ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МІСТА КИЄВА
________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення заяви

01.08.14№910/15915/14

Суддя Підченко Ю.О., розглянувши заяву
Публічного акціонерного товариства
"Сумбуд" про скасування рішення
Постійно діючого третейського суду
"Будівельний" при Юридичній корпорації
"Принцип" у справі №СЗ-01-08/2014

За позовомТовариства з обмеженою
відповідальністю
"Будівельно-Монтажний трест
"Вектор"доПублічного акціонерного
товариства "Сумбуд"простягнення
заборгованості в сумі 226 275,11 грн.

ВСТАНОВИВ:

31.07.2014 р. Публічне акціонерне
товариство "Сумбуд" звернулось до
господарського суду міста Києва з
заявою про скасування рішення Постійно
діючого третейського суду
"Будівельний" при Юридичній корпорації
"Принцип" у справі №СЗ-01-08/2014 про
стягнення заборгованості в сумі 226 275,11
грн.Вивчивши подані матеріали, суд
дійшов до висновку, що заява Публічного
акціонерного товариства "Сумбуд"
підлягає поверненню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 122-2 Господарського
процесуального кодексу України заява
про скасування рішення третейського
суду, подана без додержання вимог,
визначених у цій статті, а також у разі
несплати суми судового збору
повертається особі, яка її подала, в
порядку, встановленому статтею 63 цього
Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 63 Господарського
процесуального кодексу України, суд
повертає позовну заяву і додані до неї
документи без розгляду, якщо позовну
заяву підписано особою, яка не має
права її підписувати, або особою
посадове становище якої не вказано.

Частиною 1 ст. 122-2 Господарського
процесуального кодексу України
визначено, що заява про скасування
рішення третейського суду подається у
письмовій формі і підписується особою,
яка його оскаржує, чи її представником.

Юридична особа відповідно до ст. 92
Цивільного кодексу України набуває
цивільних прав та обов'язків і здійснює
їх через свої органи, які діють
відповідно до установчих документів і
закону. Отже, від імені юридичної особи
позовну заяву підписує повноважна
посадова особа, повноваження якої
ґрунтуються на установчих документах
чи приписах закону.

Особа, яка є представником, повинна
мати належним чином посвідчені
повноваження на ведення справи в суді.

У постанові Судової палати у
господарських справах Верховного Суду
України від 17.01.2006 р. №34/224 у справі за
позовом ВАТ до ЗАТ про стягнення 1 593 424,19
грн. зазначається, що відповідно до ст.
28 Господарського процесуального
кодексу України справи юридичних осіб
у господарському суді ведуть їх органи,
що діють у межах повноважень, наданих
їм законодавством та установчими
документами, через свого представника.
Керівники підприємств та організацій,
інші особи, повноваження яких
визначені законодавством або
установчими документами, надають
господарському суду документи, що
посвідчують їх посадове становище.
Таким чином, право на представництво
юридичної особи пов'язане з наявністю
акта органу управління юридичної
особи, котрим ця юридична особа наділяє
посадову особу повноваженнями вчиняти
певні юридичні дії.

Керівники підприємств та організацій,
інші особи, повноваження яких
визначено законодавством або
установчими документами, подають
господарському суду документи, що
посвідчують їхнє посадове становище.
Повноваження керівників юридичних
осіб підтверджується:

а) документи, що посвідчують їхнє
посадове чи службове становище. До
таких документів відносять накази (чи
інші аналогічні документи) про
призначення на посаду, протоколи
зборів про обрання на посаду;

б) установчими документами юридичної
особи, в яких містяться повноваження
посадових чи службових осіб, що беруть
участь у справі як представники цих
осіб.

Подана до суду заява №359/01-2 від 11.07.2014 р.
підписана головою правління заявника
ОСОБА_1 Проте, в матеріалах заяви
відсутні докази повноважень особи, що
підписала заяву, тобто голови
правління заявника ОСОБА_1, або будь -
які документи, що підтверджують його
посадове становище.

За таких обставин, суд не може дійти
висновку про те, що подану Публічним
акціонерним товариством "Сумбуд" заяву
про скасування рішення Постійно
діючого третейського суду
"Будівельний" при Юридичній корпорації
"Принцип" у справі №СЗ-01-08/2014 підписано
уповноваженою на те особою.

Крім того, суд звертає увагу на те, що
відповідно до п. 2.20 постанови пленуму
Вищого господарського суду України від
21.02.2013 р. №7 "Про деякі питання практики
застосування розділу 6 Господарського
процесуального кодексу України" чинним
законодавством не встановлено якихось
спеціальних вимог щодо оформлення
платіжних документів, за якими
перераховуються суми судового збору.
Отже, таке перерахування здійснюється
за загальними правилами згідно з
вимогами Закону України "Про платіжні
системи та переказ коштів в Україні" і
відповідних нормативно-правових актів
Національного банку України.

Відповідно до п. 3.1 Інструкції "Про
безготівкові розрахунки в Україні в
національній валюті" затвердженої
Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 р.
№22 платіжне доручення оформляється
платником за формою, наведеною в
додатку 2 до вказаної Інструкції,
згідно з вимогами щодо заповнення
реквізитів розрахункових документів,
що викладені в додатку 8 до вказаної
Інструкції.

Згідно додатку 2, 8 зазначеної
Інструкції для заповнення реквізиту
№40 платіжного доручення (М.П.)
ставиться відбиток печатки платника,
зразок якої заявлений банку платника в
картці зі зразками підписів та
відбитка печатки, для - реквізиту №41
(підписи платника) ставляться підписи
(підпис) відповідальних осіб платника,
які повноважені розпоряджатися
рахунком і зразки підписів яких
заявлені банку платника в картці зі
зразками підписів та відбитка печатки,
для - реквізиту №51 (дата виконання)
зазначаються число, місяць та рік
списання коштів з рахунку платника
цифрами у форматі ДД/ММ/РРРР або число
зазначається цифрами ДД, місяць -
словами, рік - цифрами РРРР, які
засвідчуються підписом
відповідального виконавця та
відбитком штампа банку.

Додане заявником до заяви платіжне
доручення №722 від 14.07.2014 р., не оформлене
належним чином, а саме на зазначеному
платіжному дорученні відсутні підписи
відповідальних осіб та відбиток
печатки платника (позивача).

З огляду на викладене, вказана заява і
додані до неї документи підлягають
поверненню заявникові без розгляду.

Повернення заяви без розгляду не
перешкоджає повторному зверненню з нею
до господарського суду в загальному
порядку після усунення вказаних
недоліків.

За таких обставин, керуючись ст. 51
Закону України "Про третейські суди",
ст.ст. 63 та 122-2 Господарського
процесуального кодексу України,
господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву і додані до неї документи на 31
аркуші (в тому числі платіжне доручення
№722 від 14.07.2014 р.) повернути заявнику без
розгляду.

2. Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку через
господарський суд м. Києва протягом
п'яти днів з дня отримання ухвали.

Суддя
Ю.О. Підченко