ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

15.09.14р. Справа № 43/5005/10665/2012

За позовом Комунального підприємства
"Дніпроводоканал" Дніпропетровської
міської ради, м. Дніпропетровськ

до Державного підприємства "Виробниче
об'єднання Південний машинобудівний
завод ім. О.М.Макарова", м.
Дніпропетровськ

про стягнення заборгованості

Головуючий колегії Мартинюк С.В.

Суддя Золотарьова Я.С.

Суддя Колісник І.І.

Представники:

від позивача: Бєляєва Т.М. - дов. №4/28-06
від 08.01.2014 року, представник;

від відповідача: Потуремець Т.І. - дов.
№157/370 від 08.04.2014р., представник.

СУТЬ СПОРУ:

Комунальне підприємство
"Дніпроводоканал" Дніпропетровської
міської ради, м. Дніпропетровськ
звернулось до господарського суду із
позовом про стягнення з державного
підприємства "Виробниче об'єднання
Південний машинобудівний завод ім.
О.М.Макарова", м. Дніпропетровськ 478 669, 46
грн. заборгованості за скид стічних вод
з понаднормативним забрудненням за
травень 2012 року та 5 075, 21 грн. 3% річних за
період з 21.07.12р. по 26.11.12р.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що
23.05.12р. відповідно до п.7.8 Правил
приймання стічних вод підприємств у
комунальні та відомчі системи
каналізації населених пунктів України
затверджених наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України від 19.02.02р.
№37 зареєстрованих в Міністерстві
юстиції України 26.04.02р. за №403/6691,
співробітниками Водоканалу було
проведено відбір разових проб в
каналізаційних мережах відповідача,
про що був складений акт від 23.05.12р.
Відповідно до п.7.6 зазначених Правил
для визначення вмісту забруднень у
стічних водах було проведено аналіз. За
результатами аналізу було встановлено
перевищення допустимих концентрацій
по показникам азот амонійний, фосфати,
залізо та БСК5, що зафіксовано в
Протоколі вимірювань показників
складу та властивостей стічних вод.
Внаслідок чого, відповідно до глави 3
Інструкції про встановлення та
стягнення плати за скид промислових та
інших стічних вод у системи
каналізації населених пунктів
затверджених наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України від 19.02.02р.
№37, зареєстрованих в Міністерстві
юстиції України 26.04.02р. за №402/6690, був
проведений Розрахунок величини плати
за скид стічних вод з понаднормативним
забрудненням за травень 2012 року.

Відповідач заперечує проти позовних
вимог посилаючись на те, що позивач
порушуючи п.7.10 Правил №37 - 15.06.12р.
направив на адресу відповідача лист
№5042/02-07 розрахунок плати за скид
понаднормативних забруднень та 10.07.12р. -
надіслав листом №5832/12-07 рахунок на
оплату за скид понаднормативних
забруднень за травень 2012р. Також,
відповідач вважає, що позивач порушив
методики МВВ№081/12-0106-03, МВВ081/12-0005-01 "КНД"
- у випадках звернення споживачів до
Водоканалу з проханням повторного
відбору проб або проведення
додаткового контролю якості стічних
вод, що скидаються до каналізаційної
мережі, відбір проб і виконання аналізу
виконується лабораторією Водоканалу
за рахунок споживача. Крім того, акт
відбору проб позивача від 23.05.12р.
оформлений з порушеннями КНД 211.1.4.017-95 -
КНД 211.1.4.043-95 Методики визначення
складу, властивостей і забруднюючих
речовин у стічних водах, в акті
відсутня інформація про способи
відбору. Позивачем не вказано, яким
чином відбувся відбір проб води -
ручний або автоматичний. Аналізи
стічних вод проводяться за існуючими
методиками та встановленими
загальними вимогами до порядку
відбирання проб, методики відбирання
передбачено Національними стандартами
України. При цьому, як в акті відбору
стічних вод від 23.05.12р. не вказано часу
відібрання, а в протоколі аналізу від
23.05.12р. не міститься відомості про час
приймання проб лабораторією.

Також, відповідач звертає увагу суд, що
в розрахунку величини плати за скид
стічних вод з понаднормативним
забрудненням за травень 2012 року
вказано обсяг стічних вод у розмірі 71
358,0м. куб/місяць, але в позові відсутні
документи, яким чином цей обсяг стічних
вод розраховано. Крім того, відповідач
не згоден з нарахуванням 3% річних, бо
понаднормативна величина не
відноситься до складу основного боргу
за договором, вона відноситься до
складу штрафних санкцій, як величина
сплати за скид понаднормативними
забрудненням.

Комунальне підприємство
"Дніпроводоканал" Дніпропетровської
міської ради, м. Дніпропетровськ надало
письмові пояснення де останній
зазначив, що нормами спеціалізованих
нормативно-правових актів чітко
визначено, що нарахування плати за скид
стічних понаднормативних забруднень
проводиться саме на підставі
результату аналізу проведеного
позивачем. В свою чергу, не передбачено
використання в якості контрольного
визначення забруднюючих речовин
результатів аналізу лабораторії
підприємства, на якому було відібрано
пробу.

Ухвалою господарського суду від 31.01.13р.
у справі призначена експертиза,
проведення якої доручено фахівцям
Державної екологічної інспекції в
Дніпропетровській області, та
провадження у справі зупинено.

10.06.2014 року до господарського суду
повернута справа № 43/5005/10665/2012 разом з
інформацією Державної екологічної
інспекції в Дніпропетровській області.

Ухвалою господарського суду від 12.06.14р.
провадження у справі №43/5005/10665/2012
поновлено з 08.07.14р.

Позивачем надані письмові пояснення, з
урахуванням інформації Державної
екологічної інспекції у
Дніпропетровській області, де останній
зазначив, що дані лабораторних
досліджень відповідача не є підставою
для спростування твердження про
відсутність забруднень у стічних водах
відповідача, відібраних 23.05.12р.,
оскільки лабораторія відповідача хоч і
має певну та достатню акредитацію, але
підпорядкована та є підрозділом
відповідача. Також, позивач вказує на
той факт, що експертній оцінці
піддавались не відібрані стічні води
23.05.12р., оскільки повторний відбір одних
і тих же проб стічних вод є фактично
неможливим, та висновки Державної
екологічної інспекції у
Дніпропетровській області не можуть
бути підставою для спростування факту
понаднормативного скиду відповідачем
забруднюючих речовин. Крім того,
чинними нормативно-правовими актами не
передбачено обов'язковості проведення
відбору проб стічних вод для
проведення паралельних вимірювань
забруднюючих речовин декількома
лабораторіями, а достатнім є
результати аналізу, проведеного
Водоканалом.

Згідно наданих письмових пояснень
відповідача, останній заперечує проти
позовних вимог посилаючись на те, що
згідно інформації Державної
екологічної інспекції в
Дніпропетровській області у позивача
немає законних підстав вимагати від
відповідача сплату за скид стічних вод
з понаднормативним забрудненням з
урахуванням 3% річних у розмірі 483 744, 67
грн., бо дослідження проб стічних вод
взятих 23.05.12р. проведені з порушенням
дотримання вимог відповідних методик,
що могло привести до дотримання
вірогідних результатів.

Крім того, відповідач вважає, що
позивачем порушено вимоги п.7.12 правил
№1939, так як перевірка проводилась
23.05.12р. згідно акту відбору стічних вод
та Протоколу вимірювання показників
складу та властивостей стічних вод, які
вимірювали взяту пробу 23.05.12р. строк
пред'явлення позову до суду
встановлений шестимісячний строк.
Таким чином, позов до суду позивача
повинен був пред'явити до 23.11.12р., а
позивач навпаки, пред'явив позов до
суду після 26.11.12р. з порушенням строку,
який визначений п.7.12 правил №1939.

Також, 14.07.14р. відповідачем надані
письмові пояснення де останній вказує,
що повністю погоджується з думкою
екологічної інспекції щодо порушення
позивачем вимог у ДСТУ ISO 5667-3:2001, п.9.1
Керівного нормативного документу КНД
211.1.0.009-94 "Гідросфера. Відбір проб для
визначення складу і властивостей
стічних та технологічних вод",
затвердженого Наказом Міністра
охорони навколишнього природного
середовища та ядерної безпеки України
від 28.12.1994 року №125 та ДСТУ ISO 5667-10:2005
"Якість вод. Відбирання проб", МВР
№081/12-0106-03 п.8.29., п.8.3., п.8.4., що призвело до
сумнівних та недостовірних
результатів вимірювання ДСК.

Відповідач повністю погоджується з
думкою екологічної інспекції щодо
порушення вимог методик позивачем при
розрахунку ДСК - азоту амонію - 1,28;
фосфати -0,59; ХСК-5 - 0,21: 1) у журналі
приготування розчинів відсутні записи
щодо пригодовування
свіжоприготовлених розчинів, які в
подальшому обов'язково
використовуються для проведення
вимірювань (наприклад, розчин
аскорбінової кислоти 2,6%) яка впливає на
результат фосфату, по якому позивач
вказує, що у відповідача перевищення
ДСК; 2) при визначення вимірювання азоту
амонія, по якому, як вважає позивач, у
відповідача перевищення: позивачем
грубо порушено граф стабільності
градувальної характеристики та не було
застосовано свіжого приготовленого
розчину для визначення результату. При
побудові градувальної характеристики
відтвореність між паралельними
результатами вимірювань одної той же
концентрації складає в де яких
випадках 10-11%, що є недопустимим та
потребує перебудови характеристики
відповідної концентрації; 3)
вимірювання вмісту азоту амонійного:
при побудові градувальної
характеристики відтвореність між
паралельними результатами вимірювань
одної той же концентрації складає в де
яких випадках 10-11%, що є не недопустимим
та потребує перебудови характеристики
відповідної концентрації. Не було
застосовано свіжого приготовленого
розчину для визначення результату.
Приготування розчину повинно
відповідати дати графіка стабільності
та дати відбору для перевірки
стабільності градувальної
характеристики. Що позивачем не було
зроблено, чим порушено МВР№081/12-0106-03
п.8.29., п.8.3., п.8.4.; 4) вимірювання фосфатів:
не надано стабільності градувальної
характеристики. У журналі приготування
розчинів відсутні записи щодо
приготування свіжоприготовленого
розчину аскорбінової кислоти 2,6%.
Використовувався розчин з непридатним
терміном дії, що привело до вірогідного
результату; 5) вимірювання ХСК: журнал
приготування титрових розчинів та
перевірки титрів при визначенні ХСК не
було надано екологічній інспекції
вдруге. Таким чином, в результаті
неможливо визначити правильність
нарахування коефіцієнту. Тому
результат сумнівний.

18.08.14р. відповідачем надані додаткові
пояснення де останній звертає увагу
суду на те, що в Акті відбору проб
стічної води від 23.05.2012 року, ні в
Протоколі проведених аналізів без дати
та номеру, не містять відомостей про
умови зберігання відібраної проби
стічних вод до проведення дослідження,
також відсутні відомості про попередню
обробку проби, як і не містить
інформації про те, що в проби ХСК,
залізо на місці відбору при
консервуванні додавалися кислоти,
відсутні номера посуди та відсутня
інформація в яку посуди відбиралися,
відсутня інформація методу
консервування відповідно до якого КНД
та ДСТУ та, що проба, як стверджує
позивач, транспортувалась у
сумці-холодильнику. Таким чином,
результати вимірювань у пробах, які
відбирались, зберігались та
транспортувались 23.05.12р. позивачем,
відбулось з порушенням вимог чинних
стандартів та методик, виконання
вимірювань, отримання із застосування
методик з невідповідними галуззю
застосування та діапазоном вимірювань,
не можна вважати достовірними.

Ухвалою господарського суду
Дніпропетровської області від 14.07.14р.
призначено колегіальний розгляд
справи.

Розпорядженням в.о. голови суду №556 від
15.07.14р. визначено склад колегії по
розгляду справи №43/5005/10665/2012 у складі
трьох суддів: головуючий суддя
Мартинюк С.В., судді - Золотарьова Я.С.,
Колісник І.І.

Ухвалою господарського суду
Дніпропетровської області від 15.07.14р.
справа №43/5005/10665/2012 прийнята до
провадження колегією суддів у складі:
головуючий колегії Мартинюк С.В., судді
- Золотарьова Я.С., Колісник І.І.

Клопотання про здійснення технічної
фіксації судового процесу не
заявлялось.

Згідно із статтею 77 Господарського
процесуального кодексу України у
судовому засіданні від 08.07.14р. було
оголошено перерву до 14.07.14р.

У порядку ст. 85 Господарського
процесуального кодексу України у
судовому засіданні 15.09.2014 року
оголошено вступну та резолютивну
частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши
надані докази в їх сукупності,
заслухавши пояснення представників
сторін, суд, -

ВСТАНОВИВ:

01.10.11р. між комунальним підприємством
"Дніпроводоканал" Дніпропетровської
міської ради (далі - Водоканал) та
державним підприємством "Виробниче
об'єднання Південний машинобудівний
завод ім. О.М.Макарова" (далі - Абонент)
укладено договір №0204 про надання
послуг з централізованого питного
водопостачання та водовідведення (далі
- Договір) згідно п.2.1 якого Водоканал
зобов'язався надавати Абоненту послуги
з централізованого водопостачання та
водовідведення, а Абонент зобов'язався
оплачувати послуги в порядку і умовах,
визначених договором та діючим
законодавством.

Відповідно до п.9.1 Договору Договір
набирає чинності з моменту підписання
сторонами та скріплення печатками, і в
частині надання послуг діє до 01.10.14р., а
в частині їх оплат - до повного
виконання.

Якість послуг повинна відповідати
чинному законодавству та Державним
стандартам України (п.2.5 Договору).

Згідно п.3.2 Договору облік послуг
здійснюється приладами і засобами
обліку, які повинні бути встановлені
Абонентом за власний рахунок на
водопровідних вводах та
каналізаційних випусках згідно
Технічних умов на проектування
комерційного вузла обліку з подальшим
узгодженням такого проекту
Водоканалом. Такий монтаж повинен бути
здійснено особами, які мають ліцензію
на право монтажу приладів і засобів
вимірювання, такі прилади та засоби
обліку Абонента беруться Водоканалом
на облік (у випадку відсутності на
момент укладання Договору засобів та
приладів обліку Стічних вод обсяг
прийнятих Стічних вод визначається
відповідно до п.3.14 Договору).

Об'єм послуг, наданих Абоненту,
визначається за належним чином
оформленими Звітами Абонента про
показники приладів і засобів обліку
(Додатки 6 і 7 до Договору), які є
повіреними і опломбованими та
працювали в діапазоні вимірів з
нормованою погрішністю (п.3.5 Договору).

Відповідно до п.3.15 Договору Абонент, на
балансі якого знаходяться мережі
водовідведення, несе відповідальність
за порушення норм щодо кількості та
концентрації шкідливих речовин в
Стічних водах, які скидають до вказаних
мереж Субабоненти, орендарі,
суборендарі в порядку діючого
законодавства України. Допустимі
концентрації шкідливих речовин у
стічних водах встановлені Правилами
№1939 та наводиться в Додатку №4
Договору.

Абонент зобов'язаний подавати
Водоканалу Звіт про якісний склад
Стічних вод, що він скидає до
каналізації, за формою, наведеною в
Додатку №5 Договору, не пізніше одного
місяця після закінчення кварталу року,
в якому надавалися послуги за
Договором (п.3.17 Договору).

Для визначення вмісту забруднень у
Стічних водах використовуються як дані
лабораторії Водоканалу, так і
результати вибіркового контролю,
виконаного лабораторіями місцевих
органів Держсанепіднагляду, охорони
навколишнього природного середовища
або іншими лабораторіями
акредитованими у даній галузі (п.3.18
Договору).

Згідно п.3.19 Договору плата за скид
понаднормативних забруднень
стягується за весь об'єм Стічних вод,
скинутих Абонентом протягом
календарного місяця, коли було
зафіксоване перевищення допустимої
концентрації відповідно до п.7.11 Правил
№1939.

Пунктами 4.1, 4.4 Договору сторони
узгодили, що оплата послуг
здійснюється Абонентом відповідно до
тарифів, діючих на момент отримання
послуг, затверджених органом,
уповноваженим на це Законом України. У
випадку зміни тарифів, оплата послуг
здійснюється Абонентом по новим
тарифам без зміни інших умов Договору.
Зміна тарифів відбувається з моменту
набуття чинності відповідного рішення
такого уповноваженого органу. Виходячи
з даних Звітів про контрольні
показники приладів і засобів обліку
Розрахункового місяця, наданих
Абонентом Водоканалу (п.4.3 Договору), а
також актів обстежень Водоканал
визначає об'єм наданих Абоненту послуг
за Розрахунковий місяць, розмір плати
за скид понаднормативних забруднень та
розмір оплати послуг за цей
розрахунковий місяць та надає
Абоненту, не пізніше десятого числа
місяця, наступного за Розрахунковим
місяцем, два примірника
акта-розрахунку приймання наданих
послуг, підписаних уповноваженою
особою та скріплених печаткою
Водоканалу. Абонент зобов'язаний
самостійно отримувати від Водоканалу
два примірника актів-рахунків
приймання наданих послуг.

Відповідно до п.4.10 Договору величина
плати за скид Стічних вод у систему
водовідведення Водоканалу з
понаднормативними забрудненнями
розраховується згідно Інструкції №37.
Така оплата здійснюється Абонентом не
пізніше 10 днів з дати отримання
листа-повідомлення та рахунку.

Згідно п.7.2.8 Договору Абонент
зобов'язаний не перевищувати рівня
вмісту забруднюючих речовин у Стічних
водах та нести відповідальність за
якісний склад стічних вод.

23.05.12р. відповідно до п.7.8 Правил
приймання стічних вод підприємств у
комунальні та відомчі системи
каналізації населених пунктів України
затверджених наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України від 19.02.02р.
№37, зареєстрованих в Міністерстві
юстиції України 26.04.02р. за №403/6691 (далі -
Правила№37) співробітниками Водоканалу
було проведено відбір разових проб в
каналізаційних мереж Абонента, про що
був складений Акт від 23.05.12р.

Як вбачається з матеріалів справи,
будь-яких зауважень з боку
представника Абонента (інженера-хіміка
ОСОБА_4) Акт від 23.05.2012р. не містить, отже,
зазначений акт підписаний
представником Абонента без будь-яких
зауважень щодо порядку, умов, кількості
відбору проб тощо.

За результатами вимірювання
показників складу та властивостей
стічних вод, проведених лабораторію по
контролю якості стічних вод
підприємств виявилось, перевищення
допустимих концентрацій по показникам
- азот амонійний, фосфати, залізо та
БСК5, що останні не відповідають
гранично допустимим концентраціям
шкідливих речовин, наведених в
"Правилах приймання та скиду
(водовідведення) стічних вод
підприємств у систему каналізації м.
Дніпропетровськ", затверджених
рішенням виконкому Дніпропетровської
міської ради від 17.07.2003р. № 1939, що
зафіксовано в Протоколі вимірювань
показників складу та властивостей
стічних вод.

На підставі лабораторних вимірювань
Водоканалом було здійснено Розрахунок
величини плати за скид стічних вод з
понаднормативним забрудненням за
травень 2012 року.

Відповідно до глави 3 Інструкції про
встановлення та стягнення плати за
скид промислових та інших стічних вод у
системи каналізації населених пунктів
затверджених наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України від 19.02.02р.
№37, зареєстрованих в Міністерстві
юстиції України 26.04.02р. за №402/6690, був
проведений Розрахунок величини плати
за скид стічних вод з
понаднормативними забрудненнями за
травень 2012р. та нараховані до сплати 478
669, 46 грн.

Листом №5042/12-07 від 15.06.12р. Абоненту
направлено Розрахунок величини плати
за скид стічних вод з понаднормативним
забрудненням та Результати аналізів
стічних вод.

10.07.12р. Абоненту направлено лист №5832/12-07
від 10.07.12р., разом з рахунком, з вимогою
оплатити рахунок №54845 від 30.06.12р. за
скид понаднормативних забруднень з
урахуванням коефіцієнту кратності і
нормативу плати за очищення
(перевищення ДК) згідно договору №0204
від 01.10.11р. та п.п.2.1; 2.4; 7.10 Правил
приймання стічних вод підприємств №37
від 19.02.02р.; п.п.2.1; 2.4; 7.10; 7.12 Правил
приймання та скиду стічних вод
підприємств №1939 від 17.07.03р.

31.08.12р. Водоканалом надіслано Абоненту
претензія №1291/28-06 від 31.08.12р. щодо
сплати заборгованості за Договором
№0204 від 01.10.12р. за скид стічних вод з
понаднормативним забрудненням в сумі
478 669, 46 грн.

Притягнення до цивільно-правової
відповідальності у формі збитків
можливо лише за наявності певних умов,
які є складом цивільного
правопорушення, зокрема, суб'єкт,
об'єкт, суб'єктивна та об'єктивна
сторона.

При цьому, об'єктом правопорушення є
зобов'язальні правовідношення, в які
вступають боржник та кредитор.
Суб'єктивну сторону правопорушення
складає вина (ст.614 Цивільного кодексу
України). Об'єктивну сторону
правопорушення складають: по-перше,
наявність факту спричинення збитків,
по-друге, противоправна поведінка
боржника, яка виразилась в невиконанні
або неналежному виконанні боржником
своїх зобов'язань, по-третє,
причинно-слідчий зв'язок між
противоправною поведінкою боржника та
збитками, їх розміром.

Відсутність хоча б одного із
вищенаведених елементів, які утворюють
склад цивільного правопорушення, не
може бути підставою для притягнення
боржника до цивільно-правової
відповідальності у формі збитків.

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України
"Про охорону навколишнього природного
середовища" від 25.06.1991р. №1264-ХІІ
державній охороні і регулюванню
використання на території України
підлягають: навколишнє природне
середовище як сукупність природних і
природно-соціальних умов та процесів,
природні ресурси, як залучені в
господарський обіг, так і
невикористовувані в економіці в даний
період (земля, надра, води, атмосферне
повітря, ліс та інша рослинність,
тваринний світ), ландшафти та інші
природні комплекси.

Згідно зі ст.15 Закону України "Про
охорону навколишнього природного
середовища" місцеві ради несуть
відповідальність за стан
навколишнього природного середовища
на своїй території і в межах своєї
компетенції забезпечують реалізацію
екологічної політики України,
екологічних прав громадян, здійснюють
контроль за додержанням законодавства
про охорону навколишнього природного
середовища, а також здійснюють інші
повноваження відповідно до цього
закону та інших законів України.

Частиною 4 ст.33 Закону України "Про
охорону навколишнього природного
середовища" нормативи гранично
допустимих концентрацій забруднюючих
речовин у навколишньому природному
середовищі та рівні шкідливих фізичних
та біологічних впливів на нього є
єдиними для всієї території України.

Відповідно до пп.5 п. "а" ст. 30 Закону
України "Про місцеве самоврядування в
Україні", вирішення питань
водопостачання, відведення та очищення
стічних вод; здійснення контролю за
якістю питної води належить до відання
виконавчих органів сільських,
селищних, міських рад.

Рішенням виконавчого комітету
Дніпропетровської міської ради від
17.07.03р. №1939, на виконання пп. 1.5, 1.6 Правил
прийняття стічних вод підприємств у
комунальні та відомчі системи
каналізації населених пунктів України,
затверджених наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України від 19.02.2002р.
№ 37 (зареєстровано в Міністерстві
юстиції України 26.04.2002 р. за № 403/6691), п.2.3
Інструкції про встановлення та
стягнення плати та скид промислових та
інших стічних вод у системи
каналізації населених пунктів,
затверджених наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України від 19.02.2002р.
№37 (зареєстровано в Міністерстві
юстиції 26.04.2002р. за N 402/6690), затверджено
Правила приймання та скиду
(водовідведення) стічних вод
підприємств у систему каналізації м.
Дніпропетровська.

Зазначеними Правилами встановлені ДВП
забруднюючих речовин в стічних водах,
що приймаються від абонентів. При
цьому, контроль за виконанням
підприємствами місцевих Правил
приймання і вимог договору, в силу п.2.2.
Правил, покладено на Водоканал.

Відповідно до п.п. 7.4, 7.5, 7.8 Правил
підприємства, які скидають стічні води
до міської каналізації, повинні
забезпечити можливість проведення
Водоканалом у будь-який час доби
контролю за скидом стічних вод,
включаючи надання необхідних
відомостей та експлуатаційного
персоналу. Періодичність відбору
контрольних проб - не менш, ніж один раз
у півроку. Водоканал здійснює контроль
за витратою та якістю стічних вод, що
скидають підприємства. Цю роботу
організовує адміністрація Водоканалу,
яка розробляє інструктивні матеріали
щодо контролю за стічними водами
підприємств, які затверджує керівник
Водоканалу. Адміністрація Водоканалу
повинна передбачити виділення
відповідних трудових та матеріальних
ресурсів, обладнання, транспортних
засобів, виходячи з потреб контролю
обсягів та якості стічних вод кожного
підприємства не менше одного разу на
шість місяців. З метою контролю якості
стічних вод підприємств Водоканал
здійснює відбір разових проб. Виявлені
в цих пробах перевищення допустимої
концентрації забруднюючи речовин у
стічних водах є підставою для
нарахування плати за скид
понаднормативних забруднень. Відбір
контрольних проб стічних вод
підприємств виконується
уповноваженими представниками
Водоканалу, що фіксується у
спеціальному акті, який підписують як
представники Водоканалу, так і
представник підприємства - абонента.

Пунктом 7.10, 7.11 Правил передбачено, що
при перевищенні рівня вмісту
забруднюючих речовин підприємства
повинні сплачувати водоканалу
додаткову плату за скид, які
нараховуються за нормативом плати та
розраховуються згідно з вищевказаною
Інструкцією про встановлення та
стягнення плати за скид стічних вод,
затверджену наказом Держбуду України
19.02.2002р. № 37.

Зважаючи на те, що відповідач заперечує
достовірність проведених лабораторією
позивача аналізів проби стічних вод з
мотивів недотримання представниками
позивача порядку її відбору,
транспортування та проведення
аналізів, господарським судом у справі
було призначено експертизу, проведення
якої доручено фахівцям Державної
екологічної інспекції в
Дніпропетровські області.

Згідно інформації Державної
екологічної інспекції у
Дніпропетровській області №3-5352-2-3 від
04.06.14р. (далі - Висновок
Держекоінспекції) про надання
висновків щодо достовірності
наявності або відсутності перевищень
допустимої концентрації шкідливих
речовин у пробах стічних вод від 23.05.12р.,
які зафіксовано у протоколах
вимірювань відомчої лабораторії - по
контролю якості стічних вод
підприємств МКВП "Дніпроводоканал" або
промислово-санітарної лабораторії ДП
"ВО "Південний машинобудівний завод ім.
Макарова" не відноситься до
компетенції Держекоінспекції.

Загальні вимоги до документу, який
складається за результатом
проведеного відбору проби стічної
води, викладені в ДСТУ ISO 5667-10:2005 "Якість
води. Відбирання проб. Частина 10.
Настанови щодо відбирання проб стічних
вод" та КНД 211.1.0.009-94 "Гідросфера. Відбір
проб для визначення складу та
властивостей стічних та технологічних
вод. Основні положення".

Відповідно до п.7 та п.9 зазначених
документів відібрана проба повинна
бути ідентифікована та зареєстрована
із зазначенням інформації стосовно
місяця, дати та часу (періоду) відбору,
об'єму відібраної проби тощо, тип
посуду у який відбиралась проба для
визначення кожного показника окремо
(при необхідності), а також щодо
консервації проби, умов її зберігання
до початку аналізування.

Відповідно до вимог ДСТУ ІSО 5667-10:2005
"Якість води. Відбирання проб. Частина
10. Настанови щодо відбирання проб
стічних вод" та ДСТУ ІSО 5667-3-2001 "Якість
води. Відбирання проб. Частина 3.
Настанови щодо зберігання та
поводження з пробами" проби для
визначення різних ЗР повинні
відбиратись у різні типи посуду, про що
обов'язково зазначається в акті
відбору проб. Таким чином, враховуючи
необхідність дотримання при відборі
проб вимог методик виконання
вимірювань (далі - МВВ) кожного із
показників, у акті відбору проб має
бути відображена інформація щодо типу
посуду, у який відбиралась проба.
Вимоги до типу посуду, у який повинна
відбиратись проба, викладені у
конкретній МВВ кожного показника та у
ДСТУ ІSО 5667-3-2001. Ці вимоги мають
дотримуватись з метою запобігання
змінам складу та властивостей проб вод
до початку їх аналізування.
Недотримання вимог відповідних
методик виконання вимірювань щодо
відбору проб (наприклад, для визначення
показників "завислі речовини", "БСК" та
"ХСК") в окремий посуд може призвести до
зміни їх вмісту.

Недодержання температурного режиму
при транспортуванні та зберіганні проб
вод також призводить до зміни їх стану.
Вимоги щодо умов зберігання відібраних
проб до початку аналізування викладені
в конкретній МВВ кожного показника.

Проте у акті №бн від 23.05.2012р. відбору
проб стічних вод відсутня інформація
щодо номеру посудини, в яку проведено
відбір проб та не зазначено перелік
показників яки будуть визначатись у
відібраній окремо в різні типи посуду
пробі; інформація щодо застосування до
відібраних проб методів консервування
чи охолодження. В наявності тільки
посилання на відбір проб в пластикову
та скляну тару (3л, 1л) без зазначення
показників вимірювань, яке не дає
можливість зробити висновок щодо
дотримання вимог відповідних методик
виконання вимірювань під час відбору
проб.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про
метрологію та метрологію діяльності"
методика виконання вимірювань - це
сукупність процедур і правил,
виконання яких забезпечує одержання
результатів вимірювань з гарантованою
точністю. Оскільки відбір проб та
поводження з ними (консервування та
зберігання до початку аналізування)
також є процедурами МВВ, їх
недотримання не дає впевненості у
точності одержаного результату
вимірювань.

Також, зазначено, що у журналі
приготування розчинів відсутні записи
щодо пригодовування
свіжоприготовлених розчинів, які в
подальшому обов'язково
використовуються для проведення
вимірювань, яка впливає на результат
фосфату, по якому позивач вказує що у
нас перевищення ДСК.

При визначення вимірювання
амонія-іон-аміаку, позивачем грубо
порушено графік стабільності
градувальної характеристики та не було
застосовано свіжого приготовленого
розчину для визначення результату. При
побудові градувальної характеристики
відтвореність між паралельними
результатами вимірювань одної той же
концентрації складає в де яких
випадках 10-11%, що є недопустимим та
потребує перебудови характеристики
відповідної концентрації.

Крім того, щодо вимірювання вмісту
азоту амонійного, позивачем було
порушено МВР №081/12-01063-03 п.8.29., п.8.3., п.8.4, а
саме при побудові градувальної
характеристики відтвореність між
паралельними результатами вимірювань
одної той же концентрації складає в де
яких випадках 10-11%, що є недопустимим та
потребує перебудови характеристики
відповідної концентрації.
Приготування розчину повинно
відповідати дати графіка стабільності
та дати відбору для перевірки
стабільності градувальної
характеристики.

Стосовно вимірювання фосфатів, не
надано стабільності градувальної
характеристики. У журналі приготування
розчинів відсутні записи щодо
приготування свіжоприготовленого
розчину аскорбінової кислоти 2,6%.
Використовувався розчин з непридатним
терміном дії, що призвело до
вірогідного результату.

Відносно вимірювання ХСК, журнал
приготування титрових розчинів та
перевірки титрів при визначенні ХСК не
було надано екологічній інспекції
вдруге. Таким чином, в результаті
неможливо визначити правильність
нарахування коефіцієнту. Тому
результат сумнівний.

У зв'язку з чим Державною екологічною
інспекцією у Дніпропетровській
області зроблено висновок, що
відповідно до записів робочих журналів
працівниками відомчих лабораторій
сторін, який надані для розгляду,
дослідження проб стічних вод взятих
23.05.2014 року проведені з порушенням
дотримання вимог відповідних методик,
що могло привести до отримання
вирігідних результатів.

Згідно пп. "б" п. 4 Положення про Державну
екологічну інспекцію, затвердженого
постановою Кабінету Міністрів України
від 17 листопада 2001 року №1520,
Держекоінспекція відповідно до
покладених на неї завдань організовує
та здійснює державний контроль за
додержанням правил, нормативів,
стандартів у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
екологічної безпеки, поводження з
відходами (крім поводження з
радіоактивними відходами) та
небезпечними хімічними речовинами;
додержанням умов виданих дозволів,
лімітів та квот на спеціальне
використання природних ресурсів,
викиди та скиди забруднюючих речовин у
навколишнє природне середовище та
допустимі рівні шкідливого впливу
фізичних і біологічних факторів на
його стан, транскордонне переміщення
об'єктів рослинного та тваринного
світу.

Таким чином, господарський суд дійшов
висновок, що недотримання національних
стандартів при відборі проб стічних
вод та їх дослідженні дає підстави
вважати зазначений акт та протокол
неналежними доказами перевищення
відповідачем показників забруднення у
стічних водах.

Згідно ст. ст. 33, 34 Господарського
процесуального кодексу України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень; докази
подаються сторонами та іншими
учасниками судового процесу; обставини
справи, які відповідно до
законодавства повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Обов'язок із доказування слід розуміти
як закріплену в процесуальному та
матеріальному законодавстві міру
належної поведінки особи, що бере
участь у судовому процесі, із збирання
та надання доказів для підтвердження
свого суб'єктивного права, що має за
мету усунення невизначеності, яка
виникає в правовідносинах у разі
неможливості достовірно з'ясувати
обставини, які мають значення для
справи.

Позивачем не доведено належним чином
обставини, на які він посилається, як на
підставу своїх позовних вимог, у
зв'язку з чим вони задоволенню не
підлягають.

Згідно із статтею 49 Господарського
процесуального кодексу України судові
витрати у справі покладаються на
позивача.

Керуючись ст.ст. 1, 33, 34, 49, 82-85, 115-116
Господарського процесуального кодексу
України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

В позові відмовити.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення десятиденного строку
з дня його підписання і може бути
оскарженим протягом цього строку до
Дніпропетровського апеляційного
господарського суду.

Повне рішення складено - 22.09.2014 року.

Головуючий колегії С.В.
Мартинюк

Суддя
Я.С.
Золотарьова

Суддя
І.І. Колісник