м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-Б тел.
За позовом Публічного акціонерного
товариства «Альфа-Банк»
до Приватного акціонерного товариства
третя особа, яка не заявляє самостійних
вимог на предмет спору, на стороні
відповідача - Приватне акціонерне
товариство «Ренесанс»
про звернення стягнення на предмет
іпотеки вартістю 35 479 098, 00 грн.
Суддя Пригунова А.Б.
від позивача: Шулєпов С.С.
від відповідача: не з'явились
від третьої особи: Земницький Д.П.,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Публічне акціонерне товариство
«Альфа-Банк» звернулось до
Господарського суду міста Києва з
позовом до Приватного акціонерного
товариства «Міські інвестиції» про
звернення стягнення на предмет іпотеки
за договором іпотеки від 01.02.2012 p.,
посвідченим приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4 за реєстровим № 147, 148
шляхом визнання за Публічним
акціонерним товариством «Альфа Банк»
права власності на нерухоме майно
(машиномісця у підземному паркінгу), що
знаходиться за адресою: м. Київ, вул.
Кудряшова, 20д в рахунок часткового
погашення заборгованості за
кредитними договорами № 1 та № 2 в
загальному розмірі 8 322 213, 00 грн.;
звернення стягнення на предмет іпотеки
за договором іпотеки від 23.12.2010 р.
посвідченим приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_5 за реєстровим № 3795, 3796
шляхом визнання за Публічним
акціонерним товариством «Альфа Банк»
права власності на нерухоме майно
(машиномісця у підземному паркінгу), що
знаходиться за адресою: м. Київ, вул.
Кудряшова, 20д в рахунок часткового
погашення заборгованості за
кредитними договорами № 1 та № 2 в
загальному розмірі 27 156 885, 00 грн.
Ухвалою Господарського суду міста
Києва від 08.08.2014 р. порушено провадження
розгляді даної справи третьою особою,
яка не заявляє самостійних вимог на
предмет спору на стороні відповідача -
Приватне акціонерне товариство
до розгляду у судовому засіданні на
03.09.2014 р. за участю представників сторін
та третьої особи, яких зобов'язано
надати суду певні документи; зокрема,
позивача в порядку ст. 65 Господарського
процесуального кодексу України надати
суду документально підтверджені
відомості щодо власника спірного
нерухомого майна станом на серпень 2014
Розгляд справи переносився в порядку
ст. 77 Господарського процесуального
У даному судовому засіданні
представник Приватного акціонерного
товариства «Ренесанс» подав заяву про
відвід судді Пригунової А.Б. у справі №
порушенням суддею норм процесуального,
що, на думку представника третьої
особи, свідчить про упередженість
судді Пригунової А.Б. по відношенню до
Приватного акціонерного товариства
Представник Приватного акціонерного
товариства «Ренесанс» зазначає, що в
порушення прямих вказівок п. 3.12
постанови Пленуму Вищого
господарського суду України № 18 від
26.12.2011 р. «Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції» судом не розглянуто
клопотання про залучення третьої особи
до початку розгляду даної справи по
суті; не надано у відповідності до
рекомендації п. 1.2.1. та 1.2.5. постанови
Пленуму Вищого господарського суду
України № 18 від 26.12.2011 р. необхідного
часу для підготовки письмового
відводу, оскільки надано спочатку 5, а
потім 15 хвилин, не роз'яснено права
учасників процесу, в тому числі, право
на відвід; проігноровано репліки
представника Приватного акціонерного
товариства «Ренесанс» про
необхідність витребування додаткових
документів; проігноровано права
представника щодо дослідження
документів, порушено черговість
оголошення клопотань, що, на думку
представника третьої особи, свідчить
про упередженість судді Пригунової А.Б.
та порушення правил ст.ст. 4-3, 20, 22
Господарського процесуального кодексу
Згідно з ч. 5 ст. 20 Господарського
процесуального кодексу України
питання про відвід судді вирішується в
нарадчій кімнаті судом у тому складі,
який розглядає справу, про що
виноситься ухвала. Заява про відвід
кільком суддям або всьому складу суду
вирішується простою більшістю голосів.
Розглянувши у нарадчій кімнаті заяву
Приватного акціонерного товариства
«Ренесанс» про відвід судді Пригунової
А.Б., вважає за необхідне її відхилити з
Відповідно до ст. 20 Господарського
процесуального кодексу України суддя
не може брати участі в розгляді справи
і підлягає відводу (самовідводу), якщо
він є родичем осіб, які беруть участь у
судовому процесі, якщо було порушено
порядок визначення судді для розгляду
справи, або якщо буде встановлено інші
обставини, що викликають сумнів у його
неупередженості. Суддя, який брав
участь в розгляді справи, не може брати
участі в новому розгляді справи у разі
скасування рішення, ухвали, прийнятої
за його участю. З цих підстав відвід
судді можуть заявити сторони та
прокурор, який бере участь в судовому
Частиною 4 статті 20 Господарського
процесуального кодексу України
визначено, що відвід повинен бути
мотивованим, заявлятись у письмовій
формі до початку вирішення спору.
Заявляти відвід після цього можна лише
у разі, якщо про підставу відводу
сторона чи прокурор дізналися після
початку розгляду справи по суті.
Відвід - це процесуальний інститут, що
містить умови, за яких особа не може
брати участь у конкретній справі.
Підстави відводу судді - це обставини,
за наявності яких суддя не може брати
участі в розгляді конкретної справи. Ці
обставини можуть бути суб'єктивного
характеру і стосуватися особистих
зв'язків судді з особами, які беруть
участь у справі, або його особистої
поведінки щодо розгляду справи, чи
об'єктивного характеру і стосуватися
процесуального статусу судді у справі,
яка розглядалася раніше.
Господарський процесуальний кодекс
України не встановлює вичерпного
переліку обставин, які можуть
викликати сумнів у неупередженості
судді, однак зазначається, що такі
підстави повинні бути обґрунтовані
особою, яка ініціює питання про відвід
судді.
Згідно з п. 1.2.1. постанови Пленуму
Вищого господарського суду України від
26.12.2011 р. № 18 «Про деякі питання
практики застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції» сторони, треті особи
або прокурор можуть заявити відвід
лише тим суддям, які беруть участь у
розгляді конкретної справи. Не є
підставами для відводу суддів заяви,
які містять лише припущення про
існування відповідних обставин, не
підтверджених належними і допустимими
доказами, а також наявність скарг,
поданих на суддю (суддів) у зв'язку з
розглядом даної чи іншої справи,
обставини, пов'язані з прийняттям
суддями рішень з інших справ.
За імперативним приписом ч. 2 ст. 20
Господарського процесуального кодексу
України відвід повинен заявлятись у
письмовій формі. Якщо відвід заявлено
усно, господарський суд має
запропонувати заявникові викласти
його у письмовій формі (за необхідності
надавши йому потрібний для цього час), а
в разі відмови від заявлення відводу в
такій формі - продовжити розгляд справи
по суті із зазначенням про це в
протоколі судового засідання.
З приводу наведеного суд відзначає, що
за приписами ст. 74 Господарського
процесуального кодексу України
порядок ведення засідання
визначається суддею, а в разі розгляду
справи трьома суддями - суддею,
головуючим у засіданні. Суддя оголошує
склад господарського суду, роз'яснює
учасникам судового процесу їх права та
обов'язки і сприяє у здійсненні
Відповідно до п. 3.12. постанови Пленуму
Вищого господарського суду України № 18
від 26.12.2011 р. «Про деякі питання
практики застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції», на який посилається
представник третьої особи в
обґрунтування заяви про відвід,
початок розгляду справи по суті має
місце з того моменту, коли
господарський суд після завершення
підготовки справи до розгляду,
відкриття судового засідання,
роз'яснення (за необхідності) сторонам
та іншим учасникам судового процесу їх
прав та обов'язків і розгляду інших
клопотань і заяв (про відкладення
розгляду справи, залучення до участі в
ній інших осіб, витребування
додаткових доказів тощо) переходить
безпосередньо до розгляду позовних
вимог, тобто до з'ясування у
передбаченому Господарським
процесуальним кодекс України порядку
обставин справи та здійснення їх
правової оцінки, про що зазначається в
протоколі судового засідання.
Норми ст.ст. 22, 27 Господарського
процесуального кодексу України
визначають право учасника провадження
на звернення до суду з клопотанням про
залучення третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору до
прийняття рішення господарським судом,
однак норми Господарського
процесуального кодексу України не
встановлюють конкретний термін
розгляду такого звернення, а відтак -
суд має право реалізувати зазначені
приписи процесуального законодавства
до прийняття рішення у даній справі.
При цьому, варто відзначити, що п. 3.12.
постанови Пленуму Вищого
господарського суду України № 18 від
26.12.2011 р. визначено момент початку
розгляду справи по суті, а не порядок
ведення судового засідання, який, за
приписами Господарського
процесуального кодексу України
визначається безпосередньо суддею.
Що ж до тверджень третьої особи про
невиконання судом вимог про
роз'яснення учасникам процесі обсягу
їх прав та обов'язків, визначених ст. 22
Господарського процесуального кодексу
України, суд звертає увагу, що за
приписами п. 3.12. постанови Пленуму
Вищого господарського суду України № 18
від 26.12.2011 р. їх роз'яснення зумовлено
В той же час, у судовому засіданні 03.09.2014
р. судом на підставі ст.ст. 22, 74
Господарського процесуального кодексу
України були роз'яснені права та
обов'язки учасників процесу, про що
зазначено у відповідному протоколі
судового засідання.
Будь-яких зауважень на протокол
судового засідання від 03.09.2014 р. в
порядку ст. 81-1 Господарського
процесуального кодексу України від
учасників процесу не надходило.
У судовому засіданні 03.09.2014 р. були
присутні представник позивача Шулєпов
С.С. та представники третьої особи -
Земницький Д.П. та Тараненко А.І., які
також приймали участь у судовому
засіданні 17.09.2014 р.
При цьому, у судовому засіданні 17.09.2014 р.
судом повторно роз'яснено присутнім у
даному судовому засіданні
представникам позивача та третьої
особи їх права та обов'язки згідно ст. 22
Господарського процесуального кодексу
Що ж до твердження представника
Приватного акціонерного товариства
«Ренесанс» про надання йому лише 5 та,
згодом, 15 хвили для підготовки письмово
відводу, суд відзначає, що відповідно
до п. 1.2.1. постанови Пленуму Вищого
господарського суду України від 26.12.2011
р. № 18 «Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції» господарський суд
має запропонувати заявникові викласти
його у письмовій формі (за необхідності
надавши йому потрібний для цього час).
В той же час, за змістом ст. 22
Господарського процесуального кодексу
України учасники процесу зобов'язані
добросовісно користуватися належними
їм процесуальними правами, виявляти
взаємну повагу до прав і охоронюваних
законом інтересів другої сторони.
При цьому, суд відзначає, що наданий
представнику Приватного акціонерного
товариства «Ренесанс» час для
оформлення заяви про відвід у
відповідності до вимог ст. 20
Господарського процесуального кодексу
України є достатнім.
Крім того, відповідно до ст.ст. 4-3, 33, 43
Господарського процесуального кодексу
України судочинство у господарських
судах здійснюється на засадах
змагальності, суть якого полягає у
обґрунтуванні сторонами та іншими
особами, які беруть участь у справі,
своїх вимог і заперечень поданими суду
доказами, які господарський суд оцінює
за своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на всебічному, повному і
об'єктивному розгляді в судовому
процесі всіх обставин справи в їх
сукупності, керуючись законом.
За приписами ст. 36 Господарського
процесуального кодексу України
письмові докази подаються в оригіналі
або в належним чином засвідченій копії.
Оригінали документів подаються, коли
обставини справи відповідно до
законодавства мають бути засвідчені
тільки такими документами, а також в
інших випадках на вимогу
господарського суду.
Пунктом 2.2. постанови Пленуму Вищого
господарського суду України № 18 від
26.12.2011 р. «Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції» також встановлено,
що якщо подані копії документів, у тому
числі виготовлені з використанням
технічних засобів, викликають сумніви,
господарський суд може витребувати
оригінали цих документів, у тому числі
для огляду в судовому засіданні з
наступним поверненням цих оригіналів
особі, яка їх подала. Якщо одним з
учасників судового процесу подано
засвідчені ним копії документів, а
інший з цих учасників заперечує
відповідність їх оригіналам, то
господарський суд зобов'язаний
витребувати такі оригінали для огляду
у особи, яка їх подала.
Тож, вищенаведеними нормами
передбачено надання оригіналів
документів суду для огляду та у разі
наявності такої необхідності, однак не
передбачено обов'язкового залучення
таких документів до матеріалів справи.
За таких обставин, оригінали
документів надавались суду лише для
огляду і були повернуті представнику
Публічного акціонерного товариства
«Альфа-Банк» у відповідності до
приписів п. 2.2. постанови Пленуму Вищого
господарського суду України № 18 від
26.12.2011 р. «Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції» та, відповідно до
матеріалів справи не долучались.
В той же час нормами ст. 22
Господарського процесуального кодексу
України визначено право учасника
процесу на ознайомлення з матеріалами
справи.
З огляду на вищевикладене, у суду
відсутні правові підстави надавати
третій особі на ознайомлення
документи, що не були долучені до
матеріалів справи та знаходяться у
Стосовно тверджень представника
третьої особи про безпідставність
відмови у задоволенні клопотання про
витребування доказів, суд відзначає, що
за змістом ст. 27, 77, 84 Господарського
процесуального кодексу України ухвали
про відмову у відкладенні розгляду
справи та залученні до участі у
розгляді справи у вигляді окремого
процесуального документа судом не
виноситься, а доводи за якими
господарський суд відхилив клопотання
і докази сторін вказуються у
мотивувальній частині рішення, яким
закінчується провадження у справі та
яке відповідно до ст. 4-5 Господарського
процесуального кодексу України
оформлюється ухвалою, рішенням або
При цьому, за приписами Господарського
процесуального кодексу України у разі
незгоди з прийнятим судом рішенням та
мотивами його прийняття, учасник
процесу не позбавлений можливості
оскаржити таке рішення в апеляційному
або касаційному порядку.
В той же час, наявність у учасника
процесу заперечень проти прийнятого
судом рішення не є підставою для
відводу судді, якою таке рішення
У відповідності до ст. 22 Господарського
процесуального кодексу України
учасники процесу зобов'язані
добросовісно користуватися належними
їм процесуальними правами, виявляти
взаємну повагу до прав і охоронюваних
законом інтересів другої сторони.
Тож, у даному випадку судом у повній
мірі дотримано вимоги Господарського
процесуального кодексу України щодо
створення учасникам провадження у
даній справі умов для встановлення
фактичних обставин справи і
правильного застосування
законодавства, а також максимально
ефективного використання
процесуальних ресурсів для повного,
всебічного та об'єктивного розгляду
даної справи, забезпечивши неухильне
дотримання судом принципу рівності
всіх учасників судового процесу перед
законом і судом, гарантованого ст. 4-2
Господарського процесуального кодексу
За приписами п. 1.2.3. постанови Пленуму
Вищого господарського суду України від
26.12.2011 р. № 18 «Про деякі питання
практики застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції» задоволення заяви
про відвід судді повинно
обґрунтовуватися посиланням на
обставини, про які йдеться в частині
першій статті 20 Господарського
процесуального кодексу України, із
зазначенням та поданням доказів, які їх
Статтею 4-3 Господарського
процесуального кодексу України
встановлено, що судочинство у
господарських судах здійснюється на
засадах змагальності. Сторони та інші
особи, які беруть участь у справі,
обґрунтовують свої вимоги і
заперечення поданими суду доказами.
Господарський суд створює сторонам та
іншим особам, які беруть участь у
справі, необхідні умови для
встановлення фактичних обставин
справи і правильного застосування
При цьому, норми ст. 33 Господарського
процесуального кодексу України
покладають на сторону обов'язок
доведення обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
Разом з тим, третьою особою не надано
суду об'єктивних доказів, які б
свідчили про упередженість судді
Пригунової А.Б. при розгляді справи №
особи не підтверджені жодними
доказами, які б свідчили про наявність
обставин суб'єктивного або
об'єктивного характеру, що
унеможливлюють участь судді
Пригунової А.Б. у розгляді даної справи.
Підсумовуючи вищевикладене, суд
відзначає, що обставини, на які
посилається заявник, не свідчать про
упередженість судді Пригунової А.Б. при
розгляді даної справи та не є підставою
для відводу у розумінні ст. 20
Господарського процесуального кодексу
При цьому, суд звертає учасників
провадження у даній справі, що
відповідно до постанови Пленуму Вищого
господарського суду України від 26.12.2011
р. № 18 «Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції» право на подання
заяви про відвід судді є однією з
гарантій законності здійснення
правосуддя і об'єктивності та
неупередженості розгляду справи,
оскільки статтею 6 Конвенції про захист
прав і основних свобод людини
закріплено основні процесуальні
гарантії, якими може скористатися
особа при розгляді її позову в
національному суді і до яких належить
розгляд справи незалежним і
безстороннім судом, встановленим
законом. Водночас згідно з частиною
третьою статті 22 Господарського
процесуального кодексу України
сторони (так само як і інші учасники
судового процесу) зобов'язані
добросовісно користуватися належними
їм процесуальними правами, виявляти
взаємну повагу до прав і охоронюваних
законом інтересів другої сторони,
вживати заходів до всебічного, повного
та об'єктивного дослідження всіх
обставин справи. Тому слід розцінювати
як зловживання учасником судового
процесу своїми процесуальними правами,
зокрема, подання ним другої і наступних
заяв про відвід судді (суддів)
господарських судів з одних і тих самих
підстав (у тому числі з викладенням
відповідної заяви в іншій стилістичній
формі), або, хоча й з інших підстав, ніж у
первісній заяві, але з таких, що з
урахуванням обставин справи були або
мали бути відомі заявникові під час
подання ним первісної заяви, і, отже,
повинні були зазначатися саме в ній.
Якщо спір вирішується (справа
розглядається) колегіально, то
відповідним зловживанням
процесуальними правами може вважатися
послідовне заявлення відводів суддям,
що входять до складу відповідної
колегії, з одних і тих самих підстав,
хоча первісну заяву про відвід одного з
цих суддів з тих же підстав залишено
Таким чином, враховуючи, що наведені
Приватним акціонерним товариством
«Ренесанс» припущення не є підставою
для відводу судді Пригунової А.Б. від
ст. 20 Господарського процесуального
кодексу України, у відповідності до
вимог ст. 33 Господарського
процесуального кодексу України
документально не підтверджені,
приймаючи до уваги, що наявності інших
обставин, які викликають сумніви у
неупередженості судді Пригунової А.Б.
при розгляді даної справи не
встановлено, суд відмовляє Приватному
акціонерному товариству «Ренесанс» у
задоволенні заяви про відвід судді
Пригунової А.Б. від розгляду справи №
На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 20, 86 Господарського
процесуального кодексу України,
Господарський суд міста Києва, -
Заяву Приватного акціонерного
товариства «Ренесанс» про відвід судді
Суддя