м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-Б тел.
УХВАЛА

Справа № 37/15 25.06.14

За заявою Публічного акціонерного
товариства "Акціонерна компанія
"Київводоканал"

про відстрочку виконання
рішення Господарського суду міста
Києва від 28.02.2011 р.

у справі 37/15

за позовом Публічного акціонерного
товариства "Київенерго"

до Публічного акціонерного
товариства "Акціонерна компанія
"Київводоканал"

про стягнення 10 253 403,43 грн.

Суддя
Нечай О.В.

Представники сторін:

від стягувача: Кузуб Л.В., за
довіреністю

від боржника (заявника): Шатун С.С. за
довіреністю

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

12.06.2014 р. Публічне акціонерне
товариство "Акціонерна компанія
"Київводоканал" звернулося до
Господарського суду м. Києва із заявою
про відстрочку виконання рішення
Господарського суду м. Києва № 37/15 від
28.02.2011 р. строком на 5 років.

Обґрунтовуючи заяву, відповідач
(боржник) зазначив, що сума боргу, яка
присуджена судом до стягнення з ПАТ "АК
"Київводоканал", є значною для боржника,
який неспроможний одноразово сплатити
дану суму в процесі примусового
виконання рішення, оскільки існують
об'єктивні обставини, які ускладнюють
виконання судового рішення на умовах,
які визначені в ньому.

Ухвалою Господарського суду
міста Києва від 16.06.2014 р. дану заяву про
відстрочку виконання рішення прийнято
до розгляду та призначено у судовому
засіданні на 25.06.2014 р.

Через відділ діловодства суду
25.06.2014 р. від стягувача надійшли відзив
на заяву про відстрочку виконання
рішення та клопотання про долучення до
матеріалів справи статутних
документів, яке судом розглянуто та
задоволено.

Через відділ діловодства суду 25.06.2014 р.
від боржника надійшло клопотання про
долучення до матеріалів справи
документів, зокрема, засвідченої копії
звіту про фінансові результати за І
квартал 2014 року та засвідченої копії
балансу за І квартал 2014 року, яке судом
розглянуто та задоволено.

Представник боржника у судовому
засіданні 25.06.2014 р. надав усні
пояснення, відповідно до яких
підтримав подану ним заяву, просив її
задовольнити.

Представник стягувача надав усні
пояснення по суті заяви, відповідно до
яких повідомив, що не має заперечень
щодо відстрочки виконання рішення
Господарського суду м. Києва від 28.02.2011
р. № 37/15 до 01.01.2015 року.

Дослідивши матеріали справи,
заслухавши пояснення представників
сторін, Господарський суд м. Києва

ВСТАНОВИВ:

Акціонерна енергопостачальна компанія
"Київенерго" в особі Структурного
відокремленого підрозділу "Енергозбут
Київенерго" звернулась до
Господарського суду міста Києва з
вимогою про стягнення з Відкритого
акціонерного товариства "Акціонерна
компанія "Київводоканал" 9 312 217,93 грн.
основного боргу за спожиту активну
електричну енергію, 932,81 грн. основного
боргу за спожиту реактивну електричну
енергію, 651 920,55 грн. штрафу, 212 629,14 грн.
пені, 34 549,56 грн. інфляційних нарахувань
та 41 153,44 грн. трьох відсотків річних у
зв'язку з неналежним виконанням
відповідачем своїх зобов'язань за
договором на користування електричною
енергією № 116 від 10.01.91 р. та додатками
до нього.

Рішенням Господарського суду міста
Києва від 28.02.2011 р. позовні вимоги
Акціонерної енергопостачальної
компанії "Київенерго" в особі
Структурного відокремленого
підрозділу "Енергозбут Київенерго"
задоволено частково, присуджено до
стягнення з Відкритого акціонерного
товариства "Акціонерна компанія
"Київводоканал" на користь Акціонерної
енергопостачальної компанії
"Київенерго" 9 311 955 грн. 80 коп. основного
боргу за спожиту активну
електроенергію, 44 173 грн. 43 коп.
основного боргу за спожиту реактивну
електроенергію, 34 679 грн. 28 коп.
інфляційної складової боргу, 41 363 грн. 02
коп. трьох річних процентів, 213 849 грн. 75
коп. пені, 25 500 грн. 00 коп. витрат по
сплаті державного мита та 236 грн. 00 коп.
витрат на інформаційно-технічне
забезпечення судового процесу.

Постановою Київського апеляційного
господарського суду від 17.06.2011 р. у
справі № 37/15 апеляційну скаргу
Відкритого акціонерного товариства
"Акціонерна компанія «Київводоканал»
залишено без задоволення, а рішення
Господарського суду м. Києва № 37/15 від
28.02.2011 р. - без змін.

18.07.2011 р. на виконання зазначеного
рішення Господарським судом міста
Києва було видано наказ № 37/16.

Постановою Вищого господарського суду
України від 23.08.2011 р. у справі № 37/15
касаційну скаргу Відкритого
акціонерного товариства "Акціонерна
компанія "Київводоканал" залишено без
задоволення, а постанову Київського
апеляційного господарського суду від
17.06.2011 р. у справі № 37/15 залишено без
змін.

12.06.2014 р. Публічне акціонерне
товариство "Акціонерна компанія
"Київводоканал" звернулося до
Господарського суду м. Києва із заявою
про відстрочку виконання рішення
Господарського суду м. Києва № 37/15 від
28.02.2011 р. строком на 5 років.

Відповідно до частини 1 та 3 статті
121 Господарського процесуального
кодексу України, при наявності
обставин, що ускладнюють виконання
рішення або роблять його неможливим, за
заявою сторони, державного виконавця,
за поданням прокурора чи його
заступника або за своєю ініціативою
господарський суд, який видав
виконавчий документ, у десятиденний
строк розглядає це питання у судовому
засіданні з викликом сторін, прокурора
чи його заступника і у виняткових
випадках, залежно від обставин справи,
може відстрочити або розстрочити
виконання рішення, ухвали, постанови,
змінити спосіб та порядок їх виконання.

Про відстрочку або розстрочку
виконання рішення, ухвали, постанови,
зміну способу та порядку їх виконання
виноситься ухвала, яка може бути
оскаржена у встановленому порядку.

Згідно з постановою Пленуму Вищого
господарського суду України № 9 від
17.10.12 р. "Про деякі питання практики
виконання рішень, ухвал, постанов
господарських судів України",
господарський суд на підставі статті 121
ГПК має право за заявою сторони,
державного виконавця, прокурора чи
його заступника або за власною
ініціативою у виняткових випадках
залежно від обставин справи
відстрочити, розстрочити виконання
рішення, ухвали, постанови (далі -
рішення), змінити спосіб та порядок їх
виконання.

Оскільки згадана стаття не обмежує
відповідне право господарського суду
певним строком, воно може бути
реалізоване у будь-який час після
набрання рішенням законної сили і до
його фактичного повного виконання, в
межах строку пред'явлення наказу до
виконання. Також не обмежується право
заявника на повторне звернення з
відповідною заявою, якщо вона вже
розглядалася судом.

Розстрочка означає виконання рішення
частками, встановленими господарським
судом, з певним інтервалом у часі.
Строки виконання кожної частки також
повинні визначатись господарським
судом. При цьому слід мати на увазі, що
розстрочка можлива при виконанні
рішення, яке стосується предметів, що
діляться (гроші, майно, не визначене
індивідуальними ознаками; декілька
індивідуально визначених речей тощо).

Підставою для відстрочки, розстрочки,
зміни способу та порядку виконання
рішення можуть бути конкретні
обставини, що ускладнюють виконання
рішення або роблять його неможливим у
визначений строк або встановленим
господарським судом способом. При
цьому слід мати на увазі, що згоди
сторін на вжиття заходів, передбачених
статтею 121 ГПК України, ця стаття не
вимагає, і господарський суд
законодавчо не обмежений будь-якими
конкретними термінами відстрочки чи
розстрочки виконання рішення. Проте,
вирішуючи питання про відстрочку чи
розстрочку виконання рішення, зміну
способу і порядку виконання рішення,
господарський суд повинен враховувати
матеріальні інтереси сторін, їх
фінансовий стан, ступінь вини
відповідача у виникненні спору,
наявність інфляційних процесів у
економіці держави та інші обставини
справи, зокрема, щодо фізичної особи
(громадянина) - тяжке захворювання її
самої або членів її сім'ї, скрутний
матеріальний стан, стосовно юридичної
особи - наявну загрозу банкрутства,
відсутність коштів на банківських
рахунках і майна, на яке можливо було б
звернути стягнення, щодо як фізичних,
так і юридичних осіб - стихійне лихо,
інші надзвичайні події тощо.

Згідно статті 32 Господарського
процесуального кодексу України
доказами у справі є будь-які фактичні
дані, на підставі яких господарський
суд у визначеному законом порядку
встановлює наявність чи відсутність
обставин, на яких ґрунтуються вимоги і
заперечення сторін, а також інші
обставини, які мають значення для
правильного вирішення господарського
спору.

Відповідно до статті 33 Господарського
процесуального кодексу України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на
підставу своїх вимог і заперечень.

Боржник (заявник) свою заяву про
відстрочку виконання рішення
мотивував тим, що сума боргу, яка
присуджена судом до стягнення з ПАТ "АК
"Київводоканал", є значною для боржника,
який неспроможний одноразово сплатити
дану суму в процесі примусового
виконання рішення, оскільки існують
об'єктивні обставини, які ускладнюють
виконання судового рішення на умовах,
які визначені в ньому.

ПАТ "АК "Київводоканал" пояснило суду,
що його вина у виникненні боргу
відсутня, оскільки заборгованість
перед ПАТ "Київенерго" виникла
внаслідок роботи боржника за
соціальними (заниженими) тарифами і
несвоєчасним та неповним
відшкодуванням товариству з
державного та місцевого бюджетів
коштів з різниці в тарифах.

При цьому, заборгованість бюджету
міста Києва перед ПАТ "АК
"Київводоканал" з різниці між фактичною
вартістю послуг із водопостачання та
водовідведення для населення м. Києва
та їх собівартістю, що утворилася і
зростала з 1998 року, в 2012 році становила
понад один мільярд гривень, та була
частково погашена лише наприкінці 2012
року.

Враховуючи зазначені обставини, а
також той факт, що за результатами
фінансової діяльності ПАТ "АК
"Київводоканал" за 2008 р., збитки
боржника складають 62 мільйони 857 тисяч
гривень, збитки за 2009 р. складають 1
мільйон 638 тисяч гривень, збитки за 2010 р.
складають 76 мільйонів 697 тисяч гривень,
збитки за 2011 рік складають 151 мільйон 010
тисяч гривень, у зв'язку з чим єдиним
джерелом погашення заборгованості
перед ПАТ "Київенерго" було лише
виділення субвенції, а відтак
підприємство боржника не мало жодної
можливості вчасно розрахуватися за
спожиту електричну енергію та
запобігти нарахуванню штрафних
санкцій.

Крім того, надання субвенцій з
державного бюджету місцевим бюджетам
на погашення різниці в тарифах на
послуги з централізованого
водопостачання та водовідведення
здійснюється без врахування пені,
штрафних та фінансових санкцій, які
енергопостачальна компанія стягує за
порушення строків розрахунків за
спожиту електричну енергію.

Таким чином, на думку боржника,
склалася ситуація, за якої
заборгованість ПАТ "АК "Київводоканал"
перед ПАТ "Київенерго" стягується з
урахуванням штрафних санкцій,
незважаючи на те, що розрахунки з
погашення заборгованості з різниці між
фактичною вартістю послуг з
водопостачання та водовідведення і їх
собівартістю здійснюються без
врахування штрафних санкцій.

Враховуючи наведене, у боржника
відсутні джерела фінансування
штрафних санкцій та судових витрат.

ПАТ "АК "Київводоканал" пояснило, що на
даний час сума основного боргу в
розмірі 9 301 294,50 грн. погашена в
результаті проведення
взаєморозрахунків, відповідно до
постанови Кабінету Міністрів України
№ 517 від 11.06.2012 р. "Про затвердження
Порядку та умов надання у 2012 році
субвенції з державного бюджету
місцевим бюджетам на погашення
заборгованості з різниці в тарифах на
теплову енергію, послуги з
централізованого водопостачання та
водовідведення, що вироблялися,
транспортувалися та постачалися
населенню, яка виникла у зв'язку з
невідповідності фактичної вартості
теплової енергії та послуг з
централізованого водопостачання та
водовідведення тарифам, що
затверджувалися та/або погоджувалися
органами державної влади чи місцевого
самоврядування". Даний факт
підтверджується платіжними
дорученнями від 03.12.2012 р.за № № 100 та 111.

Також боржник зазначив, що окрім
виконавчого провадження з виконання
наказу Господарського суду м. Києва у
справі № 37/15, на виконанні і органах
Державної виконавчої служби
перебувають 78 виконавчих проваджень
про стягнення з ПАТ "АК "Київводоканал"
на користь ПАТ "Київенерго"
заборгованості за загальну суму 1
мільярд 250 мільйонів гривень. При цьому,
залишок заборгованості складають
штрафні санкції на суму більше, ніж 165
мільйонів гривень. Крім того, сума
виконавчого збору за несвоєчасне
виконання рішень судів становить майже
110 мільйонів гривень. Таким чином,
загальна сума залишку боргу по
штрафних санкціях та виконавчому збору
становить близько 275 мільйонів гривень.

ПАТ "АК "Київводоканал" зазначило, що
вживає всіх заходів щодо отримання
джерел погашення заборгованості
шляхом звернення до суду з позовними
заявами про стягнення дебіторської
заборгованості. Однак, оскільки
боржниками товариства є переважно
комунальні підприємства, то відсоток
виконання судових рішень дуже низький,
навіть в примусовому порядку.

У зв'язку з існуванням значної
заборгованості населення з оплати
послуг з водопостачання та
водовідведення перед підприємствами
житлово-комунального господарства,
Господарський суд міста Києва, при
розгляді судових позовів ПАТ "АК
"Київводоканал" про стягнення
заборгованості з цих підприємств,
надає їм розстрочку виконання рішень,
внаслідок чого ПАТ "АК "Київводоканал"
не може погасити борг одноразовим
платежем за наказом Господарського
суду м. Києва у справі № 37/15, оскільки
кошти від боржників ПАТ "АК
"Київводоканал" не надходять. Таким
чином ПАТ "АК "Київводоканал" не має
змоги сплатити заборгованість з
незалежних від нього та об'єктивних
причин.

Також боржник пояснив, що стягнення
суми боргу з нього на користь стягувача
в примусовому порядку призведе до
арешту коштів, що знаходяться на
розрахункових рахунках ПАТ "АК
"Київводоканал", у зв'язку з чим боржник
не матиме змоги повноцінно вести
господарську діяльність, що може
призвести до зупинення надання послуг
з водопостачання та водовідведення, а
також настання значних екологічних
наслідків у місті Києві. Крім того,
встановлений у рішенні спосіб та
порядок виконання рішення
господарського суду завдасть шкоди
інтересам самого стягувача, оскільки
не призведе до повного виконання
рішення суду, а лише до зупинки
виробництва послуг на підприємстві
боржника.

Виконання рішення ускладнено також
тією обставиною, що системи
водопостачання та водовідведення
повністю вичерпали свій термін
експлуатації та потребують
капітального ремонту або термінової
заміни.

Наразі крайня амортизаційна
зношеність водопровідних мереж, що
перебувають на балансі ПАТ "АК
"Київводоканал", та термін використання
яких вичерпався, становить близько 38 %
на загальну протяжність - понад 4 тисячі
кілометрів. Зношеність каналізаційних
мереж - 56 % на загальну протяжність
близько 3 тисяч кілометрів. Така
зношеність мереж призводить до аварій
та надзвичайних ситуацій техногенного
характеру. Так на каналізаційних
колекторах заявника 30.07.2011 р., 17.01.2012 р.,
10.07.2012 р., 26.07.2012 р., 30.07.2012 р. та 14.08.2012 р.
сталися надзвичайні ситуації
техногенного характеру, що
підтверджується протоколами Постійної
комісії з питань
техногенно-екологічної безпеки та
надзвичайних ситуацій Виконавчого
органу Київської міської ради (КМДА).
Для їх ліквідації ПАТ "АК
"Київводоканал" вжито заходи щодо
усунення причин та наслідків
надзвичайних ситуацій, що потребував
значних фінансових витрат.

Крім того, 10.04.2013 р. в Бориспільському
районі Київської області на муловому
полі № 3 площею 106 Га Бортницької
станції аерації ПАТ "АК "Київводоканал"
в результаті інтенсивного танення
великої кількості снігу та високого
підняття грунтових вод, відбулося
перенасичення дамби вологою, що
призвело до втрати її стій кісних
характеристик. Для ліквідації аварії
необхідні значні фінансові затрати.
Крім того, Бортницька станція аерації
потребує капітального ремонту, що
також потребує значних грошових
коштів.

Як зазначає відповідач (боржник),
блокування розрахункових рахунків
призведе до екологічної катастрофи у
місті Києві, а також до подальшого
збільшення боргу у зв'язку з
неможливістю розпоряджатися коштами
та сплачувати поточні платежі.

ПАТ "АК "Київводоканал" зазначило, що
відповідно до постанови Кабінету
Міністрів України № 750 від 09.10.2013 р., у
територіально відокремленому без
балансовому відділенні № 10026/0187 філії
Головного управління по місту Києву та
Київській області АТ "Ощадбанк"
відповідачу (боржнику) було відкрито
поточний рахунок із спеціальним
режимом використання. Кошти,
перераховані на зазначений рахунок,
використовуються для проведення
ліцензіатом розрахунків виключно на
виконання заходів інвестиційних
програм у сфері централізованого
водопостачання та водовідведення.
Блокування даного розрахункового
рахунку призведе до порушення
ліцензійних умов.

Враховуючи вищенаведене, ПАТ "АК
"Київводоканал" просить суд
відстрочити виконання рішення у справі
№ 37/15 строком на п'ять років, оскільки
на даний час не спроможний виконати
його у спосіб, визначений цим рішенням,
без надання відстрочки.

При цьому, боржник гарантував, що
надалі буде погашати перед ПАТ
"Київенерго" борг, а надання йому
відстрочки буде сприяти реальному
виконанню рішення у даній справі.

У судовому засіданні 25.06.2014 р.
представник стягувача зазначив, що
враховуючи соціальне значення
боржника, його тяжке фінансове
становище в діяльності, то ПАТ
"Київенерго" не заперечує щодо
відстрочки виконання рішення
Господарського суду м. Києва від 28.02.2011
р. у справі № 37/15 строком до 01.01.2015 р.

Оцінивши всі надані сторонами докази
та пояснення в їх сукупності,
матеріальні інтереси сторін, їх
фінансовий стан, ступінь вини боржника
у виникненні спору, повну сплату
основного боргу, відсутність
заперечень стягувача щодо часткового
задоволення заяви боржника про
відстрочку виконання рішення у даній
справі, суд дійшов висновку про
обгрунтованість доводів ПАТ "АК
"Київводоканал", у зв'язку з чим
задовольняє заяву боржника про
відстрочку виконання рішення
Господарського суду м. Києва № 37/15 від
28.02.2011 р. частково - строком до 01.01.2015
року.

Керуючись ст. ст. 86, 121 Господарського
процесуального кодексу України,
Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити заяву Публічного
акціонерного товариства "Акціонерна
компанія "Київводоканал" про
відстрочку виконання рішення
Господарського суду м. Києва № 37/15 від
28.02.2011 р. частково.

2. Відстрочити виконання рішення
Господарського суду міста Києва від
28.02.2011 р. у справі № 37/15 строком до 01.01.2015
року.

Суддя
О.В. Нечай