ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2014 року справа №
904/8159/13

Дніпропетровський апеляційний
господарський суд у складі колегії
суддів:

головуючого судді: Кузнецова В.О.

суддів: Павловського П.П., Науменка І.М.

секретар судового засідання:
Назаренко С.Г.

за участю представників сторін:

від відповідача: Гордієнко А.І.,
довіреність б/н від 01.07.14, представник;

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу
товариства з обмеженою
відповідальністю "Оста" на рішення
господарського суду Дніпропетровської
області від 11.02.2014 р. по справі

за позовом Криворізької міської ради,
м.Кривий Ріг

до товариства з обмеженою
відповідальністю "Оста", м.Кривий Ріг

про стягнення 75 689 грн. 81 коп.,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду
Дніпропетровської області від 11.02.2014 р.
(суддя Загинайко Т.В.) у даній справі
позов задоволено. Стягнуто з
товариства з обмеженою
відповідальністю "Оста" на користь
Криворізької міської ради 72 762,52 грн.
заборгованості, 2 972,29 грн. пені та 1 720,50
грн. витрат по сплаті судового збору.

Згадане рішення мотивовано посиланням
на невиконання відповідачем умов
договору оренди земельної ділянки від
12.02.2010 р., щодо своєчасної та в повному
обсязі сплати орендної плати.

Не погодившись з даним рішенням,
товариство з обмеженою
відповідальністю "Оста" звернулось до
Дніпропетровського апеляційного
господарського суду з апеляційною
скаргою, в якій, посилаючись на
порушення судом першої інстанції норм
матеріального та процесуального права,
просить рішення скасувати,
провадження у справі припинити.

Скаржник вважає, що він не був
належним чином повідомлений
господарським судом про час та місце
розгляду справи, у зв'язку з чим він був
позбавлений прав, наданих йому діючим
законодавством.

Місцевий господарський суд
неправомірно прийняв як доказ по
справі довідку про нормативну грошову
оцінку земельної ділянки № 4558/6 від
25.11.2011 р., підготовленої на підставі
рішення Криворізької міської ради від
14.05.2010 р. № 3884 "Про затвердження
технічної документації з нормативної
грошової оцінки земель міста Кривого
Рогу", оскільки зазначене рішення
міської ради визнано нечинним у
судовому порядку.

Крім того, відповідач зазначає, що
позовна заява про стягнення
заборгованості за період з 01.06.2013 р. по
31.03.2013 р. подана позивачем лише 21.10.2013 р.,
тобто за межами строку позовної
давності, встановленого ст.257 ЦК
України.

У зв'язку з тим, що відповідач не
був належним чином повідомлений про
час та місце розгляду справи, він був
позбавлений можливості звернутись з
заявою про застосування строку
позовної давності в порядку ч.3 ст. ст.267
ЦК України.

Позивачем відзив на апеляційну
скаргу не надано.

27.08.2014 р. представник позивача в
судове засідання не з'явився, про час та
місце розгляду справи повідомлений
належним чином.

Колегія суддів вважає, що
матеріали справи містять достатньо
доказів для можливості розгляду справи
за відсутністю представника позивача.

Заслухавши пояснення представника
відповідача, розглянувши доводи
апеляційної скарги, перевіривши
відповідність оскарженого рішення
нормам матеріального та
процесуального права, суд дійшов
висновку, що апеляційна скарга не
підлягає задоволенню, з урахуванням
наступного.

Як вбачається з матеріалів справи,
12.02.2010р. між Криворізькою міською радою
(орендодавець) товариством з обмеженою
відповідальністю "Оста" (орендар)
укладено договір оренди земельної
ділянки, за умовами якого орендодавець
на підставі рішень міської ради від
23.12.2009р. №3684 надає, а орендар приймає в
строкове платне користування земельну
ділянку житлової та громадської
забудови, площею 0,1725 га, для
розташування офісу та складських
приміщень, яка знаходиться на вул.
Женевській, 3 в Жовтневому районі м.
Кривого Рогу.

Кадастровий номер земельної ділянки
:04:413:003 (п.4 договору).

Цей договір зареєстрований у
Криворізькому відділі
Дніпропетровської регіональної філії
державного підприємства „Центр
державного земельного кадастру", про що
у Державному реєстрі земель вчинено
запис від 05.03.2010 р. за №84.

Договір укладено на 5 роки; після
закінчення строку Договору орендар,
який належно виконував обов'язки
відповідно до умов договору, має за
інших рівних умов переважене право
поновлення його на новий строк; у цьому
разі орендар повинен не пізніше ніж за
два місяця до закінчення строку дії
Договору повідомити письмово
орендодавця про намір продовжити його
дію; поновлення Договору здійснюється
на підставі ухваленого орендодавцем
відповідного рішення (п.6 договору).

Згідно п. 17 Договору оренди передача
земельної ділянки орендарю
здійснюється у п'ятиденний термін
після державної реєстрації цього
Договору за актом її
приймання-передачі.

На виконання умов договору позивач
передав відповідачу в оренду земельну
ділянку площею 0,1725 га, розташовану у
Жовтневому районі по вул. Женевській, 3,
про що свідчить акт приймання-передачі
земельної ділянки.

Пунктом 7 договору сторони погодили, що
оренди річна орендна плата вноситься
орендарем виключно у грошовій формі
незалежно від результатів діяльності
орендаря у трикратному розмірі
земельного податку, що встановлюється
Законом України „Про плату землю", на
підставі витягу з технічної
документації про нормативну грошову
оцінку земельної ділянка, виконаного
Держкомзему у м. Кривий Ріг
Дніпропетровської області.

Відповідно до п. 14 договору орендар
(крім громадян) самостійно обчислює
суму орендної плати щороку за станом на
1 січня і до 1 лютого поточного року
подає відповідному органу державної
податкової служби податкову
декларацію на поточний рік за формою,
встановленою центральним податковим
органом, з розбивкою річної суми
рівними частками за місяцями.

Орендна плата вноситься щомісячно
протягом 30-ти календарних днів,
наступних за останнім календарним днем
звітного місяця; за неповний
календарний місяць орендна плата
сплачується за дні фактичного
користування земельною ділянкою (п.9
договору).

Згідно з пунктом 10 договору розмір
нормативної грошової оцінки не є
сталим і змінюється у зв'язку з
проведенням її щорічної індексації та
на підставі інших вимог діючого
законодавства; орендар самостійно
зобов'язується щорічно відповідно до
інформації Держкомзему про коефіцієнт
індексації грошової оцінки земель,
опублікований в засобах масової
інформації, здійснювати індексацію
грошової оцінки земельної ділянки;
зміна нормативної грошової оцінки
земельної ділянки та її індексація
проводиться без внесення змін та
доповнень до цього договору.

Пунктом 12 договору передбачено,
що розмір та сума орендної плати
переглядається без внесення змін до
цього договору у разі, в т.ч. зміни
(збільшення або зменшення) розмірів
річної орендної плати за землю, базової
вартості 1 кв. м земель міста, розмірів
земельного податку, підвищення цін і
тарифів, зміни коефіцієнтів
індексації, визначених законодавством.

Отже, умовами договору сторони
передбачили перегляд суми орендної
плати і нормативної грошової оцінки
земельної ділянки, не вносячи зміни до
відповідних пунктів.

За п. 33 договору до обов'язків
орендаря входить систематична сплата
орендної плати в повному обсязі в
установлений договором строк.

В свою чергу, орендодавець
відповідно до п. 30 договору має право в
односторонньому порядку збільшити
розмір орендної плати у разі
збільшення відповідно до
законодавства України розміру
земельного податку. Це право
орендодавця підтверджується у
відповідності до ч. 4 ст. 21 Закону
України «Про оренду землі», якщо
орендна плата за земельну ділянку буде
менша за розмір земельного податку.

14.05.2010р. Криворізькою міською
радою було прийнято рішення за №3884
«Про затвердження технічної
документації з нормативної грошової
оцінки земель міста Кривого Рогу».

Пунктом 1 цього рішення
затверджено технічну документацію з
нормативної грошової оцінки земель
міста Кривого Рога, згідно з якою
базова вартість одного кв.м. земель
міста становить 240,05 грн./кв.м. Пунктом 2
встановлено вважати за доцільне
застосування зазначеної в п. 1 цього
рішення базової вартості одного кв.м.
земель міста здійснити в три етапи: І - з
1 червня 2010 року у розмірі 150 грн./кв.м.

Згідно п. 3.3 рішення було
зобов'язано управління земельних
ресурсів виконкому міської ради
(Бризецький О.Ф.) забезпечити
застосування нової грошової оцінки
земель міста при укладанні договорів
оренди земельних ділянок та перегляді
річної орендної плати за землю в діючих
договорах.

На підставі наведеного рішення
управлінням Держкомзему у м. Кривий Ріг
Дніпропетровської області за № 4558/3/6
від 25.11.2011р. було підготовлено довідку
про нормативну грошову оцінку
земельної ділянки, згідно якої
нормативна грошова оцінка спірної
земельної ділянки становить 3 120 525,00
грн.

Управлінням земельних ресурсів
виконкому міської ради було проведено
розрахунок різниці плати за землю по
договору оренди земельної ділянки, що є
предметом даного спору.
Загальна сума нарахувань, що підлягає
сплаті за період з 01.06.2010р.-31.03.2013р.
становить 265 244,54 грн.

Відповідач сплати орендну плату
частково в сумі 185 762,02 грн.

Заборгованість складає 72 762,52 грн.

Матеріалів справи не місять, а
відповідачем не надано доказів сплати
заборгованості по сплаті орендної
плати.

З огляду на наведені обставини,
Криворізька міська рада звернулась до
господарського суду з позовом про
стягнення з відповідача 72 762,52 грн.
основного боргу з орендної плати та 2
927,29 грн. пені.

Колегія суддів вважає, що
місцевий господарський суд дійшов
обґрунтованого висновку про наявність
підстав для задоволення позовних вимог
в повному обсязі, з огляду на таке.

Відповідно до статей 525, 526 ЦК
України зобов'язання має виконуватися
належним чином, відповідно до умов
договору та вимог цього Кодексу, інших
актів цивільного законодавства, а за
відсутності таких умов та вимог -
відповідно до звичаїв ділового обороту
або інших вимог, що звичайно,
ставляться, одностороння відмова від
зобов'язання або одностороння зміна
його умов не допускається, якщо інше не
встановлено договором або законом.

Згідно ст. 632 ЦК України ціна в
договорі встановлюється за
домовленістю сторін. У випадках,
встановлених законом, застосовуються
ціни (тарифи, ставки тощо), які
встановлюються або регулюються
уповноваженими органами державної
влади або органами місцевого
самоврядування.

За ст.ст. 1, 13 Закону України "Про
оренду землі" основною метою договору
оренди земельної ділянки та одним з
визначальних прав орендодавця є
своєчасне отримання останнім орендної
плати у встановленому розмірі.

Пунктом 1 статті 15, статті 21
Закону України "Про оренду землі"
передбачено, що до істотних умов
договору оренди землі входить, зокрема,
орендна плата із зазначенням її
розміру, індексації, форм платежу,
строків, порядку її внесення і
перегляду та відповідальності за її
несплату; орендна плата за землю - це
платіж, який орендар вносить
орендодавцеві за користування
земельною ділянкою. Розмір, форма і
строки внесення орендної плати за
землю встановлюються за згодою сторін
у договорі оренди (крім строків
внесення орендної плати за земельні
ділянки державної та комунальної
власності, які встановлюються
відповідно до Податкового кодексу
України). Обчислення розміру орендної
плати за землю здійснюється з
урахуванням індексів інфляції, якщо
інше не передбачено договором оренди.

Відповідно до статті 24 Закону
України "Про оренду землі" орендодавець
має право на своєчасне внесення
орендної плати.

Частина 2 статті 19 Конституції
України зобов'язує органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
діяти лише на підставі, в межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України.

Згідно з приписами статті 144
Конституції України органи місцевого
самоврядування в межах повноважень,
визначених законом, приймають рішення,
які є обов'язковими до виконання на
відповідній території, а тому у разі
прийняття уповноваженим органом
рішення про внесення змін до ставок
орендної плати за землю та
затвердження нових коефіцієнтів, що
використовуються для розрахунку
орендної плати за земельні ділянки,
такі обставини можуть не братися судом
до уваги лише у разі скасування
відповідного рішення органу
виконавчої влади або органу місцевого
самоврядування в установленому
законом порядку

Відповідно до частин 4 та 5 статті 5
Закону України "Про оцінку земель"
грошова оцінка земельних ділянок
залежно від призначення та порядку
проведення може бути нормативною і
експертною. Нормативна грошова оцінка
земельних ділянок використовується
для визначення розміру земельного
податку, державного мита при міні,
спадкуванні та даруванні земельних
ділянок згідно з законом, орендної
плати за земельні ділянки державної та
комунальної власності, втрат
сільськогосподарського і
лісогосподарського виробництва, а
також при розробці показників та
механізмів економічного стимулювання
раціонального використання та охорони
земель.

Частиною 2 статті 12, статтею 15
цього Закону передбачено, що
нормативно-правові акти з проведення
оцінки земель які розробляються з
урахуванням вимог положень
національних стандартів,
затверджуються Кабінетом Міністрів
України.

Нормативно грошова оцінка
земельних ділянок в силу положень
статті 13 названого Закону приводиться,
зокрема, у разі визначення розміру
орендної плати за земельні ділянки
державної та комунальної власності.
Розмір орендної плати визначається з
нормативної грошової оцінки земельних
ділянок, а її зміна є підставою для
перегляду розміру орендної плати.

За ст.ст.15, 18 Закону України "Про
оцінку земель" підставою для
проведення оцінки земель (бонітування
ґрунтів, економічної оцінки земель та
нормативної грошової оцінки земельних
ділянок) є рішення органу виконавчої
влади або органу місцевого
самоврядування; нормативна грошова
оцінка земельних ділянок проводиться
відповідно до державних стандартів,
норм, правил, а також інших
нормативно-правових актів на землях
усіх категорій та форм власності,
розташованих у межах населених пунктів
незалежно від їх цільового призначення
- не рідше ніж один раз на 5-7 років.

У зв'язку із введенням в дію
Податкового кодексу України від 02.12.2010 N
2755-VI з 01.01.2011 Закон України „Про плату
за землю" втратив чинність згідно
частиною 2 Прикінцевих положень
Кодексу.

Питання сплати податку на землю
та оплати орендної плати за
користування земельною ділянкою з
01.01.2011 регулюється Податковим кодексом
України. Згідно із статтею 287, підпункту
288.5.2 пункту 288.5 статті 288 Податкового
кодексу України власники землі та
землекористувачі сплачують плату за
землю з дня виникнення права власності
або права користування земельною
ділянкою; розмір орендної плати за
земельні ділянки встановлюється у
договорі оренди, але річна сума платежу
не може бути меншою для земель
сільськогосподарського призначення -
розміру земельного податку, що
встановлюється цим розділом; для інших
категорій земель - трикратного розміру
земельного податку, що встановлюється
цим розділом, а також не може
перевищувати для земельних ділянок,
наданих для розміщення, будівництва,
обслуговування та експлуатації
об'єктів енергетики, які виробляють
електричну енергію з відновлюваних
джерел енергії, включаючи технологічну
інфраструктуру таких об'єктів
(виробничі приміщення, бази,
розподільчі пункти (пристрої),
електричні підстанції, електричні
мережі), - 3 відсотки нормативної
грошової оцінки; для інших земельних
ділянок, наданих в оренду, - 12
відсотків нормативної грошової оцінки.

Разом з тим, судом першої інстанції
встановлено, що ухвалою
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду від 26.02.2013 по
справі №2а-423/10/0408 роз'яснено, що дія
рішення Криворізької міської ради
Дніпропетровської області від 14.05.2010
№3884 "Про затвердження технічної
документації з нормативної грошової
оцінки земель міста Кривого Рогу" може
бути припинена тільки на бюджетний
період 2014 р.

Таким чином, визнання нечинним
зазначеного рішення, не впливає на
правовідносини щодо заборгованості з
орендних платежів, які виникли в 2010-2013
роках.

Наведене спростовує доводи
відповідача про неправомірне
прийняття місцевим господарським
судом до уваги довідки про нормативну
грошову оцінку земельної ділянки № 4558/6
від 25.11.2011 р., підготовленої на підставі
рішення Криворізької міської ради від
14.05.2010 р. № 3884 "Про затвердження
технічної документації з нормативної
грошової оцінки земель міста Кривого
Рогу".

Колегія суддів не приймає до уваги
посилання скаржника на неналежне
повідомлення його про час та місце
розгляду справи, з огляду на наступне.

Ухвалою господарського суду від 22.10.2013
р. позовну заяву прийнято до розгляду,
справу призначено до розгляду на 12.11.2013
р.

Копія згаданої ухвали, з урахуванням
приписів ст.64 ГПК України надіслана
відповідачу за адресою, зазначеною в
Єдиному державному реєстрі юридичних
осіб та фізичних осіб-підприємців, а
сам: м.Кривий Ріг, вул.200-річчя Кривого
Рогу, 17-а та була повернута
підприємством зв'язку з відміткою "за
закінченням терміну зберігання".

В подальшому ухвалами господарського
суду від 12.11.2013 р., 03.12.2013 р., 16.12.2013р.,
23.01.2014 р. розгляд справи було
відкладено.

Копії зазначених ухвал були надіслані
на адресу відповідача та повернуті
підприємством зв'язку з відміткою "за
закінченням терміну зберігання".

Згідно п.3.9.1. постанови Пленум
Вищого господарського суду України,
від 26.12.2011, № 18 "Про деякі питання
практики застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції" за змістом статті 64
ГПК, зокрема, в разі якщо ухвалу про
порушення провадження у справі було
надіслано за належною адресою (тобто
повідомленою суду стороною, а в разі
ненадання суду відповідної інформації
- адресою, зазначеною в Єдиному
державному реєстрі юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців), і не
повернуто підприємством зв'язку або
повернуто з посиланням на відсутність
(вибуття) адресата, відмову від
одержання, закінчення строку
зберігання поштового відправлення
тощо, то вважається, що адресат
повідомлений про час і місце розгляду
справи судом.

Таким чином, відповідач був
належним чином повідомлений про час та
місце розгляду справи судом першої
інстанції.

16.07.2014 р. відповідач звернувся до
Дніпропетровського апеляційного
господарського суду з заявою про
застосування строку позовної давності.

Пунктом 2.1. постанови Пленуму
Вищого господарського суду України,
від 29.05.2013, № 10 "Про деякі питання
практики застосування позовної
давності у вирішенні господарських
спорів" роз'яснено, що частиною третьою
статті 267 ЦК України передбачена
можливість застосування позовної
давності, у тому числі й спеціальної,
лише за заявою сторони у спорі,
зробленою до винесення рішення судом.
Посилання сторони на сплив позовної
давності в процесі касаційного
перегляду судового рішення не
вважається такою заявою. У суді
апеляційної інстанції заявити про
сплив позовної давності може сторона у
спорі, яка доведе неможливість подання
відповідної заяви в суді першої
інстанції, зокрема у разі, якщо
відповідну сторону не було належним
чином повідомлено про час і місце
розгляду справи місцевим
господарським судом.

Відповідачем не надано доказів
неналежного повідомлення його судом
першої інстанції про час та місце
розгляду справи, а тому колегія суддів
вважає, що заява про застосування
строку позовної давності не підлягає
розгляду.

В якості підтвердження
відсутності заборгованості по сплаті
орендної плати за спірним договором,
відповідачем надано лист Криворізької
північної міжрайонної державної
податкової інспекції
Дніпропетровської області Державної
податкової служби № 11463/10/64 від 08.07.2014 р.

Проте, згаданий лист свідчить
лише про відсутність податкового боргу
за спірним договором, а не про
відсутність заборгованості з орендної
плати за землю.

Враховуючи викладене, доводи
апеляційної скарги не спростовують
висновків суду першої інстанції, а тому
не можуть бути підставою для
скасування оскаржуваного рішення,
прийнятого з дотриманням норм
матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 99, 101-103,105 ГПК України,
суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу товариства з
обмеженою відповідальністю "Оста"
залишити без задоволення.

Рішення господарського суду
Дніпропетровської області від 11.02.2014 р.
по справі № 904/8159/13 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з
моменту проголошення і може бути
оскаржена в касаційному порядку до
Вищого господарського суду України
протягом 20 днів.

Постанова складена в повному
обсязі 01.09.2014

Головуючий суддя
В.О.Кузнецов

Судді
П.П.Павловський

І.М.Науменко