ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ
Незалежності, 1 тел. 71-81-84, факс 71-81-98
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"15" липня 2014 р.Справа № 924/598/14

Господарський суд Хмельницької
області у складі:

суддя Шпак В.О., розглянувши матеріали
справи

За позовом Управління капітального
будівництва Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України м. Київ

до Управління житлово-комунального
господарства Хмельницької обласної
державної адміністрації.

третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору на
стороні відповідача - Міністерство
регіонального розвитку будівництва та
житлово-комунального господарства
України (м. Київ, вул. Велика
Житомирська, 9).

про стягнення 107895,77грн.

Представники сторін:

від позивача не з'явився

від відповідача Вадовська О.В. -
представник за довіреністю №06/604 від
20.05.14р.

т.о. - не з'явився

Позивачем подано позов до Управління
житлово-комунального господарства
Хмельницької обласної державної
адміністрації про стягнення 107895,77грн.,
з яких 80 611,65грн. заборгованості, 21 838,98
грн., пені, 5 042,09грн. 3 % річних та
403,05грн. інфляції.

02.06.2014р. позивачем було подано заяву
відповідно до якої позивач просить
стягнути 80 611,65 грн. боргу, 6 000,55 грн.
пені, 1 202,55 грн. 3 % річних.

Відповідно до частини 4 статті 22
Господарського процесуального кодексу
України позивач вправі до прийняття
рішення по справі збільшити розмір
позовних вимог за умови дотримання
встановленого порядку досудового
врегулювання спору у випадках,
передбачених статтею 5 цього Кодексу в
цій частині, відмовитись від позову або
зменшити розмір позовних вимог. До
початку розгляду господарським судом
справи по суті позивач має право
змінити предмет або підставу позову
шляхом подання письмової заяви.

В п.п. 3.10, 3.11 постанови Пленуму Вищого
господарського суду України „Про
деякі питання практики застосування
Господарського процесуального кодексу
України судами першої інстанції" №18
від 26.12.2011р. зазначено, що передбачені
частиною четвертою статті 22 ГПК ( 1798-12 )
права позивача збільшити або зменшити
розмір позовних вимог, відмовитись від
позову можуть бути реалізовані до
прийняття рішення судом першої
інстанції. Під збільшенням або
зменшенням розміру позовних вимог слід
розуміти відповідно збільшення або
зменшення кількісних показників за
тією ж самою вимогою, яку було заявлено
в позовній заяві.

Статтею 22 цього Кодексу ( 1798-12 ), не
передбачено права позивача на подання
заяв (клопотань) про "доповнення" або
"уточнення" позовних вимог, або
заявлення "додаткових" позовних вимог і
т.п. Тому в разі надходження до
господарського суду однієї із
зазначених заяв (клопотань) останній,
виходячи з її змісту, а також змісту
раніше поданої позовної заяви та
конкретних обставин справи, повинен
розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру
позовних вимог, чи

- об'єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Збільшено (чи зменшено) може бути
лише розмір вимог майнового характеру.

Із змісту поданої заяви вбачається, що
вона є заявою про зменшення позовних
вимог.

Оскільки, зазначену заяву подано
відповідно до вимог процесуального
законодавства, вона підлягає
задоволенню.

Таким чином предметом судового
розгляду є стягнення 80 611,65 грн. боргу, 6
000,55 грн. пені, 1 202,55 грн. 3 % річних.

Відповідач проти позовних вимог
заперечив. У відзиві зазначив, що
управління не є розпорядником коштів. В
зв'язку з тим, що згідно постанови
Кабінету Міністрів України від 28
лютого 201 1 р. № 160 „ІІро затвердження
Порядку використання коштів,
передбачених у державному бюджеті для
реалізації пілотних проектів у сфері
житлово-комунального господарства" (п. 1
постанови) та наказу Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 07.06.201 1 року № 70 „Про
затвердження переліку пілотних
проектів у сфері житлово-комунального
господарства, які фінансуватимуться у
2011 році за рахунок коштів державного
бюджету" (п. 83 наказу) Управління
житлово-комунального господарства
визнано розпорядником бюджетних
коштів нижчого рівня з виконання робіт
по об'єкту „Реконструкція очисних
споруд та напірного колектора (І черга
реконструкції аеротенків у складі
каналізаційних очисних споруд) м.
Дунаївці.

Починаючи з 2012 року та на початку 2013
року Управління житлово-комунального
господарства (Департамент
житлово-комунального господарства та
будівництва) та Хмельницька обласна
адміністрація неодноразово зверталися
до Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України, як головному розпоряднику
бюджетних коштів, з метою включення
кредиторської заборгованості в
бюджетні зобов'язання на 2012-2013 роки або
відкриття окремої бюджетної програми,
що спрямована на погашення кредитної
заборгованості. Проте, Мінрегіоном
України не проводилось фінансування у
2012-2013 роках проектів за даною
програмою, кошти не виділялись.

Третя особа (Міністерство
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України) позовні вимоги позивача
підтримало. У поясненні зазначило, що
відсутність бюджетного фінансування
не може бути підставою для звільнення
замовника від обов'язку оплати
відповідних робіт, оскільки, в разі
відсутності коштів для оплати замовник
був вправі та мав фактичну можливість
призупинити виконання умов договору з
моменту виявлення відсутності коштів
для оплати робіт, а не приймати їх
результати.

Отже, відсутність бюджетних коштів не
виправдовує бездіяльність Відповідача
і не є підставою для звільнення його
від відповідальності за порушення
договірного зобов'язання.

Розглядом матеріалів справи
встановлено наступне.

Між Управлінням капітального
будівництва Міністерства з питань
житлово-комунального господарства
України та Управлінням
житлово-комунального господарства
Хмельницької облдержадміністрації в
2011 року було укладено договір на
технічного нагляду за будівництвом
№23/12/11-145 ТН.

Згідно з п.п. 1.1.,1.2. даного Договору
Управління капітального будівництва
Міністерства і питань
житло-комунального господарства
України зобов'язувалось за дорученням
Управління житлово-комунального
господарства Хмельницької
облдержадміністрації (Замовника)
здійснити технічний нагляд за
будівництвом згідно нормами та
правилами, встановленими чинним
законодавством.

Виконавець здійснює технічний нагляд
за будівництвом щодо наступного
об'єкта: „Роботи з реконструкції
очисних споруд та напірного колектора
(І черга реконструкції аеротенків у
складі каналізаційних очисних споруд)
м.Дунаївці".

Відповідно до п. 2.1 Договору Вартість
послуг за даним договором становить 1.85
% підсумку глав 1-9 (графа 8) зведеного
кошторису по об'єкту, відносно якого
здійснюється технічний нагляд за
будівництвом, та складає 157 693грн. 99коп.,
в т.ч. ПДВ 26 282 грн.33 коп. (уточнюється
окремим розрахунком, що є невід'ємним
додатком до цього договору).

До договору сторони підписали
Розрахунок вартості виконання робіт з
технічного нагляду за будівництвом,
згідно якого вартість робіт з
технічного нагляду за будівництвом
становить 157 693,99грн.

Позивачем (Управлінням) було здійснено
виконання робіт на суму 88 720,30грн. та
зупинено виконання робіт за договором.

Факт виконання позивачем робіт
підтверджується актами виконання
робіт (надання послуг) від 28.12.2011року за
№88, №89,№90,№91, №92,№118,№119,№120.

Пунктом 2.3 Договору встановлено, що
замовник сплачує вартість технічного
нагляду у обсязі, визначеному у акті
виконаних робіт на банківський рахунок
Виконавця протягом трьох банківських
днів з дня підписання акту виконаних
робіт.

Згідно платіжних доручень від 29.12.11року
№№112059353,112059354 відповідачем сплачено
роботи суму у розмірі 5 744,43 грн. та 2 364,22
грн., що разом складає 8 108,65грн. Отже,
сума заборгованості за фактично
виконані даним договором складає 80
611,65грн.

Зазначена сума підтверджується також
актом звіряння взаємних розрахунків за
період 23.12.2011-31.12.2012 року, підписаний та
скріплений печатками обох сторін.

Згідно ст. 11 Цивільного кодексу
України, цивільні права та обов'язки
виникають із дій осіб, що передбачені
актами цивільного законодавства, а
також із дій осіб, що не передбачені
цими актами, але за аналогією
породжують цивільні права та обов'язки.
Підставами виникнення цивільних прав
та обов'язків, зокрема, є договори та
інші правочини.

Правовідносини, які виникли між
сторонами за своїм характером
являються господарськими, виходячи зі
змісту ст.ст. 173, 174 ГК України, як такі,
що виникли з господарського договору
(усного), і відповідно до ст. 1
Господарського кодексу України є
предметом його регулювання.

Відповідно до ч.2 ст. 175 Господарського
кодексу України майнові зобов'язання,
які виникають між учасниками
господарських відносин, регулюються
Цивільним кодексом України з
урахуванням особливостей,
передбачених Господарським кодексом
України.

У відповідності із ст. 173
Господарського кодексу, господарським
визнається зобов'язання, що виникає між
суб'єктом господарювання та іншим
учасником (учасниками) відносин у сфері
господарювання з підстав, передбачених
цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт
(зобов'язана сторона, у тому числі
боржник) зобов'язаний вчинити певну дію
господарського чи
управлінсько-господарського характеру
на користь іншого суб'єкта (виконати
роботу, передати майно, сплатити гроші,
надати інформацію тощо), або утриматися
від певних дій, а інший суб'єкт
(управлена сторона, у тому числі
кредитор) має право вимагати від
зобов'язаної сторони виконання її
обов'язку.

Згідно ст. 174 Господарського кодексу
України господарські зобов'язання
можуть виникати, зокрема, з
господарського договору та інших угод,
передбачених законом, а також з угод, не
передбачених законом, але таких, які
йому не суперечать.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов'язання
має виконуватися належним чином
відповідно до умов договору та вимог
цього Кодексу, інших актів цивільного
законодавства, а за відсутності таких
умов та вимог - відповідно до звичаїв
ділового обороту або інших вимог, що
звичайно ставляться.

Згідно ст. 610 ЦК України порушенням
зобов'язання є його невиконання або
виконання з порушенням умов,
визначених змістом зобов'язання
(неналежне виконання).

На час прийняття рішення відповідач
свого зобов'язання стосовно оплати
виконаних робіт протягом трьох
банківських днів після підписання
актів виконаних робіт не виконав.

З огляду на викладене, позовні вимоги
Управління капітального будівництва
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України в частині
стягнення 80 611,65 грн. боргу
обґрунтовані, підтверджені належними
доказами та підлягають задоволенню.

Крім цього, відповідно до ст.625 Кодексу
боржник, який прострочив виконання
грошового зобов'язання, на вимогу
кредитора зобов'язаний сплатити суму
боргу з урахуванням встановленого
індексу інфляції за весь час
прострочення, а також три проценти
річних від простроченої суми, якщо
інший розмір процентів не встановлений
договором або законом.

Позивачем заявлено до стягнення 1
202,55грн. 3 % річних.

Перевіривши правомірність нарахування
зазначеної суми, суд вважає, що вона
визначена в межах вимог чинного
законодавства та підлягає задоволенню.

При вирішенні питання щодо стягнення
штрафних санкцій суд виходить з
наступного.

Відповідно до ст. 614 Цивільного кодексу
України особа, яка порушила
зобов'язання, несе відповідальність за
наявності її вини (умислу або
необережності), якщо інше не
встановлено договором або законом.

Особа є невинуватою, якщо вона доведе,
що вжила всіх залежних від неї заходів
щодо належного виконання зобов'язання.

Одним із правових наслідків порушення
зобов'язання є сплата неустойки (ст. 611
Кодексу).

Статтями 546 та 549 Цивільного кодексу
України передбачено, що виконання
зобов'язання (основного зобов'язання)
забезпечується, якщо це встановлено
договором або законом.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова
сума або інше майно, які боржник
повинен передати кредиторові у разі
порушення боржником зобов'язання.

Пунктом 5.3. Договору передбачено, що за
порушення термінів виконання
зобов'язання щодо оплати виконаних
робіт Замовник сплачує Виконавцеві
сплачує пеню в розмірі подвійної
ставки НБУ за кожний день прострочення
оплати виконаних робіт.

Позивач просить стягнути з відповідача
(з врахуванням заяви про зменшення) 6
000,55грн.

Пеню нараховано відповідно до п. 5.3
Договору з дотриманням положень Закону
України „Про відповідальність за
несвоєчасне виконання грошових
зобов'язань" та в межах шестимісячного
строку, передбаченого ч.6 ст.232
Господарського кодексу України

Представником позивача подано заяву
зменшення розміру стягуваної пені.
Посилається на те, що згідно положення
про Управління житлово-комунального
господарства Хмельницької обласної
державної адміністрації - Управління с
структурним підрозділом Хмельницької
обласної державної адміністрації,
тобто державним органом. Відповідно до
от. 2 Закону України „Про джерела
фінансування органів державної влади"
від 30.06.1999 р. № 783-Х1У (з наступними
змінами та доповненнями) органи
державної влади здійснюють свою
діяльність виключно за рахунок
бюджетного фінансування в межах,
передбачених Законом України про
Державний бюджет України на
відповідний рік.

Починаючи з 2012 року та по даний час
Управління житлово-комунального
господарства (Департамент
житлово-комунального господарства та
будівництва), для повного виконання
взятих на себе зобов'язань по договору
на виконання робіт з технічного
нагляду за будівництвом № 23/12/11-145 ТН, та
Хмельницька обласна адміністрація
неодноразово зверталися до
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України, як головному
розпоряднику бюджетних коштів, з метою
включення кредиторської
заборгованості в бюджетні зобов'язання
на 2012-2013 роки або відкриття окремої
бюджетної програми, що спрямована на
погашення кредитної заборгованості.
Проте, Мінрегіоном України не
проводилось фінансування у 2012-2013 роках
проектів за даною програмою, кошти не
виділялись. А отже, як розпорядник
коштів нижчого рівня, який
безпосередньо фінансово залежить від
Мінрегіону України, Управління вжило
всіх заходів, щоб виконати
зобов'язання.

Вирішуючи клопотання відповідача про
зменшення пені, суд приймає до уваги
наступне.

Частина 1 статті 233 Господарського
кодексу встановлює, що у разі якщо
належні до сплати штрафні санкції
надмірно великі порівняно із збитками
кредитора, суд має право зменшити
розмір санкцій. При цьому повинно бути
взято до уваги: ступінь виконання
зобов'язання боржником; майновий стан
сторін, які беруть участь у
зобов'язанні; не лише майнові, але й
інші інтереси сторін, що заслуговують
на увагу.

Згідно з частиною 3 статті 551 ЦК України,
розмір неустойки може бути зменшений
за рішенням суду якщо він значно
перевищує розмір збитків, та за
наявності інших обставин, що має
істотне значення.

За змістом наведених норм
господарський суд взявши до уваги
ступінь виконання зобов'язання
боржником; майновий стан сторін, які
беруть участь у зобов'язанні; не лише
майнові, але й інші інтереси сторін, що
заслуговують на увагу і оцінивши
співвідношення розміру заявлених
штрафних санкцій, зокрема, із розміром
збитків кредитора, може зменшити
розмір пені, що підлягає до стягнення.

Приймаючи до уваги зазначені
обставини, суд вважає за необхідне
зменшити розмір стягуваної пені на 50% в
розмірі 3000грн.

Судові витрати в розмірі 1 756грн.29коп.
необхідно покласти на відповідача,
виходячи із суми правомірно заявлених
вимог.

Керуючись ст.ст. 44, 49, 82, 83, 84, 85, 116
Господарського процесуального кодексу
України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Управління капітального
будівництва Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України м. Київ до Управління
житлово-комунального господарства
Хмельницької обласної державної
адміністрації, за участю третьої особи,
яка не заявляє самостійних вимог на
предмет спору на стороні відповідача -
Міністерство регіонального розвитку
будівництва та житлово-комунального
господарства України про стягнення 80
611,65 грн. боргу, 6 000,55 грн. пені, 1 202,55 грн. 3
% річних задоволити частково.

Стягнути з Управління
житлово-комунального господарства
Хмельницької обласної державної
адміністрації (м. Хмельницький, вул.
Водопровідна, 75, код 39069871) на користь
Управління капітального будівництва
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України (м. Київ, М.
Кривоноса, 2а, каб. 700, код 35234649) 80 611
(вісімдесят тисяч шістсот одинадцять
гривень)грн.65 коп. боргу, 3 000 (три
тисячі гривень)грн. пені, 1 202 (одну
тисячу двісті дві гривні)грн.55коп. 3 %
річних та 1 756 (одну тисячу сімсот
п'ятдесят шість гривень)грн.29коп.
судового збору.

Видати наказ.

В стягненні 3000,55грн. пені відмовити.

Повний текст виготовлено 16.07.14р.

Суддя
В.О. Шпак

Віддрук. 4 прим. :

1 - до справи,

2 - позивачу, м.Київ4, вул .Мечникова, 16а;

3 - відповідачу. м. Хмельницький, вул.
Водопровідна, 75 ;

4 - третій особі Міністерство
регіонального розвитку будівництва та
житлово-комунального господарства
України (м. Київ, вул.. Велика
Житомирська, 9).