<!-- BEGIN METADATA -->
<!-- Найменування файла з рішенням -->
<META NAME="FILENAME" CONTENT="5011_5720829.html">
<!-- {1,2} ID рішення TAGNAME(DOCID, DOCORGID) - нужно для получения подтверждения реестрации -->
<META NAME="DOCID" CONTENT="5720829">
<META NAME="DOCORGID" CONTENT="1">
<!-- [3] Найменування суду, який ухвалив (постановив) судове рішення TAGNAME(COURTNAME) -->
<META NAME="COURTNAME" CONTENT="Господарський суд міста Києва">
<!-- [4] Код суду, який ухвалив (постановив) судове рішення TAGNAME(CAUSECOURT) -->
<META NAME="CAUSECOURT" CONTENT="5011">
<!-- [4.1] Код суду, який ухвалив (постановив) судове рішення TAGNAME(CAUSECOURT2013) -->
<META NAME="CAUSECOURT2013" CONTENT="910">
<!-- [5] Справа номер TAGNAME(CAUSENUM) -->
<!-- [6] Дата справи TAGNAME(CAUSEDATE) -->
<META NAME="CAUSEDATE" CONTENT="16.06.2014">
<!-- [7] Дата ухвалення рішення TAGNAME(DOCDATE) -->
<META NAME="DOCDATE" CONTENT="05.08.2014">
<!-- [9] Форма рішення (ID) TAGNAME(DOCTYPE) -->
<!-- рішення = 2 -->
<!-- постанова = 3 -->
<!-- ухвала суду = 4 -->
<!-- судовий наказ = 5 -->
<!-- окрема ухвала = 6 -->
<META NAME="DOCTYPE" CONTENT="2">
<!-- [10] Форма судочинства (ID) TAGNAME(CAUSETYPE) -->
<!-- адміністративна = 1 -->
<!-- кримінальна = 2 -->
<!-- господарська = 3 -->
<!-- цивільна = 4 -->
<!-- адміністративне правопорушення = 5 -->
<META NAME="CAUSETYPE" CONTENT="3">
<!-- [11] Код категорії справи TAGNAME(CAUSECATEGORY) -->
<META NAME="CAUSECATEGORY" CONTENT="4605">
<!-- [12] Справа розглядається по інстанції (ID) TAGNAME(CAUSELOCATION) -->
<!-- апеляційній = A -->
<!-- касаційній = C -->
<META NAME="CAUSELOCATION" CONTENT="P">
<!-- [13] Попередній номер поточної судової справи TAGNAME(REREGCAUSENUM) -->
<!-- [14] Попередня дата поточної судової справи TAGNAME(REREGCAUSEDATE) -->
<!-- [15] Номер судової справи, рішення в якій переглядається TAGNAME(PREVCAUSENUM) -->
<!-- [16] Дата судової справи, рішення в якій переглядається TAGNAME(PREVCAUSEDATE) -->
<!-- [17] Дата ухвалення (постановлення) судового рішення, що переглядається TAGNAME(PREVRESCAUSEDATE) -->
<!-- [18] Суд, що ухвалив (постановив) судове рішення, яке переглядається TAGNAME(PREVCOURTNAME) -->
<!-- [19] Код суду, що ухвалив (постановив) судове рішення, яке переглядається TAGNAME(PREVCAUSECOURT) -->
<!-- [19.1] Код суду, що ухвалив (постановив) судове рішення, яке переглядається TAGNAME(PREVCAUSECOURT2013) -->
<!-- [20] Код категорії попередньої справи TAGNAME(PREVCAUSECATEGORY) -->
<!-- [21] Секретар судового засідання TAGNAME(SECRETARY) -->
<!-- [22] Заборона оприлюднення TAGNAME(HEARINGCLOSED) -->
<!-- не заборонено = V -->
<!-- заборонено = Z -->
<!-- заборонено тимчасово = T -->
<META NAME="HEARINGCLOSED" CONTENT="V">
<!-- [23] Кільк-ть аркушів документа (НЕ ПІДТРИМУЄТЬСЯ) -->
<!-- Судді в рішенні: -->
<!-- [24] Порядковий номер TAGNAME(JUDGEPOSITION) -->
<META NAME="JUDGEPOSITION1" CONTENT="1">
<!-- [25] ПРІЗВИЩЕ, ІНІЦІАЛИ TAGNAME(JUDGENAME) -->
<META NAME="JUDGENAME1" CONTENT="Ломака В.С.">
<!-- [26] КОД СУДДІ TAGNAME(JUDGECODE) -->
<!-- Сторони рішення: -->
<!-- [27] Порядковий номер TAGNAME(MEMBPOSITION) -->
<META NAME="MEMBPOSITION1" CONTENT="1">
<!-- [28] Тип сторони (ID): TAGNAME(MEMBTYPE) -->
<!-- позивач = P -->
<!-- відповідач = V -->
<META NAME="MEMBTYPE1" CONTENT="P">
<!-- [29] Тип позивача (ID): TAGNAME(MEMBPOZYVACHTYPE) -->
<!-- позивач = P -->
<!-- заявник = Z -->
<!-- стягувач = S -->
<!-- кредитор = K -->
<!-- обвинувач = B -->
<!-- цивільний позивач = C -->
<!-- заінтересована особа = A -->
<!-- інша особа = I -->
<META NAME="MEMBPOZYVACHTYPE1" CONTENT="P">
<!-- [30] Тип відповідача (ID): TAGNAME(MEMBVIDPOVIDACHTYPE) -->
<!-- відповідач = V -->
<!-- цивільний відповідач = C -->
<!-- адмін.правопорушник = P -->
<!-- боржник = B -->
<!-- підсудний = D -->
<!-- інша особа = I -->
<META NAME="MEMBVIDPOVIDACHTYPE1" CONTENT="">
<!-- [31] Тип особи (ID): TAGNAME(MEMBOSOBATYPE) -->
<!-- юридична = U -->
<!-- фізична = F -->
<META NAME="MEMBOSOBATYPE1" CONTENT="U">
<!-- [32] Повна назва (для юридичних) або Прізвище та ініціали (для фізичних) TAGNAME(MEMBNAME) -->
<META NAME="MEMBNAME1" CONTENT="Державне підприємство &quot;Фінансування інфраструктурних проектів&quot;">
<!-- [33] Цифрове або літерне позначення TAGNAME(MEMBSHORT) -->
<META NAME="MEMBSHORT1" CONTENT="Позивач 1">
<!-- [34] Код ЄДРПОУ (для юридичних) TAGNAME(MEMBOKPO) -->
<META NAME="MEMBOKPO1" CONTENT="37264503">
<!-- [35] Дата народження (для фізичних) - НЕ ПІДТРИМУЄТЬСЯ -->
<!-- [36] Адреса (для юридичних) або Місцезнаходження (для фізичних) TAGNAME(MEMBPOSTADDRESS) -->
<!-- [37] Частка держвласності TAGNAME(CHASTDERGVL) ЗНАЧЕНИЕ(TRUE|FALSE) -->
<META NAME="CHASTDERGVL1" CONTENT="FALSE">
<!-- [27] Порядковий номер TAGNAME(MEMBPOSITION) -->
<META NAME="MEMBPOSITION2" CONTENT="2">
<!-- [28] Тип сторони (ID): TAGNAME(MEMBTYPE) -->
<!-- позивач = P -->
<!-- відповідач = V -->
<META NAME="MEMBTYPE2" CONTENT="V">
<!-- [29] Тип позивача (ID): TAGNAME(MEMBPOZYVACHTYPE) -->
<!-- позивач = P -->
<!-- заявник = Z -->
<!-- стягувач = S -->
<!-- кредитор = K -->
<!-- обвинувач = B -->
<!-- цивільний позивач = C -->
<!-- заінтересована особа = A -->
<!-- інша особа = I -->
<META NAME="MEMBPOZYVACHTYPE2" CONTENT="">
<!-- [30] Тип відповідача (ID): TAGNAME(MEMBVIDPOVIDACHTYPE) -->
<!-- відповідач = V -->
<!-- цивільний відповідач = C -->
<!-- адмін.правопорушник = P -->
<!-- боржник = B -->
<!-- підсудний = D -->
<!-- інша особа = I -->
<META NAME="MEMBVIDPOVIDACHTYPE2" CONTENT="V">
<!-- [31] Тип особи (ID): TAGNAME(MEMBOSOBATYPE) -->
<!-- юридична = U -->
<!-- фізична = F -->
<META NAME="MEMBOSOBATYPE2" CONTENT="U">
<!-- [32] Повна назва (для юридичних) або Прізвище та ініціали (для фізичних) TAGNAME(MEMBNAME) -->
<META NAME="MEMBNAME2" CONTENT="Державне підприємство Національний спортивний комплекс &quot;Олімпійський&quot;">
<!-- [33] Цифрове або літерне позначення TAGNAME(MEMBSHORT) -->
<META NAME="MEMBSHORT2" CONTENT="Відповідач 1">
<!-- [34] Код ЄДРПОУ (для юридичних) TAGNAME(MEMBOKPO) -->
<META NAME="MEMBOKPO2" CONTENT="14297707">
<!-- [35] Дата народження (для фізичних) - НЕ ПІДТРИМУЄТЬСЯ -->
<!-- [36] Адреса (для юридичних) або Місцезнаходження (для фізичних) TAGNAME(MEMBPOSTADDRESS) -->
<META NAME="MEMBPOSTADDRESS2" CONTENT="вул. Червоноармійська,55 м.Київ">
<!-- [37] Частка держвласності TAGNAME(CHASTDERGVL) ЗНАЧЕНИЕ(TRUE|FALSE) -->
<META NAME="CHASTDERGVL2" CONTENT="FALSE">
<!-- [38] Версія клієнта TAGNAME(APPVER) -->
<META NAME="APPVER" CONTENT="1.18.0.60">
<!-- [39] Код провайдера ЕЦП TAGNAME(CRYPTPROVIDER) -->
<META NAME="CRYPTPROVIDER" CONTENT="DS13">
<!-- END METADATA -->
<META HTTP-EQUIV="Content-Type" CONTENT="text/html; charset=windows-1251">
<META NAME="Author" CONTENT="">
<META NAME="Description" CONTENT="Document">
<META NAME="Document-state" CONTENT="static">
<META NAME="Updated" CONTENT="13.08.2014 12:29:41">
<META NAME="Robots" CONTENT="All">
<META NAME="Keywords" CONTENT="">
<STYLE TYPE="text/css">
margin-right: 10 mm;
margin-bottom: 10 mm;
mso-paper-source: 0;
@charset "Windows-1251";
font-family: Times New Roman;
font-family: Facefont SSH;
font-family: Facefont SSH;
vertical-align: sub;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
text-decoration: underline;
font-family: Times New Roman;
margin-bottom: 0 mm;
white-space: normal;
word-spacing: normal;
text-align: justify;
text-indent: -25 mm;
margin-left: 125 mm;
text-align: justify;
text-align: justify;
text-align: justify;
margin-bottom: 4 mm;
border-color: black;
margin-bottom: 0 px;
margin-right: 10 px;
background-color: white;
table-layout: fixed;
margin-bottom: 10 px;
border-color: black;
border-style: solid;
border-top-width: 1 px;
border-bottom-width: 1 px;
border-left-width: 1 px;
border-right-width: 1 px;
padding-bottom: 1 px;
padding-right: 5 px;);
border-left-width: 0 mm;
border-right-width: 0 mm;
border-top-width: 0 mm;
border-bottom-width: 1.0583 mm;
border-left-style: none;
border-right-style: none;
border-top-style: none;
border-bottom-style: ;
border-left-width: 0 mm;
border-right-width: 0 mm;
border-top-width: 0 mm;
border-bottom-width: 0 mm;
border-left-style: none;
border-right-style: none;
border-top-style: none;
border-bottom-style: none;
<TABLE cellspacing=0 px class="tslast">
<TR><TD width="100 %" class="tds1"><P class="ps17"><FONT class="fs312"> &nbsp;</FONT><FONT class="fs310"><IMG src="herb.gif" height=70 width=52></FONT></P><BR>
<P class="ps7"><FONT class="fs168">РІШЕННЯ</FONT></P>
<P class="ps7"><FONT class="fs170">ІМЕНЕМ УКРАЇНИ</FONT></P>
<TABLE cellspacing=0 px class="tslast">
<TR><TD width="61 %" class="tds4"><BR>
</TD><TD width="34 %" class="tds4"><BR>
<P class="ps5"><FONT class="fs186"> 05.08.14</FONT></P></TD></TR>
<P class="ps4"><FONT class="fs185">За позовом</FONT><FONT class="fs304">          Державного підприємства «Фінансування інфраструктурних проектів»</FONT></P>
<P class="ps4"><FONT class="fs184">до                    </FONT><FONT class="fs303">Державного підприємства «Національний спортивний комплекс «Олімпійський»</FONT></P>
<P class="ps4"><FONT class="fs183">про</FONT><FONT class="fs302">                    стягнення 142&nbsp; 899, 63 грн.</FONT></P>
<P class="ps4"><FONT class="fs182">та за зустрічним позовом</FONT><FONT class="fs301">          Державного підприємства «Національний спортивний комплекс                                         «Олімпійський»</FONT></P>
<P class="ps4"><FONT class="fs181">до</FONT><FONT class="fs300">                                        Державного підприємства «Фінансування інфраструктурних                                                   проектів»</FONT></P>
<P class="ps4"><FONT class="fs180">про</FONT><FONT class="fs299">                                        визнання недійсним пункту договору та стягнення 2&nbsp; 983, 56 грн.</FONT></P>
<P class="ps6"><FONT class="fs179"> &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Суддя Ломака В.С.</FONT></P>
<P class="ps0"><FONT class="fs178">Представники сторін:</FONT></P>
<P class="ps0"><FONT class="fs298">від позивача:                    не з’явився;</FONT></P>
<P class="ps0"><FONT class="fs297">від відповідача:          не з’явився.</FONT></P>
<P class="ps8"><FONT class="fs177">ОБСТАВИНИ СПРАВИ:</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs296">Державне підприємство «Фінансування інфраструктурних проектів» (далі – позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» (далі – відповідач) про стягнення 142&nbsp; 899, 63 грн., в тому числі 126&nbsp; 095, 93 грн. плати за отримання і користування позикою за Договором безпроцентної позики № 19/2011 від 31.05.2011 р., 4&nbsp; 304, 42 грн. 3 % річних від простроченої суми та 12&nbsp; 499, 28 грн. інфляційних втрат. Крім того, позивач просить суд покласти на відповідача понесені позивачем судові витрати, пов’язані зі сплатою судового збору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs295">Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказував на те, що відповідно до укладеного між сторонами Договору позики, за умовами підпункту 3 пункту 5.2.2. якого відповідач, як позичальник, зобов’язався сплачувати позивачу, як позикодавцю, плату за отримання і користування позикою в розмірі, визначеному Договором, рівними частинами щомісяця до 5 числа кожного наступного місяця. Оскільки, як зазначає позивач, відповідач зазначені обов’язки виконував неналежним чином, у нього утворився борг перед позивачем за період з серпня 2011 року по травень 2014 року в сумі 126&nbsp; 095, 93 грн., з огляду на що позивач вирішив звернутись за захистом своїх прав та законних інтересів до суду з даним позовом.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs293">27.06.2014 р. через відділ діловодства господарського суду міста Києва від відповідача надійшли додаткові документи у справі.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs292">08.07.2014 р. через відділ діловодства господарського суду міста Києва від позивача надійшли додаткові документи у справі.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs291">Також, 08.07.2014 р. через відділ діловодства господарського суду міста Києва від відповідача надійшли додаткові документи у справі та зустрічний позов, відповідно до якого він просить &nbsp;визнати недійсним п. 2.3. та абзац 3 підпункту 5.2.2. пункту 5.2. Договору безпроцентної позики № 19/2011 від 31.05.2011 р., укладеного між сторонами; стягнути з ДП «Фінансування інфраструктурних проектів» на користь Національного спортивного комплексу «Олімпійський» 2&nbsp; 983, 56 грн. плати за отримання та користування безпроцентною позикою, сплаченими за укладеним між сторонами Договором безпроцентної позики № 19/2011 від 31.05.2011 р. Крім того, відповідач просить покласти на позивача судові витрати зі сплати судового збору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs290">Зустрічний позов обґрунтований тим, що умови оспорюваних пунктів укладеного між сторонами Договору суперечать приписам ч. 1 ст. 1048 ЦК України, яка передбачає, що оплата за договором позики встановлюється у формі відсотків. Оскільки за спірним Договором позика є безпроцентною, то й визначати за неї плату, на думку позивача за зустрічним позовом, є неправомірним. Також, він вказує на те, що ДП «Фінансування інфраструктурних проектів» не має ліцензії на надання фінансових послуг з надання кредитів за рахунок залучених коштів, та те, що фактично договір вступив в силу лише з моменту надання позики у повному обсязі – 04.07.2012 р. Враховуючи зазначене, оскільки позивач за зустрічним позовом вже сплатив відповідачу за зустрічним позовом 2&nbsp; 983, 56 грн. в якості плати за користування позикою, він просить в тому числі стягнути на його користь зазначені кошти.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs289">Ухвалою господарського суду міста Києва від 08.07.2014 р. зустрічний позов ДП «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» було прийнято до розгляду з первісним позовом.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs288">09.07.2014 р. через відділ діловодства господарського суду міста Києва від позивача надійшли додаткові документи у справі.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs287">У судовому засіданні 09.07.2014 р. судом в порядку ст. 77 ГПК України було оголошено перерву до 05.08.2014 р.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs286">11.07.2014 р. через відділ діловодства господарського суду міста Києва від Міністерства молоді та спорту України надійшло клопотання про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. Клопотання обґрунтоване тим, що відповідач за первісним позовом відноситься до сфери управління Міністерства.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs285">24.07.2014 р. через відділ діловодства господарського суду міста Києва від позивача за первісним позовом надійшли додаткові документи у справі.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs284">31.07.2014 р. через відділ діловодства господарського суду міста Києва від позивача за первісним позовом надійшли додаткові документи у справі та відзив на зустрічну позовну заяву, в якому він вказує на те, що зважаючи на поступове надання позики, спірний Договір поширював свою дію на спірні правовідносини також поетапно. При цьому, він звертає увагу на те, що предмет Договору не містить усіх необхідних ознак фінансової послуги, у зв’язку з чим одержання ліцензії не вимагається. Крім того, позивач за первісним позовом стверджує, що чинним законодавством не заборонено одержувати від позичальника винагороду &nbsp;у формі відсотків чи плати за отримання і користування від суми позики.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs283">Також, 31.07.2014 р. через відділ діловодства господарського суду міста Києва від позивача за первісним позовом надійшли письмові пояснення на відзив відповідача за первісним позовом, в яких він повторно викладає доводи, наведені у відзиві на зустрічну позовну заяву.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs282">Представники сторін в судове засідання 05.08.2014 р. не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs281">Судом враховано, що відповідно до п. 3.9. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 р. «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», розпочинаючи судовий розгляд, суддя має встановити, чи повідомлені про час і місце цього розгляду особи, які беруть участь у справі, але не з'явилися у засідання. </FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs280">Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 64 та статті 87 &nbsp;ГПК.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs279">За змістом цієї норми, зокрема, в разі якщо ухвалу про порушення провадження у справі було надіслано за належною адресою (тобто повідомленою суду стороною, а в разі ненадання суду відповідної інформації – адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), і не повернуто підприємством зв’язку або повернуто з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про час і місце розгляду справи судом.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs278">У випадку нез'явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs277">Зважаючи на те, що неявка представників сторін не перешкоджає всебічному, повному та об'єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами в порядку ст. 75 ГПК України.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs276">При цьому, оскільки суд відкладав розгляд справи, надаючи можливість учасникам судового процесу реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд, враховуючи процесуальні строки розгляду спору, встановлені ст. 69 ГПК України, не знаходить підстав для відкладення розгляду справи.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs275">Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. </FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs274">Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 &nbsp;69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs273">Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;№ 1-5/45 від 25 січня 2006 р., у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs272">Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це – складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд. </FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs271">Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs270">У судовому засіданні 05.08.2014 р. судом було розглянуто клопотання Міністерства молоді та спорту України про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, та вирішено в його задоволенні відмовити.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs269">Так, відповідно до ч. 1 ст. 27 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до прийняття рішення господарським судом, якщо рішення з господарського спору може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї з сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за клопотанням сторін, прокурора або ініціативи господарського суду.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs268">Слід зазначити, що метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs267">Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs266">Допущення або притягнення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs265">Зі змісту поданого Міністерством клопотання вбачається, що ним належним чином не обґрунтовано, яким чином прийняте у даній справі рішення може вплинути на його права та обов'язки щодо однієї з сторін цієї справи, або стосуватись його законних інтересів.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs264">Саме лише перебування певного державного підприємства в підпорядкуванні центрального органу виконавчої влади не є достатньою підставою для його залучення до участі у справі.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs263">У судовому засіданні 05.08.2014 р. судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs262">Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з’ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, –</FONT></P>
<P class="ps9"><FONT class="fs176">ВСТАНОВИВ:</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs261">31.05.2011 р. між Державним підприємством «Фінансування інфраструктурних проектів» (позикодавець) та Державним підприємством «Національний спортивний комплекс «Олімпійський» (позичальник) було укладено Договір безпроцентної позики &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;№ 19/2011 (далі – Договір), відповідно до п. 1.1. якого позикодавець в порядку та на умовах, визначених цим Договором, зобов'язався надати позичальнику безпроцентну цільову позику, а останній зобов'язався прийняти позику, використати її за цільовим призначенням, відповідно до мети позики та повернути вказану позику позикодавцеві у визначений &nbsp;цим договором строк.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs260">Згідно з п. 1.3. Договору метою та цільовим призначення позики є виконання позичальником завдання № 1 Додатку 2 до Державної цільової програми підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs259">Відповідно до п. 2.1. Договору розмір позики за цим Договором становить &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;161&nbsp; 420 000,00 грн. Розмір позики може бути змінений за взаємною згодою сторін шляхом укладення додаткових угод.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs258">При цьому, пунктом 2.3. Договору було визначено, що плата за отримання і користування позикою становить 30 000,00 грн. на рік та сплачується рівними частинами щомісяця до 5 числа кожного наступного місяця. Розмір плати за отримання та користування позикою може бути змінений за взаємною згодою сторін шляхом укладення додаткових угод до Договору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs257">Згідно з п. 3.1. Договору позика надається позичальнику строком на 360 календарних днів.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs256">Відповідно до п. 4.1. Договору позика надається позикодавцем у безготівковому порядку шляхом переказу коштів на рахунок позичальника, відкритий в органах Державного казначейства України відповідно до Порядку за графіком плану фінансування завдань і заходів Програми відповідно до п. 6 Порядку.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs255">Згідно з 4.3. Договору позика повертається у безготівковому порядку шляхом переказу необхідних коштів на рахунок позикодавця, відкритий в органах Державного казначейства України відповідно до Порядку.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs254">При цьому, відповідно до пп. 5.2.2. п. 5.2. Договору було визначено, що позичальник зобов'язаний повернути позикодавцю позику в строки та на умовах, передбачених цим Договором (абзац 1 підпункту 5.2.2.) та сплачувати позикодавцю плату за отримання і користування позикою за договором відповідно до п. 2.3. Договору (абзац 3 підпункту 5.2.2.).</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs253">Відповідно до п. 7.1. Договору він підписується сторонами та вважається укладеним з моменту надання позики позичальнику і діє до повного виконання сторонами своїх зобов’язань за цим Договором.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs252">21.03.2012 р. сторонами було укладено Додаткову угоду № 1 до Договору, &nbsp;відповідно до якої сторони дійшли згоди збільшити розмір позики на 39 480 000,00 грн., а також збільшити плату за отримання та користування позикою на 18&nbsp; 216, 00 грн., про що внесено відповідні зміни до п. 2.1. та п. 2.3. Договору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs251">24.05.2012 р. сторонами було укладено Додаткову угоду № 2 до Договору, &nbsp;відповідно до якої сторони дійшли згоди збільшити розмір позики на 466 000,00 грн., а також збільшити плату за отримання та користування позикою на 5 784, 00 грн., про що внесено відповідні зміни до п. 2.1. та п. 2.3. Договору. При цьому, сторони також домовились продовжити строк повернення позики за Договором до 20.05.2013 р., про що внесено зміни до п. 3.1. Договору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs250">14.12.2012 р. сторонами було укладено Додаткову угоду № 3 до Договору, &nbsp;відповідно до якої сторони викласти п. 2.3. Договору в наступній редакції: «Плата за отримання і користування позикою становить 54 000,00 грн. на рік та сплачується рівними частинами щомісяця до 5 числа кожного наступного місяця пропорційно до розміру фактично наданої позики. Розмір плати за отримання та користування позикою може бути змінений за взаємною згодою сторін шляхом укладення додаткових угод до Договору».</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs249">Пунктом 3 Додаткової угоди № 3 до Договору сторони визначили, що керуючись ч. 3 ст. 631 ЦК України вони дійшли взаємної згоди щодо того, що умови даної Додаткової угоди застосовуються до правовідносин за Договором, що виникли до її укладення.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs248">20.05.2013 р. сторонами було укладено Додаткову угоду № 4 до Договору, &nbsp;відповідно до якої сторони домовились продовжити строк повернення позики за Договором до 14.05.2014 р., про що внесено зміни до п. 3.1. Договору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs247">06.05.2014 р. сторонами було укладено Додаткову угоду № 5 до Договору, &nbsp;відповідно до якої сторони домовились продовжити строк повернення позики за Договором до 11.05.2015 р., про що внесено зміни до п. 3.1. Договору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs246">На виконання умов Договору позивач за первісним позовом надав відповідачу відповідні грошові кошти в якості позики в розмірі 201&nbsp; 366&nbsp; 000, 00 грн., що підтверджується копіями платіжних доручень, долученими до матеріалів справи.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs245">При цьому, позивач за первісним позовом у відповідності до п. 2.3., пп. 5.2.2. п. 5.2. Договору нарахував відповідачу за період з серпня 2011 року по травень 2014 року включно 129&nbsp; 079, 49 грн. плати за отримання та користування позикою, з суми якої відповідач сплатив 2&nbsp; 983, 56 грн., а саме: 514, 15 грн. 15.09.2011 р., 799, 92 грн. 24.10.2011 р. та 1&nbsp; 669, 49 грн. 18.01.2012 р.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs244">Спір у даній справі виник у зв’язку з тим, що позивач за первісним позовом вважає порушеними з боку відповідача зобов’язання за Договором зі сплати плати за отримання та користування позикою, проте як відповідач такі вимоги не визнає, вказуючи зокрема, на те, що наведені пункти Договору, які передбачають відповідну плату, суперечать чинному законодавству й відповідно мають бути визнані недійсними, а сплачені ним кошти повернуті.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs189">Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об’єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги за первісним позовом не підлягають задоволенню, проте зустрічний позов необхідно задовольнити у повному обсязі, з наступних підстав.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs243">Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки; підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs242">Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs241">Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором позики.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs240">Статтею 1046 ЦК України встановлено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs239">Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs238">Відповідно до статті 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs237">Частиною першою статті 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs236">Позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (частина перша стаття 1049 ЦК України). &nbsp;</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs235">Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу (частина перша стаття 1050 ЦК України).</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs234">За змістом частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs233">Отже, за своїми правовими ознаками договір позики є реальною, односторонньою, оплатною або безоплатною угодою.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs232">На відміну від договору позики, кредитний договір за своєю юридичною природою є консенсуальним, оплатним і двостороннім та відмінним за своїм суб’єктним складом, оскільки кредитором може виступати лише банк чи інша кредитна установа, яка має відповідну ліцензію.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs231">Таким чином, договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs230">У разі пред’явлення позову про стягнення боргу за договором позики позивач повинен підтвердити своє право вимагати від відповідача виконання боргового зобов’язання. Для цього, з метою правильного застосування статей 1046, 1047 ЦК України суд повинен встановити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики, виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умов.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs229">При цьому, у вирішенні питання щодо стягнення з позичальника плати за користування позикою слід виходити з наступного.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs200">Постановою Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України № 6-79цс14 від 02.07.2014 р. сформовано правову позицію, відповідно до якої за змістом статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики на рівні облікової ставки Національного банку України лише в тому разі, якщо договором не встановлено інші умови. </FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs199">Установлення сторонами плати за користування позикою в твердій грошовій сумі є неправомірним, оскільки законом у статтях 536, 1048 ЦК України визначено, що плата за користування чужими грішми встановлюється й нараховується у вигляді процентів на основну суму боргу.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs198">За таких обставин передбачене в статті 1048 ЦК України право сторін на встановлення плати за користування позикою з урахуванням норм статті 6, частини першої статті 627 ЦК України слід розуміти як право сторін на визначення &nbsp;саме розміру процентів та порядку їх сплати, </FONT><FONT class="fs172">а не обрання ними іншого способу оплати</FONT><FONT class="fs197">, у тому числі й установлення оплати в твердій грошовій сумі безвідносно до суми боргу.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs196">Відповідно до приписів ст. 360-7 ЦПК України, які кореспондуються з приписами 111-28 ГПК України, рішення Верховного Суду України, прийняте за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначену норму права, та для всіх судів України. Суди зобов'язані привести свою судову практику у відповідність із рішенням Верховного Суду України.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs195">Таким чином, з урахуванням вищезазначеної правової позиції щодо застосування норми статті 1048 ЦК України, суд дійшов до висновку, що сторони при укладенні спірного Договору всупереч положенням зазначеної статті передбачили п. 2.3. та абзацом 3 пп. 5.2.2. п. 5.2. Договору зобов’язання позичальника сплачувати плату за отримання та користування позикою у твердій грошовій сумі, що відповідно є підставою для визнання таких положень Договору недійсними.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs228">Так, загальні підстави визнання недійсними угод і настання відповідних наслідків встановлені ст.ст. 215, 216 ЦК України.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs227">Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, відповідно до яких, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs226">Як наголошено в Постанові Пленуму Вищого господарського суду України від 29.05.2013 р. № 11 «Про деякі питання практики розгляду справ, пов’язаних з визнанням правочинів (господарських договорів) недійсними», вирішуючи спори про визнання угод недійсними, господарський суд повинен встановити наявність тих обставин, з якими закон пов'язує визнання угод недійсними і настання відповідних наслідків, а саме: відповідність змісту угод вимогам закону; додержання встановленої форми угоди; правоздатність сторін за угодою; у чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. </FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs225">Таким чином, для визнання недійсним у судовому порядку правочину (господарського зобов’язання) необхідно встановити, що правочин не відповідає вимогам закону, або ж його сторонами (стороною) при укладенні було порушено господарську компетенцію.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs194">Під час розгляду даної справи судом встановлено наявність обставин, з якими закон пов'язує недійсність правочинів (їх частини), а саме: невідповідність змісту п. 2.3. та абзацом 3 пп. 5.2.2. п. 5.2. Договору приписам ст. 1048 ЦК України.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs193">З урахуванням зазначеного, суд визнає недійсним пункт 2.3. та абзац 3 підпункту 5.2.2. пункту 5.2. Договору безпроцентної позики № 19/2011 від 31.05.2011 р., укладеного між сторонами.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs224">При цьому, суд зауважує, що відповідно до ст. 217 ЦК України недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs223">Таким чином, визнання в судовому порядку недійсними пункту 2.3. та абзацу 3 підпункту 5.2.2. пункту 5.2. Договору безпроцентної позики № 19/2011 від 31.05.2011 р., укладеного між сторонами, не призводить до недійсності такого Договору в цілому.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs222">Водночас, це не є перешкодою для застосування до недійсної частини Договору приписів ст. 216 ЦК України щодо наслідків.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs221">Так, відповідно до п. 1 ст. 216 Цивільного кодексу України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його недійсністю.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs220">У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов'язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодовувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs219">Зазначеною статтею сформульовані загальні правила щодо правових наслідків недійсності як нікчемних, так і оспорюваних правочинів, які зокрема, полягають в тому, що сторони не зобов'язані виконувати передбачені такими правочинами умови, у зв’язку з чим одна сторона недійсного правочину має право відхилити вимоги другої сторони щодо вчинення певних дій.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs218">Водночас, оскільки сторони нерідко частково чи повністю виконують умови недійсного правочину, наприклад, передають майно, виконують певну роботу, надають послуги, здійснюють їх оплату, зважаючи на відсутність правової підстави вчинення таких дій за нікчемним правочином або правочином, визнаним судом недійсним, законодавцем було сформовано правило, відповідно до якого за недійсним правочином кожна зі сторін зобов'язана повернути другій стороні в натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а якщо це неможливо, зокрема тоді, коли одержане полягає в користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість одержаного за цінами на момент відшкодування. </FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs217">Застосування зазначених правових наслідків засвідчує факт повернення сторін у первісний стан, який мав місце до вчинення недійсного правочину. </FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs216">Відповідно до ч. 3 ст. 216 ЦК України правові наслідки, передбачені частинами першою та другою цієї статті, застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs215">В даному випадку щодо недійсної частини спірного Договору мають бути застосовані саме загальні наслідки недійсності правочинів.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs192">Так, оскільки відповідач за зустрічним позовом одержав від позивача за зустрічним позовом кошти в сумі 2&nbsp; 983, 56 грн. у відповідності до пункту 2.3. та абзацу 3 підпункту 5.2.2. пункту 5.2. Договору, які наразі визнані &nbsp;недійсними, на підставі ч. 1 ст. 216 ЦК України вказані кошти мають бути повернуті позивачу за зустрічним позовом.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs214">Таким чином, зустрічний позов підлягає задоволенню у повному обсязі.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs191">У свою чергу, оскільки первісні позовні вимоги ґрунтувались на приписах пункту 2.3. та абзацу 3 підпункту 5.2.2. пункту 5.2. Договору, - вони задоволені бути не можуть в силу відсутності правових підстав для стягнення з відповідача за первісним позовом плати за отримання та користування позикою, а також нарахованих на неї відсотків річних та інфляційних втрат.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs213">Відповідно до ст. ст. 33, 34 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу; обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. </FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs212">Обов’язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб’єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з’ясувати обставини, які мають значення для справи.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs211">Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 6 від 23.03.2012 р. «Про судове рішення» рішення господарського суду має ґрунтуватись на повному з'ясуванні такого: чи мали місце обставини, на які посилаються особи, що беруть участь у процесі, та якими доказами вони підтверджуються; чи не виявлено у процесі розгляду справи інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин; яка правова кваліфікація відносин сторін, виходячи з фактів, установлених у процесі розгляду справи, та яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs210">Оскільки, як зазначалось вище, судом встановлено, що первісний позов є необґрунтований, проте як зустрічні позовні вимоги відповідають чинному законодавству та встановленим обставинам справи, суд відмовляє у задоволенні первісних позовних вимог та задовольняє зустрічні.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs209">Відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за первісним та зустрічним позовом покладаються на позивача за первісним позовом.</FONT></P>
<P class="ps2"><FONT class="fs208">Керуючись ст. ст. 32, 33, 44, 49, 82– 85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, –</FONT></P>
<P class="ps8"><FONT class="fs175">ВИРІШИВ:</FONT></P>
<P class="ps15"><FONT class="fs203">5.          Після вступу рішення в законну силу видати наказ.</FONT></P>
<P class="ps15"><FONT class="fs202">6.          Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.</FONT></P>
<P class="ps13"><FONT class="fs306">Повне рішення складено 11.08.2014 р.</FONT></P>
<P><FONT class="fs174">Суддя                                                                                                     В.С. Ломака</FONT></P>