ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
УХВАЛА

"25" червня 2014 р.Справа № 916/1437/14

Господарський суд Одеської області у
складі:

судді В.С.
Петрова

при секретарі Н.В.
Комендатенко

за участю представників:

від прокуратури - Доброжан Н.І.,

від відповідачів:

1) Біляївської районної державної
адміністрації - не з'явився,

2) ТОВ „Лиман-2007" - не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за позовом Заступника
Біляївського міжрайонного прокурора
Одеської області до Біляївської
районної державної адміністрації та
Товариства з обмеженою
відповідальністю „Лиман-2007" про
визнання недійсним договору оренди
земельної ділянки та повернення
земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник Біляївського міжрайонного
прокурора Одеської області звернувся
до господарського суду Одеської
області з позовною заявою до
Біляївської районної державної
адміністрації та Товариства з
обмеженою відповідальністю „Лиман-2007"
про:

- визнання недійсним укладеного
між відповідачами 31 січня 2008 р.
договору оренди земельної ділянки
(реєстраційний номер 04.08.516.00001),
розташованої на території
Холоднобалківської сільської ради за
межами населеного пункту, загальною
площею 7,748 га;

- повернення до земель запасу
Холоднобалківської сільської ради
земельної ділянки (реєстраційний номер
04.08.516.00001), розташованої на території
Холоднобалківської сільської ради (за
межами населеного пункту), загальною
площею 7,748 га та нормативною вартістю
1774958,33 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

Біляївською міжрайонною прокуратурою
Одеської області в березні-квітні 2014
року була проведена перевірку
дотримання вимог земельного та
податкового законодавства при
стягненні плати за землю на території
Біляївського району Одеської області.

В ході перевірки встановлено, що між
Біляївською районною державною
адміністрацією та Товариством з
обмеженою відповідальністю „Лиман-2007"
31 січня 2008 року було укладено договір
оренди земельної ділянки
(реєстраційний номер 04.08.516.00001),
розташованої на території
Холоднобалківської сільської ради за
межами населеного пункту, загальною
площею 7,748 га. Так, за ствердженнями
прокурора, вказаний договір було
укладено з порушенням вимог діючого
земельного законодавства, оскільки не
була затверджена технічна
документація з нормативно-грошової
оцінки зазначеної земельної ділянки.
Відтак, на думку прокурора спірний
договір підлягає визнанню недійсним.

При цьому прокурор, звертаючись із
даною позовною заявою в інтересах
держави як позивач, послався на те, що
органом, який уповноважений
здійснювати відповідні функції у
спірних правовідносинах, є Біляївська
районна державна адміністрація, якою
порушені вимоги діючого законодавства
при укладенні спірного договору оренди
земельної ділянки. За таких обставин
заступником Біляївського міжрайонного
прокурора самостійно подано до суду
заявлений позов в інтересах держави.

Ухвалою господарського суду Одеської
області від 17.04.2014 р. позовну заяву
заступника Біляївського міжрайонного
прокурора Одеської області прийнято до
розгляду та порушено провадження у
справі № 916/1437/14, при цьому розгляд
справи призначено в засіданні суду.

Відповідачі у судові засідання не
з'являлись, відзив на позов не надали.

Між тим господарський суд,
проаналізувавши спірні
правовідносини, зазначає наступне.

Пунктом 5 статті 121 Конституції України
на прокуратуру України покладено
представництво інтересів громадян або
держави в суді у випадках, встановлених
законом.

Відповідно до ст. 36-1 Закону України
„Про прокуратуру" представництво
прокуратурою інтересів громадянина
або держави в суді полягає у здійсненні
прокурорами від імені держави
процесуальних та інших дій,
спрямованих на захист у суді інтересів
громадянина або держави у випадках,
передбачених законом. Підставою
представництва у суді інтересів
держави - наявність порушень або
загрози порушень економічних,
політичних та інших державних
інтересів внаслідок протиправних дій
(бездіяльності) фізичних або юридичних
осіб, що вчиняються у відносинах між
ними або з державою. Формою
представництва, зокрема, є звернення до
суду з позовами або заявами про захист
прав і свобод іншої особи,
невизначеного кола осіб, прав
юридичних осіб, коли порушуються
інтереси держави. Прокурор самостійно
визначає підстави для представництва у
судах, форму його здійснення і може
здійснювати представництво в будь-якій
стадії судочинства в порядку,
передбаченому процесуальним законом.

Відповідно до ст. 20 Закону України "Про
прокуратуру" при виявленні порушень
закону прокурор у межах своєї
компетенції має право звертатися до
суду в передбачених законом випадках.

Згідно з абзацом четвертим частини 1
статті 2 ГПК господарський суд порушує
справи за позовами прокурорів, які
звертаються до господарського суду в
інтересах держави. Частиною 2 згаданої
статті передбачено, що прокурор, який
звертається до господарського суду в
інтересах держави, в позовній заяві
самостійно визначає, в чому полягає
порушення інтересів держави, та
обґрунтовує необхідність їх захисту, а
також вказує орган, уповноважений
державою здійснювати відповідні
функції у спірних відносинах. У разі
відсутності такого органу або
відсутності у нього повноважень щодо
звернення до господарського суду
прокурор зазначає про це в позовній
заяві.

Згідно ч. 2 ст. 29 ГПК України у разі
прийняття господарським судом
позовної заяви, поданої прокурором в
інтересах держави в особі органу,
уповноваженого здійснювати функції
держави у спірних правовідносинах,
зазначений орган набуває статусу
позивача. У разі прийняття
господарським судом позовної заяви,
поданої прокурором в інтересах
держави, в якій зазначено про
відсутність органу, уповноваженого
здійснювати функції держави у спірних
правовідносинах, або про відсутність у
такого органу повноважень щодо
звернення до господарського суду,
прокурор набуває статусу позивача.

Як зазначено в пункті 5 мотивувальної
частини рішення Конституційного Суду
України від 8 квітня 1999 року N 3-рп/99,
поняття „орган, уповноважений
державою здійснювати відповідні
функції у спірних відносинах", що
міститься в частині другій статті 2 ГПК
України, означає орган, на який
державою покладено обов'язок щодо
здійснення конкретної діяльності у
відповідних правовідносинах,
спрямованої на захист інтересів
держави.

Також Конституційний суд у рішенні від
8 квітня 1999 року у справі N 3-рп/99 вказав,
що інтереси держави можуть збігатися
повністю, частково або не збігатися
зовсім з інтересами державних органів,
державних підприємств та організацій
чи з інтересами господарюючих
товариств з частиною державної
власності у статутному фонді. Разом з
тим, держава може вбачати свої інтереси
не тільки в їх діяльності, але й у
діяльності приватних підприємств,
товариств. Державні інтереси
закріплюються як нормами Конституції
України, так і нормами інших правових
актів. Інтереси держави відрізняються
від інтересів інших учасників
суспільних відносин. В основі перших
завжди є потреба у здійсненні
загальнодержавних (політичних,
економічних, соціальних та інших) дій,
програм, спрямованих на захист
суверенітету, територіальної
цілісності, державного кордону,
гарантування державної, економічної,
інформаційної, екологічної безпеки,
охорону землі як національного
багатства, захист прав усіх суб'єктів
права власності та господарювання
тощо.

Отже, виходячи зі змісту положень ст.ст.
2, 29 ГПК України, тільки у разі
відсутності державного органу,
уповноваженого здійснювати функції
держави у спірних правовідносинах, або
відсутності у такого органу
повноважень щодо звернення до
господарського суду, прокурор має
право виступати в господарському
процесі як позивач. Прокурор не повинен
перебирати на себе повноваження
державних органів по здійсненню
останніми функцій держави у спірних
правовідносинах.

Як вбачається з матеріалів справи,
спірна земельна ділянка знаходиться за
межами населеного пункту, тому
прокурор згідно п. 3 ст. 122 Земельного
кодексу України (в редакції, яка діяла
на момент укладення договору оренди
землі) визначив орган уповноважений
державою здійснювати відповідні
функції у спірних відносинах -
Біляївську райдержадміністрацію, але
залучив останню в якості відповідача,
оскільки саме нею порушені вимоги
законодавства при укладенні спірного
договору оренди землі, стороною якого
вона являється.

Між тим зі змісту позовної заяви
прокурора не вбачається, в чому полягає
порушення інтересів держави та
обґрунтування необхідності її захисту.
Крім того, прокурор просить суд
зобов'язати одного відповідача
повернути спірну земельну ділянку до
земель запасу Холоднобалківської
сільської ради, хоча остання не вказана
у позові взагалі, що суперечить нормам
ГПК України.

Поряд з цим суд зазначає, що розділом ІІ
"Прикінцеві та перехідні положення" ЗУ
"Про внесення змін до деяких
законодавчих актів України щодо
розмежування земель державної та
комунальної власності" від 06.09.2012 №5245-VI
розмежовано землі державної та
комунальної власності та визначено
компетенцію органів виконавчої влади
та місцевого самоврядування щодо
розпорядження цими землями.

Таким чином, суд вважає, що за наявності
органу, уповноваженого державою
здійснювати відповідні функції органу
місцевого самоврядування у спірних
правовідносинах, прокурор
неправомірно звернувся самостійно з
даним позовом до суду в якості
позивача.

В абз. 3, 4 п. 3 Постанови Пленуму Вищого
господарського суду України від 23.03.2012
р. № 7 "Про деякі питання участі
прокурора у розгляді справ,
підвідомчих господарським судам" (з
наступ. змінами і доповнен.)
господарський суд повинен оцінювати
правильність визначення прокурором
органу, на який державою покладено
обов'язок щодо здійснення конкретних
функцій у правовідносинах, пов'язаних
із захистом інтересів держави.
Інтереси держави мають чітко
формулюватися й умотивовуватися
прокурором. У випадках неправильного
визначення прокурором позивача, тобто
органу, уповноваженого державою
здійснювати відповідні функції у
спірних правовідносинах,
господарський суд на підставі пункту 1
частини першої статті 63 ГПК повертає
таку позовну заяву і додані до неї
документи без розгляду. Якщо
господарський суд помилково порушив
провадження у справі за позовом
прокурора, в якій неправильно
визначено позивача за вимогами про
захист інтересів держави, такий позов
підлягає залишенню без розгляду
відповідно до пункту 1 частини першої
статті 81 ГПК.

Однак у разі коли прокурором подано
позовну заяву в інтересах держави як
позивачем (частина друга статті 2,
частина друга статті 29 ГПК), то
господарський суд не вчиняє
процесуальних дій, зазначених в
абзацах третьому і четвертому цього
пункту постанови; в таких випадках
повернення позовної заяви або
залишення її без розгляду можливе лише
за наявності підстав, зазначених
відповідно у пунктах 1, 2, 3, 5 - 9 частини
першої статті 63 або в пунктах 1, 2, 5, 6
частини першої статті 81 ГПК (абз. 5 п. 3).

При цьому якщо прокурор у позовній
заяві не вказав обставин, пов'язаних з
порушенням інтересів держави або з
обґрунтуванням необхідності захисту
таких інтересів, то господарський суд
повертає позовну заяву без розгляду на
підставі пункту 3 частини першої статті
63 ГПК. У разі ж коли суд у зазначених
випадках помилково порушив
провадження у справі за позовом
прокурора, відповідний позов
залишається без розгляду згідно з
пунктом 1 частини першої статті 81
названого Кодексу (абз. 6 п. 3).

З огляду на вищезазначене та
враховуючи те, що прокурор у позові не
вказав, встановлені ч. 2 ст. 2 ГПК України
обставини, які пов'язані з порушенням
інтересів держави, та не обґрунтував
необхідність захисту цих інтересів,
суд вважає, що заявлений прокурором
позов підлягає залишенню без розгляду
на підставі п. 1 ч. 1 ст. 81 ГПК України.

Наразі суд зазначає, що прокурор не
позбавлений права звернутися до суду з
відповідним позовом в інтересах
органу, наділеного відповідними
повноваженнями.

Керуючись п. 1 ст. 81, ст. 86 Господарського
процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Заступника Біляївського
міжрайонного прокурора Одеської
області до Біляївської районної
державної адміністрації та Товариства
з обмеженою відповідальністю
„Лиман-2007" про визнання недійсним
договору оренди земельної ділянки та
повернення земельної ділянки залишити
без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено у 5-денний
термін з дня її прийняття.

Суддя
Петров
В.С.