за останній звітний
рік, що передував року, в якому
накладається штраф.

Як зазначається в рішення АМК від 29.04.2014
року № 39/02-р/к за інформацією наданою
ТОВ "Хенкель Україна" дохід (виручка)
Товариства від реалізації продукції
(товарів, робіт, послуг) за 2013 рік
становить 1270723 тис. грн. При визначенні
розміру штрафу враховані наступні
обставини: порушення законодавства про
захист від недобросовісної
конкуренції вчинено вперше; товариство
сприяло розгляду справ; порушення
припинено; порушення не визнано.

Рішенням від 29.04.2014 року № 39/02-р/к у
справі № 149-03/11.13 Київського міського
територіального відділення
Антимонопольного комітету України
вирішено накласти на Товариство з
обмеженою відповідальністю "Хенкель
Україна" за вчинене порушення,
передбачене статтею 15-1 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції", у вигляді порушення, що
полягає у поширенні на етикетці
невизначеному колу осіб неправдивиї
відомостей про характеристики рідкого
засобу для миття посуду "Пур П'юр енд
Нейчуралз" (в асортименті), внаслідок
обраного способу їх викладення, а саме
зазначення на етикетці про наявність у
складі натуральних квіткових
екстрактів магнолії та ароматичних
масел, лимону та апельсину, зеленого
чаю та жасмину, в той час як у складі
відповідні складові відсутні, разом із
зображенням відповідних квітів, що
може вплинути на наміри споживачів
щодо придбання цього товару, штраф у
розмірі 68000,00 грн.

З огляду на вищевикладене, суд
дійшов висновку, що оскаржуване
Рішення „Про визнання вчинення
порушення законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції та
накладення штрафу" від 29.04.2014 року №
39/02-р/к містить вірні висновки та
відповідає чинному законодавству, а
тому позовні вимоги не підлягають
задоволенню.

Відповідно п. 2.5. Постанови Пленуму
Вищого Господарського суду України від
26.12.11 № 18 "Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції", будь-які подані
учасниками процесу докази (в тому
числі, зокрема, й стосовно інформації у
мережі Інтернет) підлягають оцінці
судом на предмет належності і
допустимості. Вирішуючи питання щодо
доказів, господарські суди повинні
враховувати інститут допустимості
засобів доказування, згідно з яким
обставини справи, що відповідно до
законодавства повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Відповідно до вимог ст. 49
Господарського процесуального кодексу
України судові витрати покладаються
на позивача.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 49, 82-85 Господарського
процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає
законної сили після закінчення строку
подання апеляційної скарги, якщо
останню не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не було скасовано, набирає законної
сили після розгляду справи апеляційним
господарським судом.

Повний текст рішення складено: 17.09.2014
року.

Головуючий суддя
О.Є. Блажівська

Суддя
В.В. Бондарчук

Суддя
О.М. Ярмак