м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-Б тел.
Справа № 5011-66/4193-2012 18.06.14
За позовомЖитомирського міжрайонного
природоохоронного прокурора в
інтересах держави в особі: 1. Бехівської
сільської ради Коростенського району 2.
Державної екологічної інспекції в
Житомирській області 3. Головного
державного управління охорони,
використання і відтворення водних
живих ресурсів та регулювання
рибальства у Житомирській областіДо
Третя особаприватного акціонерного
товариства «Коростенський завод МДФ»
на стороні позивача-3, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору,
Державне агентство рибного
господарства України Простягнення
Суддя Ковтун
Суддя Головатюк Л.Д.
Суддя Ярмак О.М.
Представники учасників процесу:
від прокуратури Вакулюк Д.С.
від позивача-1 не з'явились
від позивача-2 не з'явились
від позивача-3 не з'явились
від відповідача Ярошевець
від третьої особи Христюк Ю.В. (за
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Житомирський міжрайонний
природоохоронний прокурор звернувся
до господарського суду Житомирської
області в інтересах держави в особі:
Бехівської сільської ради
Коростенського району, Державної
екологічної інспекції в Житомирській
області, Головного державного
управління охорони, використання і
відтворення водних живих ресурсів та
регулювання рибальства у Житомирській
області з позовною заявою до
приватного акціонерного товариства
(далі - ПрАТ) «Коростенський завод МДФ»
про стягнення заподіяної шкоди в
розмірі 1313093,18 грн.
Позовні вимоги мотивовані наступними
Житомирською міжрайонною
природоохоронною прокуратурою
проведено перевірку за фактом
загибелі риби в р. Уж поблизу м.
Коростень, якою встановлено, що
причиною вищезазначеного є
екологонебезпечна діяльність ПрАТ
«Коростенський МДФ».
Так, 04.03.2012 по республіканських каналах
телебачення України розповсюджено
репортаж про загибель риби в р. Уж, що
названо представниками ЗМІ
«екологічною катастрофою». Причиною
загибелі риби, на думку громадськості
та засобів ЗМІ, є скиди новозбудованого
заводу ПрАТ «Коростенський завод
Згідно з актом обстеження від 05.03.2012 та
розрахунком, проведеним Головним
державним управлінням охорони,
використання і відтворення водних
живих ресурсів та регулювання
рибальства у Житомирській області
поблизу с. Вороневе на площі 790000 м. кв.
шт. карася; 3895 шт. окуня; 4697 шт.
верховодки; 904 шт. чехоні; 4116 шт. плітки;
508 шт. жереху. Оглядом річки
спеціалістами управління встановлено,
що природній колір води змінено на
оранжевий та коричневий, яка має
специфічний неприємний запах та піну
Шкода від загибелі риби становить 1313093
грн. 18 коп., що обрахована відповідно до
Методики оцінки збитків від наслідків
надзвичайних ситуацій техногенного і
природного характеру, затвердженої
постановою Кабінету Міністрів України
від 15 лютого 2002 року №175.
Проведеною із залученням спеціалістів
перевіркою встановлено, що
забруднювачем річки, що призвело до
загибелі річки є ПрАТ «Коростенський
завод МДФ», що підтверджується
наступними доказами.
1. Протоколом огляду місця події від 7
березня 2012 року слідчого
природоохоронної прокуратури з
фототаблицями, яким зафіксовано факт
незаконного будівництва заводом труби
для стоку вод, що виведена за межі
заводу на 80 метрів, через яку
здійснюються скиди стоків, неналежну
роботу очисних споруд товариства.
Безпосередньо в річці Уж поблизу с.
Вороневе виявлено загиблу рибу,
відібрано проби води, а також
зафіксовано те, що вода має специфічний
неприємний запах і неприродний колір
(оранжевий та коричневий колір),
наявність піни неприродного
коричневого та оранжевого кольорів.
2. Поясненнями головного теплотехніка
заводу та висновком державної
екологічної експертизи по проекту
«Завод по виробництву МДФ м. Коростень
вул. Жовтнева, територія колишнього
аеродрому», від 31.03.2009 №1589/Г-4/1-4-1114,
наданий управлінням охорони
навколишнього природного середовища в
області. Згідно з наданою проектною
документацією та висновком експертизи,
побутові та виробничі стоки
підприємства відводяться на
проектовані ЛOC «Біотал-175», всі скиди
підприємства подаються на очисні
споруди та місцеву каналізаційну
систему з метою попередження можливого
забруднення поверхневих та підземних
вод. Разом з тим, головний теплотехнік
відповідача Лебедєв В.Ю. пояснив, що
запроектовані ЛOC «Біотал-175» на заводі
Даний факт свідчить про неналежну
роботу очисних споруд відповідача, про
допущені відхилення ним від проектної
документації, яка отримала позитивний
висновок екологічної експертизи.
3. Інформацією Коростенського КП
«Водоканал» від 06.03.2012 №248, поясненням
Гришковського P.M. від 11.03.2012 (інженер КП
«Водоканал»), протоколом № l хімічного
аналізу стічних вод Коростенський МДФ
від 11.01.2012, згідно з якими в січні
(11.01.2012) поточного року відповідач
здійснив скид неочищених стоків на
очисні споруди комунального
підприємства, в яких перевищені норми
граничнодопустимих концентрацій по
сухому залишку (фактично 1310 мг/дм.куб
при нормі 700), азоту амонійного (13,9 при
нормі 9), ХСК (1350 при нормі 640), БСК (270 при
нормі 131). При цьому, вода мала запах
хвої, сірого кольору з
дрібнодисперсними домішками. За фактом
скиду неочищених стоків заводу було
ним сплачена та заборонено здійснювати
скиди на очисні споруди підприємства.
4. Інформацією Житомирської обласної
санітарно-епідеміологічної станції
від 12.03.2012 №3/01-673 та аналізами
досліджень води, згідно з якою в пробах
води, відібраної фахівцями 07.03.2012 із
зливової труби по вул. Жовтневій із
заводу (яка не передбачена проектною
документацією), виявлені перевищення
граничнодопустимих концентрацій, а
саме: за запахом (присутній запах
мастил та формальдегіду), вмістом
аміаку (10 при допустимій нормі 2),
марганцю (1,51 при допустимій нормі 0,1).
Вказані стоки без будь-якої очистки
потрапляють в річку Уж.
Пробами води із р. Уж, відібраних 07.03.2012
поблизу с. Воронове і 500 м. нижче скиду
міських очисних споруд не відповідають
за запахом (присутній запах деревини,
скипидару і формальдегіду) та вмістом
аміаку, марганцю. Аналогічні показники
проб води і в р. Уж в с. Вороневе і вул.
Також, аналогічні перевищення були
виявлені і в пробах води, відібраних
рибінспекцією 05.03.2012 та 06.03.2012 в р. Уж в
районі с. Вороневе, а саме: присутній
скипидарний запах, перевищення вмісту
аміаку, марганцю, заліза.
На думку позивачів, вищевказане
свідчить про те, що із заводу на момент
огляду місця події слідчим 07.03.2012
продовжувались через незаконно
влаштовану трубу скиди неочищених
стоків із перевищенням вмісту
допустимих концентрацій, із
специфічним запахом (скипидару, хвої,
формальдегіду), які є ідентичними
пробам і вмісту хімічних елементів, що
виявлені в р. Уж в місцях скиду стоків в
5. Листом Державної екологічної
інспекції в області від 12.03.2012 №643/7 та
проведеними нею дослідженнями, згідно
з якими у відібраних пробах води при
огляді місця події слідчим в р. Уж в
районі греблі та в 150 м. нижче течії від
греблі виявлено перевищення
граничнодопустимих концентрацій щодо
вмісту азоту амонійного в 1,2 рази,
загального заліза в 3,8 рази, ХСК в 3,5
рази, БСК в 3 рази, а також від води
відчутний сильний запах хвої, а
водневий показник менше норми в 6,36 од pH.
Аналізи води із локальних очисних
споруд ПрАТ «Коростенський завод МДФ»
та із зливової незаконно збудованої
труби, вода з якої без будь-якої очистки
потрапляє в р. Уж, показали, що наявний
сильний запах хвої, великий вміст
хлоридів, сульфатів, загального заліза,
БСК, ХСК, зменшений водневий показник,
який впливає на кислотність води.
Таким чином, спеціалістами виявлено
ідентичні перевищення
граничнодопустимих концентрацій у
скидах заводу, запах води і в р. Уж в
місці виявлення масової загибелі риби.
6. Актом перевірки дотримання вимог
природоохоронного законодавства від
07-І3 березня 2012 року, складеного
спеціалістами Державної екологічної
інспекції в Житомирській області, яким
встановлено, що експлуатація очисних
споруд заводу здійснюється з
порушенням їх технологічного
регламенту та умов висновку
екологічної експертизи, а саме: ЛОС
дощових стоків «ИМТЕХ»
використовується для очистки
господарсько-побутових та виробничих
стічних вод, «Віотал-175» на
підприємстві відсутній внаслідок чого
дощові та змивні стоки без попередньої
очистки скидаються за територію
підприємства в рівчак біля заводу та
далі в р. Уж, що не передбачено проектом
і є порушенням вимог ст. 44,48,70 Водного
В зв'язку із вищезазначеними
порушеннями головним державним
інспектором з охорони навколишнього
природного середовища Житомирської
області винесено рішення про тимчасове
зупинення експлуатації ПрАТ
«Коростенський завод МДФ».
7. Інформацією відповідача від 12.03.2012 №
241/1, згідно з якою в процесі виробництва
ним використовуються смоли
(карбамидоформальдегідна та
меламинокарбомидоформальдегидна),
парафінова емульсія, сульфат амонію,
карбамід, антиедгезиновий засіб,
елементи яких виявлені в пробах води і
при скиді стоків з заводу.
8. Листом Житомирської обласної
державної лабораторії ветеринарної
медицини від 16.03.2012 № 430 та відповідними
протоколами дослідження риби, згідно з
якими в рибі захворювань, які б могли
викликати її масову загибель не
виявлено. При хіміко-токсикологічному
дослідженні встановлено перевищення
допустимих норм аміаку, сірководню,
заліза в м'язах риби, що сприяло
Ухвалою господарського суду
Житомирської області від 26.03.2012 №
16/5007/14/12-П позовні матеріали передано за
підсудністю до господарського суду
міста Києва, оскільки
місцезнаходженням відповідача є місто
Ухвалою господарського суду міста
Києва від 04.04.2012 порушено провадження у
справі № 5011-66/4193-2012.
Відповідач у поданих суду запереченнях
послався на наступне.
15.04.2011 відповідач придбав у ТОВ
«Коростенський індустріальний парк»
діючий завод по виробництву МДФ
(договір купівлі продажу №3198 від 15.04.2011,
посвідчений приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_8). Даний завод було
введено в дію 01.09.2010, що підтверджується
актом готовності об'єкта до
експлуатації від 01.09.2010, який підписали
всі державні контролюючі органи, чим
підтвердили факт наявності та
відповідної роботи заводського
комплексу, у тому числі наявності на
заводі необхідних очисних споруд.
Згідно з проектною документацією, том
13 «Оцінка впливів на навколишнє
середовище 17-10-ПН-ОВНС», та позитивним
комплексним висновком державної
«Укрдержбудекспертиза» у Житомирській
області) стічні води заводу МДФ
проходять очистку в очисних спорудах
системи «Імтех». Посилання позивачів
на те, що в проектній документації
заявлені очисні споруди заводу системи
«Біотал-175» є невірними, оскільки
заводу було запропоновано на вибір два
варіанти очисних споруд - «Біотал-175» та
«Імтех». Завод обрав ЛОС типу «Імтех».
Дані споруди введені в експлуатацію та
зареєстровані Коростенським БТІ, що
підтверджується технічним паспортом
на будівлю очисних споруд.
При перевірці об'єкту відповідача
природоохоронною прокуратурою
Житомирської області було виявлено
трубу, яка виходила в рівчак поблизу
території заводу, та яка була задіяна
для ливневих стоків з території заводу.
Проектною документацією даної труби не
передбачено і прокладена вона була на
початку будівництва заводу МДФ для
відведення ливневих вод із
будівельного майданчика заводу, який
будувався. Відповідач після проведення
перевірки природоохоронною
прокуратурою зазначену трубу
демонтував, про що повідомив листом
природоохоронну прокуратуру
Житомирської області.
Технологічний процес скиду стічних вод
відповідача складається за наступних
етапів: після використання технічних
вод в виробничому процесі, такі води є
вже забрудненими і з виробничого цеху
направляються на очисні споруди
заводу. По технології «Імпех»
відбувається аерація, освітлення,
очищення і безреагентне
знезаражування стічних вод до
граничнодопустимих коефіцієнтів.
Якість попередньо очищеної води на
виході із ЛОС заводу відповідає
вимогам санітарних і природоохоронних
органів до води, яка скидається до
міських каналізаційних мереж для
подальшої очистки. Після проходження
очистки на очисних спорудах заводу
такі води направляються до міської
каналізації на підставі договору з
Коростенським комунальним
підприємством «Водоканал» (договір
№68/561/11 від 01.05.2011). На зазначеному
підприємстві ці води проходять
додаткову очистку на міських очисних
спорудах і тільки після цього
випускаються до місцевої річки Уж.
Іншої можливості скиду стічних вод у
Крім того, заперечення відповідача
ґрунтуються на наступному:
- складено недостовірний акт про
- в акті про загибель риби зазначена
риба чехоня, яка не водиться в р. Уж;
- місце поховання 8550,4 кг загиблої риби
із р. Уж є невідомим;
- збитки розраховані на підставі
Методики оцінки збитків від наслідків
надзвичайних ситуацій техногенного
природного характеру, тоді як ці збитки
мали розраховуються на підставі
Методики розрахунку збитків,
заподіяних рибному господарству
внаслідок порушення законодавства про
охорону навколишнього природного
середовища, затвердженої наказом
Міністерства охорони навколишнього
природного середовища та ядерної
безпеки України № 36 від 18.05.1995
(зареєстровано в Міністерстві юстиції
України 26.05.1995 за № 155/691);
- не проведено науково-дослідних
експертиз стічних вод всіх промислових
підприємств м. Коростень, води та
ґрунту в р. Уж, зразків загиблої риби на
встановлення причинно-наслідкового
зв'язку загибелі риби;
- дослідженням Житомирської
ветеринарної лабораторії 2 (двох)
загиблих риб з р. Уж не виявлено в них
хімічних елементів, які
використовуються в виробничому циклі
- не проведено досліджень всіх шести
різновидів риби на предмет
встановлення причин їх загибелі;
- службовими особами державних
контролюючих органів не проведено
необхідних, передбачених законом дій
щодо встановлення причин масової
загибелі риби та встановлення винних у
Ухвалою суду від 23.05.2012 залучено до
участі у справі в якості третьої особи,
що не заявляє самостійних вимог на
предмет спору на стороні позивача-3
Державне агентство рибного
господарства України.
Державна екологічна інспекція у
Житомирській області у наданих суду
поясненнях зазначила, що її
спеціалістами виїздом на звернення по
телефону «гарячої лінії» 04.03.2012 в
районі с. Сингаї Коростенського району
біля греблі на річці Уж виявлено замор
риби. З метою визначення ймовірного
забруднення водного об'єкту відділом
інструментально-лабораторного
контролю Інспекції відібрано проби
води на греблі р. Уж та в 150 м. нижче
течії від греблі. За результатами
досліджень виявлені перевищення
нормативів гранично допустимих
концентрацій щодо вмісту азоту
амонійного в 1,2 рази, загального заліза
- в 3,8 рази, хімічного споживання кисню -
в 3,5 рази, біологічного споживання
кисню - в 3 рази, відчувався сильний
запах хвої та водневий показник менше
норми - 6,36 од рН (норма 6,5-8,5 од рН).
Результати аналізів проб скиду стічної
води після локальних очисних споруд
(ЛОС) ПрАТ «Коростенський завод МДФ» та
скиду зливових стоків показали
наявність забруднення, яке могло
вплинути на якість води в річці Уж, а
саме: характерний сильний запах хвої,
великий вміст хлоридів - 423 мг/дм3,
сульфатів 384 мг/дм куб., загального
заліза 7,85 мг/дм. Куб, БСК5 -325 (при нормі
6,5-8,5 од рН) який впливає на кислотність
води у р. Уж. Таким чином, висока
концентрація показника ХСК і означає
хімічне забруднення річки, так як
потрібна велика кількість кисню для
окислення хімічних речовин, які
При обстеженні підприємства та
прилеглої до нього території виявлено
несанкціонований скид зворотних вод з
характерним запахом хвої, піни та
рештками тирси. Спеціалістами відділу
інструментально-лабораторного
держекоінспекції у Житомирській
області відібрані проби по даному
Результати лабораторних досліджень
показали ідентичність вмісту
показників, які були відібрані на
підприємстві 06.03.2012 та 04.03.2012, а саме:
характерний запах хвої, зменшений
водневий показник - 4,8 од РФ, висока
концентрація азоту амонійного, заліза
загального, ХСК, БСК5, хлоридів та
13.03.2012 спеціалістами Державної
екологічної інспекції у Житомирській
області спільно з працівниками СБУ
були відібрані 2 проби стічної води з
ЛОС (до очистки та після очистки) та
проба з випускного колектора на
визначення вмісту формальдегіду. Проби
відібрані та протягом 2 годин передані
для визначення в промислово-санітарну
лабораторію ТОВ «Свистав Лімітів» м.
Костопіль Рівненської області.
За результатами лабораторних
досліджень виявлено перевищення
вмісту формальдегіду в порівнянні з
проектними показниками якості стоків
після очищення на ЛОС та
гранично-допустимою концентрацією в
поверхневих водоймах: проба № 1 - в 56
разів, проба № 2 - в 7,6 разів, проба № 3 - в
Отже, в період з 04.04.2012 по 13.03.2012 було
відібрано 14 проб поверхневих та
зворотних вод, що надало можливість
проаналізувати вплив скидів зворотних
вод ПрАТ «Коростенський завод МДФ» на
якість води в р. Уж та оцінити його
діяльність як ймовірного забруднювача.
Ухвалою господарського суду міста
Києва від 11.07.2012 у справі № 5011-66/4193-2012
призначено судову експертизу,
проведення якої доручено Київському
науково-дослідному інституту судових
експертиз у зв'язку з чим провадження у
справі зупинено в порядку ст. 79 ГПК
На вирішення експертів поставлені
- чи можливо на підставі даних про вміст
хімічних речовин, що зазначені у
протоколах № 17-12 від 12.03.2012 та № 18-12 від
12.03.2012 встановити, що вміст цих речовин
є причиною вмісту відповідних хімічних
речовин (у відповідних концентраціях) у
поверхневих водах р. Уж, як то зазначено
у протоколах № 19-12 від 12.03.2012 та № 12-12
- чи можливо на підставі наявних в
матеріалах справи даних встановити, що
причиною вмісту хімічних речовин у
відповідних концентраціях у
поверхневих водах р. Уж безпосередньо
у місцях зазначених у протоколах № 19-12
від 12.03.2012 та № 12-12 від 12.03.2012 (с. Вороневе
(дамба), с. Сигаї і та ін.) є наслідком
наявності відповідних хімічних
речовин у водах, які досліджувались
згідно протоколів № 17-12 від 12.03.2012 та №
18-12 від 12.03.2012?
- чи може вміст хімічних речовин у
концентраціях у поверхневих водах р. Уж
зазначених у протоколах № 19-12 від
12.03.2012 та № 12-12 від 12.03.2012 спричинити
загибель риби внаслідок причин та за
патолого-анатомічним діагнозом, що
зазначений у протоколі розтину 2
зразків загиблої риби від 12.03.2012?
- чи може загибель риби внаслідок
причин та за патолого-анатомічним
діагнозом, що зазначений у протоколі
розтину 2 зразків загиблої риби від
12.03.2012 бути викликана природними
явищами або процесами? Якщо так,
визначити такі явища та описати
причинно-наслідковий зв'язок між
наявністю вмісту у водах хімічних
речовин, що зазначені у протоколах №
17-12 від 12.03.2012 та № 18-12 від 12.03.2012 та
загибеллю риби внаслідок причин та за
патолого-анатомічним діагнозом, що
зазначений у протоколі розтину 2
зразків загиблої риби від 12.03.2012?
Київським науково-дослідним
інститутом судових експертиз
матеріали справи повернуто без
виконання, оскільки в установі
відсутні спеціалісти та відповідним
чином розроблені, апробовані та
впроваджені в експертних установах
Міністерства юстиції України методики
досліджень вмісту (концентрацій)
шкідливих речовин в поверхневих водах
річок та причинно-наслідкових зв'язків
їх підвищення із змінами в оточуючому
За результатами розгляду звернення
господарського суду міста Києва
Міністерство юстиції України
рекомендувало звернутися до
Державного науково-дослідного
інституту з лабораторної діагностики
та ветеринарно-санітарної експертизи,
а також до Міністерства екології та
природних ресурсів України.
У свою чергу, Міністерство екології та
природних ресурсів України повідомило,
що звернулася листом до Державної
екологічної інспекції України з
приводу можливості вирішення
поставлених в ухвалі суду питань.
Державна екологічна інспекція України
у відповіді на лист зазначила про
можливість часткового вирішення
Ухвалою суду від 18.03.2013 поновлено
провадження у справі № 5011-66/4193-2012.
Ухвалою суду від 27.05.2013 ухвалено
здійснювати розгляд справи
Розпорядженням голови господарського
суду міста Києва від 27.05.2013 передано
справу на розгляд колегії суддів у
складі: Ковтун С.А. (головуючий),
Головатюк Л.Д., Ярмак О.М..
Ухвалою суду від 10.06.2013 призначено у
справі судову комплексну експертизу,
проведення якої доручено Київському
науково-дослідному інституту судових
експертиз з залученням фахівців
Інституту рибного господарства НААН
Провадження у справі зупинено в
порядку ст. 79 ГПК України.
Матеріали справи повернуто на адресу
суду без проведення експертизи у
зв'язку з неоплатою.
Ухвалою суду від 21.03.2014 провадження у
справі поновлено.
Від Бехівської сільської ради надійшло
клопотання про розгляд справи без
участі її представника.
Під час розгляду справи від державної
екологічної інспекції у Житомирській
області витребувано висновок
Державної екологічної експертизи по
проекту «Завод по виробництву МДФ м.
Коростень, вул. Жовтнева, територія
колишнього аеродрому» № 1593/г-4/1-4-1114 за
2009 рік та даний проект.
Розглянувши надані документи і
матеріали, заслухавши пояснення
представників позивачів та
відповідача, всебічно та повно
з'ясувавши обставини, на яких
ґрунтуються позовні вимоги і
заперечення, об'єктивно оцінивши в
сукупності докази, які мають значення
для розгляду справи і вирішення спору
по суті, суд встановив:
Правові, економічні та соціальні
основи організації охорони
навколишнього природного середовища в
інтересах нинішнього і майбутніх
поколінь визначає Закон України «Про
охорону навколишнього природного
середовища» від 25.06.1991, № 1264-XII (зі
змінами та доповненнями).
Статтею 16 даного Закону визначено, що
управління охороною навколишнього
природного середовища полягає у
здійсненні в цій галузі функцій
спостереження, дослідження,
екологічної експертизи, контролю,
прогнозування, програмування,
інформування та іншої
виконавчо-розпорядчої діяльності.
Державне управління в галузі охорони
навколишнього природного середовища
здійснюють Кабінет Міністрів України,
Рада міністрів Автономної Республіки
Крим місцеві ради та виконавчі органи
сільських, селищних, міських рад,
державні органи по охороні
навколишнього природного середовища і
використанню природних ресурсів та
інші державні органи відповідно до
законодавства України (ч. 2 ст. 16 Закону
України «Про охорону навколишнього
природного середовища»).
Державними органами управління в
галузі охорони навколишнього
природного середовища і використання
природних ресурсів є центральний орган
виконавчої влади, що забезпечує
формування державної політики у сфері
охорони навколишнього природного
середовища, центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику у сфері охорони навколишнього
природного середовища, обласні,
Київська та Севастопольська міські
державні адміністрації, а на території
Автономної Республіки Крим - орган
виконавчої влади Автономної
Республіки Крим з питань охорони
навколишнього природного середовища
та інші державні органи, до компетенції
яких законами України віднесено
здійснення зазначених функцій (ч. 3 ст. 16
Закону України «Про охорону
навколишнього природного середовища»).
Компетенція центрального органу
виконавчої влади, що реалізує державну
політику із здійснення державного
нагляду (контролю) у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
раціонального використання,
відтворення і охорони природних
ресурсів, у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
визначена статтею 20-2 Закону України
«Про охорону навколишнього природного
середовища», серед яких:
- організація і здійснення у межах
компетенції державного нагляду
(контролю) за підприємствами незалежно
від форми власності та господарювання
вимог законодавства:
про екологічну та радіаційну безпеку;
про охорону і раціональне використання
вод та відтворення водних ресурсів;
про охорону, використання і
відтворення риби та інших водних живих
про поводження з відходами.
- обмеження чи зупинення
(тимчасове) діяльності підприємств і
об'єктів незалежно від їх
підпорядкування та форми власності,
якщо їх експлуатація здійснюється з
порушенням законодавства про охорону
навколишнього природного середовища,
вимог дозволів на використання
природних ресурсів, з перевищенням
нормативів гранично допустимих
викидів впливу фізичних та біологічних
факторів і лімітів скидів забруднюючих
- складання протоколів про
адміністративні правопорушення та
розгляд справ про адміністративні
правопорушення, накладення
адміністративних стягнень у випадках,
передбачених законом;
- пред'явлення претензії про
відшкодування збитків і втрат,
заподіяних державі в результаті
порушення законодавства про охорону
навколишнього природного середовища;
- надання обов'язкових до виконання
приписів щодо усунення виявлених
порушень вимог законодавства з питань,
що належать до його компетенції, та
здійснення контролю за їх виконанням.
- вжиття в установленому порядку
заходів досудового врегулювання
спорів, виступати позивачем та
відповідачем у судах.
Державний контроль у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
раціонального використання,
відтворення і охорони природних
ресурсів здійснюється центральним
органом виконавчої влади, що реалізує
державну політику із здійснення
державного нагляду (контролю) у сфері
охорони навколишнього природного
середовища, раціонального
використання, відтворення і охорони
природних ресурсів. Державному
контролю підлягають використання і
охорона земель, надр, поверхневих і
підземних вод, атмосферного повітря,
лісів та іншої рослинності, тваринного
світу, морського середовища та
природних ресурсів територіальних вод,
континентального шельфу та виключної
(морської) економічної зони України,
природних територій та об'єктів, що
підлягають особливій охороні, стан
навколишнього природного середовища, а
також дотримання заходів біологічної і
генетичної безпеки щодо біологічних
об'єктів навколишнього природного
середовища при створенні, дослідженні
та практичному використанні генетично
модифікованих організмів у відкритій
системі. Порядок здійснення державного
контролю за охороною навколишнього
природного середовища та
використанням природних ресурсів
визначається цим Законом та іншими
законами України (ст. 35 Закону України
«Про охорону навколишнього природного
Забезпечення реалізації державної
політики із здійснення державного
нагляду (контролю) у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
раціонального використання,
відтворення і охорони природних
ресурсів здійснює Державна екологічна
інспекція України (Держекоінспекція
України), яка є центральним органом
виконавчої влади (Указ Президента
України від 13.04.2011, № 454/2011 «Про
Положення про Державну екологічну
Згідно з Положенням про Державну
екологічну інспекцію України (далі -
Положення), Інспекція в межах своїх
повноважень забезпечує здійснення
державного нагляду (контролю) за
додержанням вимог законодавства у
сфері охорони навколишнього
природного середовища, раціонального
використання, відтворення та охорони
природних ресурсів; додержанням режиму
територій та об'єктів
природно-заповідного фонду; за
екологічною та радіаційною безпекою (у
тому числі у пунктах пропуску через
державний кордон і в зоні діяльності
митниць призначення та відправлення)
під час імпорту, експорту та транзиту
вантажів і транспортних засобів;
біологічною і генетичною безпекою щодо
біологічних об'єктів природного
середовища при створенні, дослідженні
та практичному використанні генетично
модифікованих організмів (ГМО) у
відкритій системі; поводженням з
відходами (крім поводження з
радіоактивними відходами) і
небезпечними хімічними речовинами,
пестицидами та агрохімікатами.
Відповідно до п. 7 Положення, Інспекція
здійснює свої повноваження
безпосередньо та через свої
територіальні органи в Автономній
Республіці Крим, областях, містах Києві
та Севастополі, морські екологічні
інспекції (Азовська,
Азово-Чорноморська, Північно-Західного
регіону Чорного моря).
Інспекція та її посадові особи під час
виконання покладених на них завдань
- обстежувати в установленому порядку
підприємства, установи та організації
незалежно від форм власності та видів
господарської діяльності військові й
оборонні об'єкти, а також об'єкти
органів внутрішніх справ, органів
Служби безпеки України та Державної
прикордонної служби України в місцях
їх постійної дислокації, при
проведенні військових навчань,
маневрів, а також під час
передислокації військ та військової
техніки, крім випадків особливих
ситуацій, що оголошуються відповідно
до законодавства України, у будь-який
час з метою перевірки додержання ними
вимог охорони навколишнього
природного середовища, екологічної та
в межах своєї компетенції радіаційної
- пред'являти підприємствам, установам
та організаціям незалежно від форм
власності і видів господарської
діяльності, громадянам, а також
іноземним фізичним і юридичним особам
вимоги щодо здійснення відповідних
заходів з охорони, раціонального
використання, відтворення природних
ресурсів, екологічної та в межах своєї
компетенції радіаційної безпеки,
організації виробничого
інструментально-лабораторного
контролю за викидами (скидами)
забруднюючих речовин у навколишнє
природне середовище відповідно до
галузі атестації вимірювальних
лабораторій (охорона навколишнього
природного середовища);
- посадові особи під час виконання
покладених на них завдань мають право: -
складати акти перевірок і протоколи
про адміністративні порушення
законодавства у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
використання, відтворення та охорони
природних ресурсів, екологічної та в
межах своєї компетенції радіаційної
безпеки. У разі неможливості
встановлення особи порушника на місці
державні інспектори з охорони
навколишнього природного середовища
можуть доставляти порушника до органів
внутрішніх справ, органів місцевого
самоврядування та Державної
прикордонної служби України;
- давати обов'язкові для виконання
приписи про усунення виявлених
порушень з питань, що належать до її
- розглядати справи про
адміністративні правопорушення у
галузі охорони навколишнього
природного середовища, раціонального
використання, відтворення та охорони
природних ресурсів, екологічної та в
межах своєї компетенції радіаційної
безпеки відповідно до законодавства;
- застосовувати у випадках,
передбачених законодавством,
економічні санкції до підприємств,
установ та організацій за порушення
вимог законодавства, уживати в
установленому порядку заходів
досудового врегулювання спорів та
подавати позови про відшкодування
збитків і втрат, завданих унаслідок
порушення вимог законодавства про
охорону навколишнього природного
Отже, в контексті наведеного, саме
Державна екологічна інспекція у
Житомирській області є органом, який
уповноважений здійснювати державний
нагляд (контроль) у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
раціонального використання,
відтворення і охорони природних
ресурсів, у зв'язку з чим саме нею
складені документи можуть бути
використані як допустимі докази
виходячи з визначених ст. 34 ГПК України
правил доказування при вирішенні
питання встановлення факту порушення
вимог природоохоронного
Інші наведені прокурором докази не є
допустимими, у зв'язку з чим не можуть
бути покладені судом в основу рішення.
З 7 по 13 березня 2012 року Державною
екологічною інспекцією в Житомирській
області проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
природоохоронного законодавства
приватного акціонерного товариства
«Коростенський завод МДФ», за
результатами якої складено
відповідний акт. В акті зазначено, що
експлуатація очисних споруд заводу
здійснюється з порушенням їх
технологічного регламенту та умов
висновку екологічної експертизи, а
саме: ЛОС дощових стоків «ИМТЕХ»
використовується для очистки
господарсько-побутових та виробничих
стічних вод, «Віотал-175» на
підприємстві відсутній внаслідок чого
дощові та змивні стоки без попередньої
очистки скидаються за територію
підприємства в рівчак біля заводу та
далі в р. Уж, що не передбачено проектом
і є порушенням вимог ст. 44,48,70 Водного
В зв'язку із вищезазначеними
порушеннями головним державним
інспектором з охорони навколишнього
природного середовища Житомирської
області винесено рішення про тимчасове
зупинення експлуатації ПрАТ
«Коростенський завод МДФ».
Законом України «Про основні засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності» від 05.04.2007 р.
№ 877-У (далі - Закон № 877), передбачено, що
державний нагляд (контроль) -
діяльність уповноважених законом
центральних органів виконавчої влади,
їх територіальних органів, органів
місцевого самоврядування, інших
органів в межах повноважень,
передбачених законом, щодо виявлення
та запобігання порушенням вимог
законодавства суб'єктами
господарювання та забезпечення
інтересів суспільства, зокрема
належної якості продукції, робіт та
послуг, прийнятого рівня небезпеки для
населення, навколишнього природного
Заходами державного нагляду (контролю)
є планові та позапланові заходи, які
здійснюються шляхом проведення
перевірок, ревізій, оглядів, обстежень
та інших дій (ст. 1 Закону № 877). Плановий
чи позаплановий захід повинен
здійснюватися у присутності керівника
або його заступника, або уповноваженої
особи суб'єкта господарювання (ч. 11 ст. 4
Закону № 877).
Згідно зі ст. 6 Закону № 877 та п. 3.6
Порядку організації та проведення
перевірок суб'єктів господарювання
щодо дотримання вимог
природоохоронного законодавства
підставами для здійснення
позапланових заходів є, зокрема,
звернення фізичних та юридичних осіб
про порушення суб'єктом господарювання
вимог законодавства. Позаплановий
захід у цьому разі здійснюється тільки
за наявності згоди центрального органу
виконавчої влади на його проведення.
Частинами 1, 2, 5 ст. 7 Закону № 877
визначено, що для здійснення планового
або позапланового заходу орган
державного нагляду (контролю) видає
наказ, який має містити найменування
суб'єкта господарювання, щодо якого
буде здійснюватися захід, та предмет
перевірки. На підставі наказу
оформлюється посвідчення (направлення)
на проведення заходу, яке підписується
керівником або заступником керівника
органу державного нагляду (контролю) із
зазначенням прізвища, ім'я та по
батькові і засвідчується печаткою.
Перед початком здійснення заходу
посадові особи органу державного
нагляду (контролю) зобов'язані
пред'явити керівнику суб'єкта
господарювання або уповноваженій ним
особі посвідчення (направлення) та
службове посвідчення, що засвідчує
посадову особу органу державного
нагляду (контролю), і надати суб'єкту
господарювання копію посвідчення
(направлення). Посадова особа органу
державного нагляду (контролю) без
посвідчення (направлення) на
здійснення заходу та службового
посвідчення не має права здійснювати
державний нагляд (контроль) суб'єкта
До суду не подано доказів дотримання
вищевказаних вимог законодавства при
проведенні позапланової перевірки
дотримання вимог природоохоронного
законодавства приватного акціонерного
товариства «Коростенський завод МДФ»
та складанні відповідного акту.
В силу частини 2 статті 34
Господарського процесуального кодексу
України обставини справи, які
відповідно до законодавства повинні
бути підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
За таких обставин, акт перевірки
дотримання вимог приватним
акціонерним товариством
«Коростенський завод МДФ»
природоохоронного законодавства, яка
проведена з 7 по 13 березня 2012 року
Державною екологічною інспекцією в
Житомирській області, не є допустимим
засобом доказування, оскільки
складений з порушенням вимог
При цьому, принцип презумпції вини
правопорушника покладає на
відповідача обов'язок довести, що у
діях його працівника відсутні вина у
заподіянні шкоди, однак жодним чином не
звільняє позивача від обов'язку
доведення факту заподіяння
відповідачем самої шкоди.
Виходячи з визначеного позивачем
процесуального статусу акта перевірки
його оцінка судом здійснюється за
загальними правилами оцінки доказів,
встановленими ст. 43 ГПК України.
Порушення закону при проведені
перевірки та складанні акту перевірки
роблять юридично неспроможним даний
документ як доказ, і, відповідно, факти
та обставини, які ними фіксуються,
тобто факти порушення відповідачем
природоохоронного законодавства та
У зв'язку з чим за відсутності
встановленого факту порушення
відповідачем природоохоронного
законодавства притягнення останнього
до відповідальності є неможливим.
Крім того, наведені в акті обставини
про те, що експлуатація очисних споруд
заводу здійснюється з порушенням їх
технологічного регламенту та умов
висновку екологічної експертизи не
відповідає дійсності, оскільки проект
передбачає здійснення очистки
господарчо-промислових вод виключно на
очисних спорудах по технології «ИМТЕХ»
і відповідно до висновку № 51/1-2101.11-054
від 27.01.2011 державної екологічної
експертизи щодо робочого проекту
«Друга черга будівництва заводу пор
виробництву МДФ» Мінприроди вважає за
можливе визнати екологічну
допустимість прийнятих у проекті
рішень та надати йому позитивну оцінку.
З огляду на викладене позовні вимоги не
підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 49 ГПК України судовий
збір покладається на позивача.
На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 49, 82-85 ГПК України, суд
У задоволенні позову відмовити
Рішення підписано 15.08.2014.

Суддя
С. А. Ковтун
(головуючий)

Суддя
Л. Д. Головатюк

Суддя
О. М. Ярмак