м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-Б тел.
Справа № 5011-11/4098-2012 16.09.14
За позовом Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
до 1) Товариства з обмеженою
відповідальністю "Укркарго" 2)
Товариства з обмеженою
відповідальністю "УКРКАРГОБУД"
третя особа, яка не заявляє самостійних
вимог на предмет спору на стороні
позивача Київська міська рада
про зобов'язання вчинити дії
Головуючий суддя: Ярмак О.М.
судді: Головатюк Л.Д.
Від позивача: Попович О.М. за дов.
Від відповідача 1: не з'явився
Від відповідача 2: не з'явився
Від третьої особи: не з'явився
ОБСТАВИНИ СПРАВИ :
У березні 2012р. Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві звернулась до
Господарського суду міста Києва із
позовом про зобов'язання 1) Товариства з
обмеженою відповідальністю "Укркарго"
та 2) Товариства з обмеженою
відповідальністю "Укркаргобуд" знести
недобудований об'єкт будівництва та
привести земельну ділянку на вул.
Світлій, 3 у Дарницькому районі міста
Києва за власний рахунок до
Рішенням Господарського суду міста
Києва від 17.07.2012р. у справі № 5011-11/4098-2012,
залишеним без змін постановою
Київського апеляційного
господарського суду від 10.12.2013р., позов
задоволено повністю.

Постановою Вищого господарського суду
України від 11.02.2014р. рішення
Господарського суду міста Києва від
17.07.2012р. та постанову Київського
апеляційного господарського суду від
10.12.2013р. у справі № 5011-11/4098-2012 скасовано,
справу передано для розгляду до
Господарського суду міста Києва.

Після проведення автоматизованого
розподілу справ у Господарському суді
міста Києва, справа № 5011-11/4098-2012
передана для розгляду судді Ярмак О.М.

За розпорядженням Голови
Господарського суду міста Києва від
25.02.2014р. визначено колегію суддів для
розгляду справи № 5011-11/4098-2012 у складі:
Головуючий суддя Ярмак О.М., суддя
Блажівська О.Є., суддя Грєхова О.А.

Ухвалою суду від 25.02.2014р. колегією
суддів справу № 5011-11/4098-2012 прийнято до
провадження у визначеному складі суду
та призначено до розгляду у судовому
засіданні на 25.03.2014р.

За розпорядженням Заступника Голови
Господарського суду міста Києва від
25.03.2014р. у зв'язку з перебуванням судді
Ярмак О.М. у відпустці, визначено
колегію суддів для розгляду справи №
5011-11/4098-2012 у складі: Головуючий суддя
Якименко М.М., суддя Блажівська О.Є.,
суддя Грєхова О.А.

Ухвалою суду від 25.03.2014р. колегією
суддів справу № 5011-11/4098-2012 прийнято до
провадження у визначеному складі суду
та призначено до розгляду у судовому
засіданні на 24.04.2014р.

За розпорядженням В.о. Голови
Господарського суду міста Києва від
07.04.2014р. у зв'язку з поверненням судді
Ярмак О.М. з відпустки, справу №
5011-11/4098-2012 передано для розгляду
колегії суддів у складі: Головуючий
суддя Ярмак О.М., суддя Блажівська О.А.,
суддя Грєхова О.А.

Ухвалою суду від 07.04.2014р. колегією
суддів справу № 5011-11/4098-2012 прийнято до
провадження у визначеному складі суду
та призначено до розгляду у судовому
засіданні на 24.04.2014р.

24.04.2014р. через канцелярію суду
представник позивача подав письмові
пояснення по справі, в яких він
зазначає, що сама по собі відсутність
проекту будівництва свідчить про
істотне відхилення вимог
містобудівної документації та
вихідних даних і недотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а тому
виконання будівельних робіт без
затвердженого проекту є достатньою
підставою для застосування положень
ст.. 376 ЦК України.

Ухвалою суду від 24.04.2014р. у зв'язку з
неявкою відповідача 2 розгляд справи
було відкладено на 22.05.2014р. відповідно
до ст.77 ГПК України.

У судовому засіданні 22.05.2014р.
представник позивача подав документи
по справі, представник відповідача 1
подав відзив на позовну заяву.

У засіданні суду 22.05.2014р. оголошувалась
перерва до 27.05.2014р. відповідно до ст. 77
ГПК України.

Ухвалою суду від 27.05.2014р. суд за власною
ініціативою залучив до участі у справі
Київську міську раду в якості третьої
особи, яка не заявляє самостійних вимог
на предмет спору на стороні позивача,
розгляд справи відкладено на 12.06.2014р.

За розпорядженням Заступника Голови
Господарського суду міста Києва від
12.06.2014р. у зв'язку з відпусткою судді
Грєхової О.А., визначено колегію суддів
для розгляду справи № 5011-11/4098-2012 у
складі: Головуючий суддя Ярмак О.М.,
суддя Блажівська О.А., суддя Гумега О.В.

Ухвалою суду від 12.06.2014р. справу №
5011-11/4098-2012, розгляд якої призначено на
12.06.2014р., прийнято до провадження у
визначеному складі суду.

Ухвалою суду від 12.06.2014р. у зв'язку з
неявкою відповідачів та третьої сооби
відкладено розгляд справи № 5011-11/4098-2012
на 03.07.2014р.

За розпорядженням Заступника Голови
Господарського суду міста Києва від
03.07.2014р. у зв'язку з поверненням з
відпустки судді Грєхової О.А.,
визначено колегію суддів для розгляду
справи № 5011-11/4098-2012 у складі: Головуючий
суддя Ярмак О.М., суддя Грєхова О.А.,
суддя Гумега О.В.

Ухвалою суду від 03.07.2014р. справу №
5011-11/4098-2012 прийнято до провадження у
визначеному складі суду та призначено
до розгляду у судовому засіданні.

Ухвалою суду від 03.07.2014р. у зв'язку з
неявкою відповідача 2 та третьої особи,
розгляд справи відкладено на 19.08.2014р.

За розпорядженням В.о. Голови
господарського суду міста Києва від
19.08.2014р. у зв'язку з перебуванням судді
Гумеги О.В. у відпустці визначено
колегію суддів для розгляду справи №
5011-11/4098-2012 у складі: Головуючий суддя
Ярмак О.М., суддя Головатюк Л.Д., суддя
Грєхова О.А.

Ухвалою суду від 19.08.2014р. справу №
5011-11/4098-2012, розгляд якої призначено на
19.08.2014р. прийнято до провадження у
визначеному складі суду.

Ухвалою суду від 19.08.2014р. у зв'язку з
неявкою представників відповідача 2
третьої особи розгляд справи №
5011-11/4098-2012 відкладено на 16.09.2014.

У судовому засіданні 16.09.2014 р.
представник позивача підтримав свої
позовні вимоги.

Представники відповідачів та третьої
особи в судове засідання не з'явились,
тому справа розглядається за наявними
в ній матеріалами, відповідно до ст. 75
ГПК України.

Відповідач 2 письмового відзиву та
пояснень на позов не надав, свого
представника в засідання не направив.

Розглянувши матеріали справи,
заслухавши пояснення представників
сторін, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

15.03.2005р. між Київською міською радою
(орендодавець) та ТОВ "Укркарго"
(орендар) було укладено договір оренди
земельної ділянки, відповідно до п. 1.1
якого орендодавець на підставі п. 58
рішення Київської міської ради від
15.07.2004р. за №419/1829 за актом
приймання-передачі передає, а орендар
приймає в оренду (строкове платне
користування) земельну ділянку,
визначену цим договором.

Вказаний договір 15.03.2005р. посвідчено
приватним нотаріусом Київського
міського нотаріального округу ОСОБА_5
та зареєстровано в реєстрі за №168.

Згідно з п. 2.1 договору об'єктом оренди
відповідно до цього договору є
земельна ділянка з наступними
характеристиками: місце розташування -
вул. Світла, 3 у Дарницькому районі
міста Києва; розмір - 1,1935га; цільове
призначення - для будівництва,
експлуатації та обслуговування
комплексу по технічному
обслуговуванню автомобілів;
кадастровий номер :90:173:0004.

Відповідно до п. 3.1 договору його
укладено на 15 років.

За актом приймання-передачі земельної
ділянки від 18.03.2005р. об'єкт оренди було
передано ТОВ "Укркарго" в оренду.

18.11.2011р. та 02.12.2011р. головним державним
інспектором Інспекційного відділу №4
Інспекції ДАБК у місті Києві Лисаком
С.Ф. проведені позапланові перевірки
ТОВ "УкрКарго" на підставі запитів
прокуратури міста Києва, під час яких
було встановлено виконання
відповідачем будівельних робіт з
будівництва житлового комплексу за
адресою вул. Світла, 3 в Дарницькому
районі міста Києва без дозвільних
документів та проектної документації.

За результатами перевірок позивачем
Товариству з обмеженою
відповідальністю "Укркарго" та
Товариству з обмеженою
відповідальністю "Укркаргобуд" було
видано два приписи від 05.12.2011р.
аналогічного змісту: з 05.12.2011р. зупинити
виконання будівельних робіт з
будівництва житлового комплексу на
вул. Світлій, 3 у Дарницькому районі та
усунення встановлених правопорушень
згідно з діючим законодавством шляхом
знесення недобудованої споруди
торгівельного комплексу за вказаною
адресою та приведення земельної
ділянки у первісний стан в термін до
25.12.2011р..

12.01.2012р. відповідачам повторно було
видано приписи про зобов'язання
виконати вимоги приписів Інспекції від
05.12.2011р. та 08.12.2011р. відповідно до
діючого законодавства.

Черговою перевіркою 01.02.2012р. позивачем
було виявлено невиконання
відповідачами вимог вищевказаних
приписів Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві та продовження виконання
будівельних робіт без дозвільних
документів та затвердженої проектної
документації.

Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві звернулася до суду з
позовом до ТОВ "Укркарго" і ТОВ
"Укркаргобуд" про зобов'язання
відповідачів знести недобудований
об'єкт будівництва та привести
земельну ділянку на вул. Світлій, 3 у
Дарницькому районі міста Києва за
власний рахунок до попереднього стану,
обґрунтовуючи позовні вимоги нормами
ст. 38 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності", ст. 9 Закону
України « Про архітектурну діяльність»
та в письмових поясненнях пославшись
на ст. 376 ЦК України.

Дослідивши наявні в матеріалах справи
та надані в судовому засіданні докази в
їх сукупності суд прийшов до висновку,
що в задоволенні позовних вимог
належить відмовити з наступних
підстав.

Предметом позову у даній справі є
зобов'язання відповідачів знести
недобудований об'єкт будівництва, яке є
самочинним, та привести земельну
ділянку на вул. Світлій, 3 у Дарницькому
районі м. Києва за власний рахунок до
попереднього стану.

Статтею 26 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
передбачено, зокрема, що право на
забудову земельної ділянки
реалізується її власником або
користувачем за умови використання
земельної ділянки відповідно до вимог
містобудівної документації.

Згідно зі ст. 9 Закону України "Про
архітектурну діяльність" будівництво
(нове будівництво, реконструкція,
реставрація, капітальний ремонт)
об'єкта архітектури здійснюється
відповідно до затвердженої проектної
документації, державних стандартів,
норм і правил у порядку, визначеному
Законом України "Про регулювання
містобудівної діяльності".

Згідно зі ст. 37 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
право на виконання підготовчих і
будівельних робіт надається замовнику
та генеральному підряднику чи
підряднику після отримання дозволу на
виконання будівельних робіт; дозвіл на
виконання будівельних робіт видається
відповідними інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю на
безоплатній основі протягом десяти
робочих днів з дня реєстрації заяви;
виконання будівельних робіт без
відповідного документа, який дає право
виконувати такі роботи, вважається
самочинним будівництвом і тягне за
собою відповідальність згідно із
законом.

Положеннями ст. 38 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
передбачено, що у разі виявлення факту
самочинного будівництва об'єкта,
перебудова якого з метою усунення
істотного відхилення від проекту або
усунення порушень законних прав та
інтересів інших осіб, істотного
порушення будівельних норм є
неможливою, посадова особа органу
державного архітектурно-будівельного
контролю видає особі, яка здійснила
(здійснює) таке будівництво, припис про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил з визначенням строку для
добровільного виконання припису.

Відповідно до частини 2 вказаної статті
у разі якщо особа в установлений строк
добровільно не виконала вимоги,
встановлені у приписі, орган
державного архітектурно-будівельного
контролю подає позов до суду про
знесення самочинно збудованого об'єкта
та компенсацію витрат, пов'язаних з
таким знесенням.

Поняття самочинного будівництва, його
ознаки та правові наслідки здійснення
самочинного будівництва визначено у
ст. 376 Цивільного кодексу України

Відповідно до частини 1 статті 376
Цивільного кодексу України житловий
будинок, будівля, споруда, інше
нерухоме майно вважаються самочинним
будівництвом, якщо вони збудовані або
будуються: 1) на земельній ділянці, що не
була відведена для цієї мети, 2) без
відповідного документа, який дає право
виконувати будівельні роботи, чи
належно затвердженого проекту, 3) з
істотними порушеннями будівельних
норм і правил.

Статтею 1 Закону України "Про
будівельні норми" передбачено, що
будівельні норми - це затверджений
суб'єктом нормування підзаконний
нормативний акт технічного характеру,
що містить обов'язкові вимоги у сфері
будівництва, містобудування та
архітектури.

Під істотним порушенням будівельних
норм і правил слід розуміти, зокрема,
недодержання архітектурних,
санітарних, екологічних, протипожежних
та інших вимог і правил, а також зміну
окремих конструктивних елементів
житлового будинку, будівлі, споруди, що
впливає на їх міцність і безпечність.

Згідно з частиною 1 ст. 34 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» замовник має право
виконувати будівельні роботи після:
направлення замовником повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт центральному органу виконавчої
влади, що реалізує державну політику з
питань державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - органи державного
архітектурно-будівельного контролю), -
щодо об'єктів, будівництво яких
здійснюється на підставі будівельного
паспорта, які не потребують реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
згідно з переліком об'єктів
будівництва, затвердженим центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування. Форма
повідомлення про початок виконання
будівельних робіт та порядок його
подання визначаються центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування;
реєстрації органом державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I - III
категорій складності; видачі
замовнику органом державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання будівельних робіт
- щодо об'єктів будівництва, що належать
до IV і V категорій складності.

Отже для здійснення будівельних робіт
законодавством встановлено
обов'язкову наявність документів, що
надають право на виконання будівельних
робіт, та затвердженої проектної
документації.

Згідно з частиною 9 статті 37 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» виконання
будівельних робіт без відповідного
документа, який дає право виконувати
такі роботи, вважається самочинним
будівництвом і тягне за собою
відповідальність згідно із законом.

В залежності від підстав віднесення
зведеного об'єкту до самочинного
будівництва, застосовуються і різні
наслідки здійснення самочинного
будівництва, передбачені окремими
частинами ст. 376 ЦК України.

Підстави та умови для застосування
таких правових наслідків самочинного
будівництва як знесення самочинно
збудованого нерухомого майна
передбачено нормами ч. 7 ст. 376
Цивільного кодексу України, згідно з
якими у разі: 1) істотного відхилення
від проекту, що суперечить суспільним
інтересам або порушує права інших осіб,
2) істотного порушення будівельних норм
і правил суд за позовом відповідного
органу державної влади або органу
місцевого самоврядування може
постановити рішення, яким зобов'язати
особу, яка здійснила (здійснює)
будівництво, провести відповідну
перебудову; якщо проведення такої
перебудови є неможливим або особа, яка
здійснила (здійснює) будівництво,
відмовляється від її проведення, таке
нерухоме майно за рішенням суду
підлягає знесенню за рахунок особи, яка
здійснила (здійснює) будівництво.

Таким чином, позивачем ототожнені
поняття (1) здійснення будівництва без
належного дозволу чи проекту (2) з
істотним порушенням будівельних норм і
правил, що не відповідає змісту частини
1 статті 376 ЦК України, оскільки це є
двома різними самостійними ознаками
самочинного будівництва.

Не всі ознаки самочинного будівництва,
передбачені ч.1 ст. 376 ЦК України
одночасно є встановленими ч. 7 ст. 376 ЦК
України підставами для його знесення,
зокрема , передбачений ч.1. ст. 376 ЦК
України критерій самочинного
будівництва, як його здійснення без
дозволу або затвердженого проекту,
згідно з ч. 7 ст. 376 ЦК України не
віднесено до підстав його знесення.

Відсутність проекту та дозволу на
будівництво самі по собі не є істотним
порушенням будівельних норм як
підстави для знесення самочинного
будівництва.

Згідно з нормами ч. 7 ст. 376 Цивільного
кодексу України знесення нерухомості,
збудованої з істотним відхиленням від
проекту, що суперечить суспільним
інтересам або порушує права інших осіб,
істотним порушенням будівельних норм і
правил можливе лише за умови, що
неможлива перебудова нерухомості або
якщо особа, яка здійснила (здійснює)
будівництво, відмовляється від такої
перебудови.

Відповідно до ст. 33 Господарського
процесуального кодексу України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 34 Господарського
процесуального кодексу України
господарський суд приймає тільки ті
докази, які мають значення для справи.
Обставини справи, які відповідно до
законодавства повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Позивачем належними засобами
доказування не доведено суду, зведення
відповідачами будинку з істотним
відхиленням від проекту, що суперечить
суспільним інтересам або порушує права
інших осіб, як і того факту, що
будівництво проводиться з істотним
порушенням будівельних норм і правил.

Доказів того, що позивач чи інший
відповідний орган державної влади або
орган місцевого самоврядування
звертався з позовом до відповідачів
про зобов'язання провести відповідну
перебудову, чи існує технічна
можливість виконання такої перебудови,
відмови відповідача від проведення
перебудови, суду не надано.

Проаналізувавши положення чинного
законодавства та наявні в матеріалах
справи докази, суд не знайшов підстав
для задоволення позовних вимог в
зв'язку з їх безпідставністю та
недоведеністю.

Враховуючи викладене, приймаючи до
уваги пояснення представників сторін,
суд дійшов висновку, що позов не
підлягає задоволенню.

Судові витрати відповідно до ст. 49 ГПК
України покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 33, 34, 49, 82-84 ГПК України,
господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

В позові Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві відмовити повністю.

Колегія суддів
О.М. Ярмак (головуючий)

Л.Д. Головатюк

О.А. Грєхова

Повне рішення складено 26.09.2014р.