ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Держпром, 8-й під'їзд, майдан Свободи, 5,
канцелярія 705-14-41, факс 705-14-41
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" травня 2014 р.Справа № 922/4005/13

Господарський суд Харківської області
у складі:

судді Сальнікової Г.І.

при секретарі судового засідання
Гонтарем А.Д.

розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Молочнік" (м. Київ)
до Харківського обласного
територіального відділення
Антимонопольного комітету України (м.
Харків) про скасування рішення за
участю представників сторін:

позивача - не з'явився;

відповідача - Нужна А.В. (довіреність №68
від 11.11.2013 р.)

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою
відповідальністю "Молочнік" звернулося
до господарського суду Харківської
області з позовом про скасування
рішення адміністративної колегії
Харківського обласного
територіального відділення
Антимонопольного комітету України від
27.06.2013 № 154-к "Про порушення
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції та
накладення штрафу".

В обґрунтування позовних вимог позивач
послався на те, що:

- позначення схоже на "Державний знак
якості СРСР" є засобом
індивідуалізації , одним з елементів
графічного дизайну етикетки.

Враховуючи, що розпад СРСР стався вже
майже 22 роки тому назад, споживачі
усвідомлюють, що застосування "знаку
якості" є виключно елементом дизайну;

- на даний час відсутні будь-які
нормативні документи, які б
регламентували нанесення зазначеного
знаку на товар, відсутні будь-які особи
(фізичні/юридичні), права яких порушено;

- опитування було здійснено
зацікавленими особами (а саме
працівниками відділення) серед
потенційних споживачів, які також
могли бути працівниками
територіального обласного відділення
АМКУ. Позивач зробив висновок, що дані
отримані в результаті такого
опитування носять суб'єктивний
характер і не можуть бути показником
суспільної думки;

- інформація Центру 2011 року не може
слугувати доказом виявленого
порушення.

Рішенням господарського суду
Харківської області від 12.11.2013,
залишеним без змін постановою
Харківського апеляційного
господарського суду від 20.01.2014, позов
задоволено.

08.04.2014 р. постановою Вищого
господарського суду України касаційну
скаргу Харківського обласного
територіального відділення
Антимонопольного комітету України
задоволено частково, рішення
господарського суду Харківської
області від 12.11.2013 та постанову
Харківського апеляційного
господарського суду від 20.01.2014 зі
справи № 922/4005/13 скасовано, справу
передано на новий розгляд до
господарського суду Харківської
області.

Ухвалою суду від 22.04.2014 р. призначено
справу до розгляду у судовому
засіданні на 12.05.2014 р. о 09:30.

12.05.2014 р. за вх. №15051 до канцелярії суду
від представника відповідача надійшов
відзив на позовну заяву про скасування
рішення адміністративної колегії
Харківського обласного
територіального відділення
Антимонопольного комітету України №
154-К від 27.06.2013 з урахуванням постанови
Вищого господарського суду України від
08.04.2014, в якому позивач просить суд
відмовити у задоволенні позовної заяви
повністю.

В судовому засіданні 12.05.2014 р. було
оголошено перерву до 26.05.2014 р.

21.05.2014 р. за вх. №16825 до господарського
суду від представника позивача
надійшли письмові пояснення по справі
№922/4005/13.

Також 26.05.2014 р. за вх. №17217 до
господарського суду від представника
позивача надійшли письмові пояснення
по справі №922/4005/13.

26.05.2014 р. за вх. №17232 до господарського
суду від представника відповідача
надійшли доповнення до відзиву на
позовну заяву.

Представник позивача в судове
засідання 26.05.2014 р. не з'явився, в про
причину неявки суд не повідомив. Про
час і місце слухання справи був
повідомлений належним чином, про що
свідчить повідомлення про дату, час та
місце наступного засідання суду у
справі №922/4005/13 від 12.05.2014 р.

Присутній в судовому засіданні
представник відповідача 26.05.2014 р. проти
позову заперечував та просив суд
відмовити в його задоволенні.

Враховуючи те, що норми ст. 38
Господарського процесуального кодексу
України, щодо обов`язку господарського
суду витребувати у сторін документи і
матеріали, необхідні для вирішення
спору, кореспондуються з диспозитивним
правом сторін подавати докази, п.4 ч.3 ст.
129 Конституції України визначає одним з
принципів судочинства свободу в
наданні сторонами суду своїх доказів і
у доведенні перед судом їх
переконливості, суд вважає, що
господарським судом в межах наданих
ним повноважень створені належні умови
для надання сторонами доказів та
здійснені всі необхідні дії щодо
витребування додаткових доказів, та
вважає, згідно ст.75 Господарського
процесуального кодексу України, за
можливе розгляд справи за позовної
заявою позивача за наявними у справі і
додатково наданими на вимогу суду
матеріалами і документами.

Розглянувши матеріали справи, всебічно
та повно з'ясувавши обставини, на яких
ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно
оцінивши в сукупності докази, які мають
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, судом
встановлено наступне.

Позивач, Товариство з обмеженою
відповідальністю "Молочнік", є
юридичною особою та зареєстроване
Шевченківською районною державною
адміністрацією в місті Києві 14.07.2010 р.,
дата останньої реєстраційної дії -
22.08.2012.

Статут ТОВ "Молочнік" в новій редакції,
затверджений загальними зборами
учасників ТОВ "Молочнік" (протокол від
01.11.2011 р. № 01.11) та зареєстрований
виконавчим комітетом Печерської
районної державної адміністрації
міста Києва 14.11.2011 р., № запису
9041980.

Згідно з довідкою про включення до
Єдиного державного реєстру
підприємств та організацій України
№517803, видами діяльності позивача є
перероблення молока, виробництво масла
та сиру (10.51), неспеціалізована оптова
торгівля продуктами харчування,
напоями та тютюновими виробами (47.11).

ТОВ "Молочнік" діє на ринку вершкового
масла та у розумінні статті 1 Закону
України "Про захист економічної
конкуренції" є суб'єктом
господарювання.

Роздрібна реалізація вершкового масла
відповідачем здійснювалось через
торговельні мережі на території
Дніпропетровської, Донецької,
Житомирської, Київської, Львівської,
Миколаївської, Сумської, Харківської
та Хмельницької областей України.

Споживачами вершкового масла є фізичні
та юридичні особи, що знаходяться на
території вказаних областей України.

В місцях продажу вершкового масла
реалізовувалось, зокрема, вершкове
масло "Кремлевское тм" виробництва ТОВ
"Молочнік".

За інформацією відповідача, суб'єктом
господарювання, що здійснив розробку
зовнішнього вигляду упаковки
вершкового масла "Кремлевское тм" (далі
- упаковка масла) є компанія Лінкстар
Лімітед (Кіпр). Позивач використовує
упаковку масла на підставі
ліцензійного договору з Лінкстар
Лімітед (Кіпр) від 01.09.2010 р. ТОВ
"Молочнік" отримало не виключні права
на використання промислового зразка та
дизайну етикетки "Етикетка
"Кремлевское" за патентом № 8762,
зареєстрованим в Державному реєстрі
патентів України на промислові зразки
17.05.2004 р.

Враховуючи, що торговельні мережі
відвідує значна кількість потенційних
споживачів вершкового масла, з
інформацією, розміщеною на упаковці
масла, могло ознайомитись невизначене
коло осіб.

Як видно з малюнку 1 (том I, арк. спр.14), на
упаковку масла нанесено зображення,
схоже на "Державний знак якості СРСР"
(імітація знаку "Державний знак якості
СРСР"). Зазначене зображення є
стилізованим зображенням п'ятикутної
зірки (державного символу СРСР) з
вписаною в неї буквою К, повернутою на 90
градусів.

Схожість знаку "Державний Знак Якості
СРСР" та зображення, схожого на
"Державний знак якості СРСР" (імітація
знаку "Державний знак якості СРСР"),
нанесеного на упаковку масла
відзначили опитані працівниками
Територіального відділення
потенційні споживачі вершкового масла
"Кремлевское тм" виробництва позивача.

Також, на упаковку масла нижче
зображення, схоже на "Державний знак
якості СРСР" (імітація знаку "Державний
знак якості СРСР"), нанесено напис
"Высшее качество" (мова оригіналу).

На теперішній час діє Національний
стандарт України (ДСТУ), що визначає
вимоги щодо технології виробництва,
якості сировини та характеристик
вершкового масла, а саме ДСТУ 4399:2005
"Масло вершкове".

Відповідно до ДСТУ 4399:2005 "Масло
вершкове" (далі - ДСТУ) вершкове масло
має відповідну класифікацію:

- вершкове масло "екстра" з масовою
часткою молочного жиру 80,0-85,0 %;

- вершкове масло "селянське" з
масовою часткою молочного жиру 72,5 -79,9%;

- вершкове масло бутербродне з
масовою часткою молочного жиру 61,5 -72,4%;

- топлене масло (молочний жир) з
масовою часткою молочного жиру 99% (99,8 %).

Внаслідок нанесення на упаковку масла
зображення, схожого на "Державний знак
якості СРСР" (імітація знаку "Державний
знак якості СРСР"), у споживачів могло
виникнути враження, що в цій упаковці
можна придбати вершкове масло, що в
свій час отримало "Державний знак
якості СРСР" та має відповідну якість.
Розміщення напису "Высшее качество"
(мова оригіналу), яке використовувалося
у Радянському Союзі, разом з
зображенням, схожим на "Державний знак
якості СРСР" (імітація знаку "Державний
знак якості СРСР") посилювало таке
враження.

Суд зазначає, що враховуючи, що ГОСТ
скасовано 1987 році, а датою створення
Товариства з обмеженою
відповідальністю "Молочнік" є 14.07.2010 р.,
позивач не міг отримати права
розміщувати на власній продукції знак
"Державний знак якості СРСР".

Крім іншого, на упаковці масла
розміщено відзнаку (оцінку "Відмінно"
Науково-дослідного центру незалежних
споживчих експертиз "ТЕСТ" (далі -
НДЦНСЕ "ТЕСТ") за 2003 рік, яку отримало
ВАТ "Молочнік" (місто Житомир).

Отже, позивач не мав права розміщувати
на упаковці масла відзнаку "Відмінно"
НДЦНСЕ "ТЕСТ", яку отримав інший суб'єкт
господарювання, що в свою чергу могло
додатково вплинути на наміри
споживачів щодо придбання товарів саме
цього суб'єкта господарювання.

Нанесення позивачем на Упаковку масла
зображення, схожого на "Державний знак
якості СРСР" (імітація знаку "Державний
знак якості СРСР"), напису "Высшее
качество" (мова оригіналу), розміщення
оцінки НДЦНСЕ "ТЕСТ", яку отримало ВАТ
"Молочнік", могло стимулювати
зацікавленість споживача до товару,
поставити позивача в більш вигідне
становище та могло надати йому
переваги перед іншими суб'єктами
господарювання, які здійснюють
діяльність на ринку вершкового масла
та у переважній більшості не
розміщують на упаковках товару
власного виробництва позначень схожих
на "Державний знак якості СРСР", написів
"Высшее качество" (мова оригіналу),
розміщення оцінки НДЦНСЕ "ТЕСТ", яку
отримав інший суб'єкт господарювання,
тощо.

Суд вважає, що такі дії ТОВ "Молочнік"
могли вплинути на наміри споживачів
щодо придбання вершкового масла
"Кремлевское тм" виробництва позивача.

Як вбачається з матеріалів справи,
рішенням адміністративної колегії
Харківського обласного
територіального відділення
Антимонопольного комітету України
(далі -Відділення, ХОТВ АМК) № 154-К від
27.06.2013 року (надалі - Рішення № 154-К)
визнано, що позивач, поширивши на
Упаковці масла неточну інформацію щодо
зображення, схожого на "Державний знак
якості СРСР" (імітація знаку "Державний
знак якості СРСР"), напису "Высшее
качество" та неправдиву інформацію
щодо оцінки "Відмінно" НДЦНСЕ "ТЕСТ",
вчинив порушення законодавства про
захист від недобросовісної
конкуренції, передбачене статтею 15-1
Закону України "Про захист від
недобросовісної а конкуренції", у
вигляді поширення інформації, що
вводить в оману, шляхом повідомлення
суб'єктом господарювання
безпосередньо невизначеному колу осіб
неточних та неправдивих даних, якими
приписують права, яких не мають, що
могло вплинути на наміри споживачів
щодо придбання товарів саме цього
суб'єкта господарювання.

Крім того, згідно з пунктом 2 Рішення №
154-К відповідно до частини першої
статті 21 Закону України "Про захист від
недобросовісної конкуренції" та
частини шостої статті 52 Закону України
"Про захист економічної конкуренції" на
Товариство накладено штраф за вчинення
вищезазначеного порушення у розмірі 68
000 гривень.

Обґрунтовуючи своє рішення, відповідач
визнав доведеним, що дії позивача, по
поширенню на упаковці масла неточної
інформації щодо зображення, схожого на
"Державний знак якості СРСР" (імітація
знаку "Державний знак якості СРСР"),
напису "Высшее качество" та неправдивої
інформації щодо оцінки "Відмінно"
НДЦНСЕ "ТЕСТ", є порушенням
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції,
передбаченим статтею 15-1 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції", у вигляді поширення
інформації, що вводить в оману, шляхом
повідомлення суб'єктом господарювання
безпосередньо невизначеному колу осіб
неточних та неправдивих даних, якими
приписують права, яких не мають, що
могло вплинути на наміри споживачів
щодо придбання товарів саме цього
суб'єкта господарювання.

Не погоджуючись з прийнятим
відповідачем Рішенням № 282-К позивач
звернувся до суду з позовом про
визнання рішення недійсним.

Оцінивши доводи сторін та надані
докази у їх сукупності, суд дійшов
висновку про необґрунтованість
позовних вимог та необхідність у
відмові в їх задоволенні з наступних
підстав.

Статтями 33, 34 Господарського
процесуального кодексу України
встановлено, що кожна сторона повинна
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
та заперечень. Докази подаються
сторонами та іншими учасниками
судового процесу. Обставини справи, які
відповідно до законодавства повинні
бути підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватися іншими засобами
доказування.

На підставі статті 43 Господарського
процесуального кодексу України
господарський суд оцінює докази за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на всебічному, повному і
об'єктивному розгляді в судовому
процесі всіх обставин справи в їх
сукупності, керуючись законом.

Згідно статті 1 Закону України "Про
Антимонопольний комітет України"
Антимонопольний комітет України є
державним органом із спеціальним
статусом, метою діяльності якого є
забезпечення державного захисту
конкуренції у підприємницькій
діяльності та у сфері державних
закупівель.

Відповідно до статті 23 Закону України
"Про Антимонопольний комітет України"
діяльність щодо виявлення, запобігання
та припинення порушень законодавства
про захист економічної конкуренції, в
тому числі законодавства про захист
від недобросовісної конкуренції,
проводиться Антимонопольним комітетом
України, його органами та посадовими
особами з додержанням процесуальних
засад, визначених законодавчими актами
України про захист економічної
конкуренції. Порядок розгляду
Антимонопольним комітетом України та
його територіальними відділеннями
справ про порушення законодавства про
захист економічної конкуренції
повинен забезпечувати дотримання прав
і законних інтересів фізичних та
юридичних осіб і держави.

З матеріалів справи вбачається, що на
упаковку масла виробництва ТОВ
"Молочнік" нанесено зображення, схоже
на "Державний знак якості СРСР"
(імітація знаку "Державний знак якості
СРСР"). Зазначене зображення є
стилізованим зображенням п'ятикутної
зірки (державного символу СРСР) з
вписаною в неї буквою К, повернутою на 90
градусів.

"Державний знак якості СРСР" - знак,
призначений для маркування товарів (як
народного споживання, так і
виробничо-технічного призначення)
високої якості, був введений в дію в 1967
році з метою підвищення ефективності
суспільного виробництва та наносився
на товар або його упаковку, а також
розміщувався в товаро-супровідній
документації, на ярликах і етикетках.

Право використовувати знак надавалося
підприємствам на строк від двох до
трьох років на підставі результатів
державної атестації якості продукції
цих підприємств. Правила побудови і
нанесення знака якості визначалися
ГОСТ 1.9-67 "Государственный знак
качества. Форма, размеры и порядок
применения" (мова оригіналу) (далі -
ГОСТ) від 07.04.1967. Знак "Державний Знак
Якості СРСР" є стилізованим
зображенням п'ятикутної зірки
(державного символу СРСР) з вписаною в
неї буквою К (від слова "Качество"),
повернутою на 90 градусів.

Для встановлення об'єктивних переваг,
які міг отримати позивач при
розміщенні на упаковці масла
зображення, схожого на "Державний знак
якості СРСР" та з метою вивчення думки
конкурентів та потенційних споживачів
щодо наведеного питання, працівниками
відділення Харківського обласного
територіального відділення
Антимонопольного комітету України в
ході розгляду справи здійснено
опитування респондентів, які є
потенційними споживачами вершкового
масла. Вказане опитування показало, що
83 % респондентів знайомі з зовнішнім
виглядом знаку "Державний знак якості
СРСР".

Твердження позивача про те, що
споживачі усвідомлюють, що
застосування "знаку якості" є виключно
елементом дизайну спростовується
вказаним опитуванням, оскільки:

- 67 % опитаних респондентів
вважають, що знак "Державний знак
якості СРСР" розміщують тільки на
продукції найвищої якості;

- 68 % респондентів зазначають, що
розміщення на Упаковці масла
зображення, схожого на "Державний знак
якості СРСР" (імітація знаку "Державний
знак якості СРСР"), та напису "Высшее
качество" (мова оригіналу) могло
вплинути на їх намір щодо придбання
вершкового масла, та вважають, що
вершкове масло з зображенням, схожим
на "Державний знак якості СРСР"
(імітація знаку "Державний знак якості
СРСР"), та написом "Высшее качество"
(мова оригіналу) відповідає найвищим
показникам якості.

Отже, думка позивача, що споживачі
усвідомлюють, що застосування "знаку
якості" є виключно елементом дизайну є
необґрунтованою.

Позивач зазначив, що на даний час
відсутні будь-які нормативні
документи, які б регламентували
нанесення зазначеного знаку на товар,
відсутні будь-які особи
(фізичні/юридичні), права яких порушено.

Так, дійсно, на даний час зазначені
нормативні документи та особи, права
яких порушено відсутні, але ж
відповідно до пункту 1 резолютивної
частини Рішення № 154-К дії ТОВ
"Молочнік", які визнані порушенням
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції,
полягають не в використанні
торговельної марки (знака для товарів і
послуг) без дозволу (згоди) суб'єкта
господарювання, який раніше почав
використовувати її або схожі на неї
позначення у господарській діяльності,
що призвело чи може призвести до
змішування з діяльністю цього суб'єкта
господарювання (порушення
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції стаття 4
Закону України "Про захист від
недобросовісної конкуренції"), а саме у
поширенні на Упаковці масла неточної
та неправдивої інформації, що вводить в
оману, шляхом повідомлення суб'єктом
господарювання безпосередньо
невизначеному колу осіб неточних та
неправдивих даних, якими приписують
права, яких не мають, що могло вплинути
на наміри споживачів щодо придбання
товарів саме цього суб'єкта
господарювання (порушення
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції,
передбачене статтею 151 Закону України
"Про захист від недобросовісної
конкуренції").

Відтак, відсутність нормативних
документів, які б регламентували
нанесення знаку "Державний знак якості
СРСР" на товар не спростовує вчинення
Товариством порушення законодавства
про захист від недобросовісної
конкуренції, передбачене статтею 151
Закону України "Про захист від
недобросовісної конкуренції".

Також позивач вважає, що опитування
було здійснено зацікавленими особами
(а саме працівниками відділення) серед
потенційних споживачів, які також
могли бути працівниками
територіального обласного відділення
АМКУ. Позивач зробив висновок, що дані
отримані в результаті такого
опитування носять суб'єктивний
характер і не можуть бути показником
суспільної думки.

Але, відповідно до частини першої
статті 41 Закону України "Про захист
економічної конкуренції" доказами у
справі можуть бути будь-які фактичні
дані, які дають можливість встановити
наявність або відсутність порушення.
Ці дані встановлюються такими
засобами: поясненнями сторін і третіх
осіб, поясненнями службових осіб та
громадян, письмовими доказами,
речовими доказами і висновками
експертів. Усні пояснення сторін,
третіх осіб, службових чи посадових
осіб та громадян, які містять дані, що
свідчать про наявність чи відсутність
порушення, фіксуються у протоколі.

Як вбачається, із вищенаведеної норми,
в якості доказу у справі можуть бути
будь-які фактичні дані, які дають
можливість встановити наявність або
відсутність порушення. Ці дані
встановлюються одним із таких засобів,
а саме письмовими доказами.

Письмовими доказами є будь-які
документи, акти, довідки, листування
службового або особистого характеру
або витяги з них, що містять відомості
про обставини, які мають значення для
справи (стаття 64 ЦПК).

Отже, письмові докази, в тому числі
анкети, передбачені частиною першою
статті 41 Закону України "Про захист
економічної конкуренції" є належними
доказами у справі, оскільки в
зазначених анкетах міститься фіксація
інформації, що має значення для
розгляду справи.

Згідно із статтею 1 Закону України "Про
захист економічної конкуренції"
інформація - це відомості в будь-якій
формі й вигляді та збережені на
будь-яких носіях (у тому числі
листування, книги, помітки, ілюстрації
(карти, діаграми, органіграми, малюнки,
схеми тощо), фотографії, голограми,
кіно-, відео-, мікрофільми, звукові
записи, бази даних комп'ютерних систем
або повне чи часткове відтворення їх
елементів), пояснення осіб та будь-які
інші публічно оголошені чи
документовані відомості.

Отже, в даному випадку, анкета - це
спеціально розроблений спеціалістами
опитувальний лист (картка) для
отримання інформації шляхом
опитування респондентів. У результаті
цього документування відбулись
матеріалізація і уречевлення
відомостей, закріплених на
матеріальному носії - папері.

Згідно із статтею 15 Закону України "Про
Антимонопольний комітет України"
апарат Антимонопольного комітету
України, його територіальних відділень
здійснює роботу із забезпечення
діяльності Антимонопольного комітету
України та його органів,
територіальних відділень
Антимонопольного комітету України, в
тому числі організаційну, технічну,
аналітичну, інформаційно-довідкову та
іншу роботу. Посадові особи апарату
Антимонопольного комітету України та
його територіальних відділень з метою
виконання завдань, визначених частиною
першою цієї статті, можуть зокрема:
проводити розслідування за заявами і
справами про порушення законодавства
про захист економічної конкуренції,
безперешкодно входити до приміщень
підприємств, установ та організацій
під час проведення перевірок та
розслідувань за заявами і справами про
порушення законодавства про захист
економічної конкуренції, при розгляді
заяв і справ про порушення
законодавства про захист економічної
конкуренції, вимагати від суб'єктів
господарювання, об'єднань, органів
влади, органів місцевого
самоврядування, органів
адміністративно-господарського
управління та контролю, їх посадових
осіб і працівників, інших фізичних та
юридичних осіб інформацію, в тому числі
з обмеженим доступом.

Відповідно до пункту 11 Положення про
територіальне відділення
Антимонопольного комітету України,
затвердженого розпорядженням
Антимонопольного комітету України від
23.02.2001 №32-р, зареєстрованим в
Міністерстві юстиції України 30.03. 2001
№291/5482 (із змінами), діяльність щодо
виявлення, попередження та припинення
порушень законодавства про захист
економічної конкуренції здійснюється
територіальним відділенням з
додержанням процесуальних засад,
визначених законодавчими актами
України, а також Правил.

Опитування щодо продукції позивача
працівниками Харківського обласного
територіального відділення
Антимонопольного комітету України
здійснено на підставі відповідних
службових доручень в торгівельних
мережах міста Харкова серед
респондентів (громадян України віком
старше 18 років), які є потенційними
споживачами вершкового масла та
конкурентів позивача, так як потрібно
було встановити об'єктивні переваги,
які могло отримати ТОВ "Молочнік" при
розміщенні на упаковці масла
зображення, схожого на "Державний знак
якості СРСР" (імітація знаку "Державний
знак якості СРСР"), напису "Высшее
качество" (мова оригіналу), розміщення
оцінки НДЦНСЕ "ТЕСТ", яку отримало ВАТ
"Молочнік".

Отже, відділення провело опитування
покупців торговельних мереж в межах
повноважень та з додержанням
процесуальних засад, визначених
законодавчими актами України і
правилами.

Крім того, у Рішенні № 154-К наводились й
інші дані, які дають можливість
встановити наявність порушення, а саме
заява (від 21.01.2013 вх. № 302) щодо
розміщення ТОВ "Молочнік" на упаковці
вершкового масла "Кремлевское тм"
зображення, схожого на "Державний знак
якості СРСР" (імітація знаку "Державний
знак якості СРСР"), та напису "Высшее
качество" (мова оригіналу).

Також, позивач зазначає, що інформація
Центру 2011 року не може слугувати
доказом виявленого порушення.

Проте, позивачем не обґрунтовано
причини, з яких інформація надана
відділенню Науково-дослідним центром
незалежних споживчих експертиз "ТЕСТ"
не може використовуватися в якості
одного з доказів у справі.

Проте, позивач, ТОВ "Молочнік", (; м. Київ) вважав за доцільне
розмістити на упаковці масла власного
виробництва відзнаку (оцінку "Відмінно"
НДЦНСЕ "ТЕСТ") за 2003 рік, яку отримало
ВАТ "Молочнік" (м. Житомир), яке є іншою
юридичною особою.

Позивач вважає, що відповідачем
порушено порядок відбору зразків
продукції для визначення її якісних
показників, затверджений Постановою
Кабінету Міністрів України від 31.10.2007 №
1280.

Зазначене твердження не відповідає
обставинам справи з огляду на те, що під
час розгляду справи працівниками
відділення не здійснювався відбір
зразків продукції для визначення її
якісних показників, а отже відділення
не могло порушити порядок відбору
зразків продукції для визначення її
якісних показників, затверджений
Постановою Кабінету Міністрів України
від 31.10.2007 № 1280.

Також, судом досліджено дотримання
позивачем при поданні позивної заяви у
вересні 2013 року законодавчого
обмеження щодо строку оскарження (два
місяці з дні з дня одержання рішення
адміністративної колегії Харківського
обласного територіального відділення
Антимонопольного комітету України від
27.06.2013 № 154-к "Про порушення
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції та
накладення штрафу" по справі №3/20-85-13), а
саме:

- копію Рішення № 154-К Харківським
обласним територіальним відділенням
Антимонопольного комітету України
відправлено позивачу 08.07.2014 р. разом з
супровідним листом від 03.07.2013 № 02-26/3-2967,
що підтверджується наявною в
матеріалах справи копією чеку Укрпошти
з цифровим номером (штрихкодовий
ідентифікатор) поштового відправлення
320;

- ТОВ "Молочнік" 05.09.2013 р. вперше
звернулося до господарського суду
Харківської області з позовом про
скасування рішення адміністративної
колегії Відділення від 27.06.2013 № 154-к "Про
порушення законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції та
накладення штрафу", що підтверджується
наявною в матеріалах справи ухвалою
суду про повернення позовної заяви від
06.09.2013 р. по справі №922/3758/13.

Як вже зазначалося, позивач розмістив
на упаковці масла відзнаку (оцінку
"Відмінно") НДЦНСЕ "ТЕСТ" за 2003 рік, яку
отримало ВАТ "Молочнік" (місто Житомир),
яке є іншою юридичною особою.

За результатами опитування
проведеного працівниками Харківського
обласного територіального відділення
Антимонопольного комітету України
(опитано 71 особа (громадян України
віком старше 18 років), які є
потенційними споживачами вершкового
масла), зокрема з'ясовано, що 52 %
респондентів знайомі з відзнаками, які
надає НДЦНСЕ "ТЕСТ" та звертає увагу на
дослідження, які ним проводяться.

Враховуючи наведене, розміщення
позивачем оцінки НДЦНСЕ "ТЕСТ", яку
отримало ВАТ "Молочнік", могло
стимулювати зацікавленість споживачів
до товару, поставити відповідача в
більш вигідне становище та могло
надати йому переваги перед іншими
суб'єктами господарювання, які
здійснюють діяльність на ринку
вершкового масла та у переважній
більшості не розміщують на упаковках
товару власного виробництва оцінки
НДЦНСЕ "ТЕСТ", яку отримав інший суб'єкт
господарювання.

Під час розгляду справи позивачем не
обґрунтовано правомірність розміщення
ним на упаковці масла зображення,
схожого на "Державний знак якості СРСР"
(імітація знаку "Державний знак якості
СРСР") та напису "Высшее качество".

Для кваліфікації дій суб'єктів
господарювання як недобросовісної
конкуренції не є обов'язковим
з'ясування настання наслідків у формі
відповідно недопущення, усунення чи
обмеження конкуренції, ущемлення
інтересів інших суб'єктів
господарювання (конкурентів, покупців)
чи споживачів, зокрема через
заподіяння їм шкоди (збитків) або
іншого реального порушення їх прав чи
інтересів, чи настання інших
відповідних наслідків.

Достатнім є встановлення можливості
настання зазначених наслідків у
зв'язку з відповідними діями таких
суб'єктів господарювання (статті 4, 6, 8,
15-1, 16, 17 і 18 Закону України "Про захист
від недобросовісної конкуренції").

Така правова позиція знайшла
відображення у пункті 14 постанови
Пленуму Вищого господарського суду
України від 26.12.2011 №15 "Про деякі питання
практики застосування конкурентного
законодавства".

Відповідно до статті 59 Закону України
"Про захист економічної конкуренції"
підставами для зміни, скасування чи
визнання недійсними рішень органів
Антимонопольного комітету України є:
неповне з'ясування обставин, які мають
значення для справи; недоведення
обставин, які мають значення для
справи і які визнано встановленими;
невідповідність висновків, викладених
у рішенні, обставинам справи;
порушення або неправильне
застосування норм матеріального чи
процесуального права.

З урахуванням викладеного вище рішення
адміністративної колегії Харківського
обласного територіального відділення
Антимонопольного комітету України №
282-К не підлягає визнанню недійсним, а
позовні вимоги, відповідно, не
підлягають задоволенню у повному
обсязі.

Відповідно до статті 44 Господарського
процесуального кодексу, судові витрати
складаються з судового збору, сум, що
підлягають сплаті за проведення
судової експертизи, призначеної
господарським судом, витрат, пов'язаних
з оглядом та дослідженням речових
доказів у місці їх знаходження, оплати
послуг перекладача, адвоката та інших
витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Вирішуючи питання розподілу судових
витрат суд керується ст. 49
Господарського процесуального кодексу
України, відповідно до якої судовий
збір покладається: у спорах, що
виникають при укладанні, зміні та
розірванні договорів, - на сторону, яка
безпідставно ухиляється від прийняття
пропозицій іншої сторони, або на обидві
сторони, якщо господарським судом
відхилено частину пропозицій кожної із
сторін; у спорах, що виникають при
виконанні договорів та з інших
підстав, - на сторони пропорційно
розміру задоволених позовних вимог.
Якщо спір виник внаслідок
неправильних дій сторони,
господарський суд має право покласти
на неї судовий збір незалежно від
результатів вирішення спору. Судовий
збір, від сплати якого позивач у
встановленому порядку звільнений,
стягується з відповідача в доход
бюджету пропорційно розміру
задоволених вимог, якщо відповідач не
звільнений від сплати судового збору.
Стороні, на користь якої відбулося
рішення, господарський суд відшкодовує
мито за рахунок другої сторони і в тому
разі, коли друга сторона звільнена від
сплати судового збору. Суми, які
підлягають сплаті за проведення
судової експертизи, послуги
перекладача, адвоката та інші
витрати, пов'язані з розглядом справи,
покладаються: при задоволенні позову -
на відповідача; при відмові в позові -
на позивача; при частковому
задоволенні позову - на обидві сторони
пропорційно розміру задоволених
позовних вимог.

Таким чином, витрати по сплаті судового
збору, згідно ст. 49 ГПК України,
підлягають віднесенню на позивача.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України,
ст. ст. 1, 4, 12, 33, 43, 44-49, 75, 82-85
Господарського процесуального кодексу
України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити
повністю.

Рішення господарського суду набирає
законної сили після закінчення строку
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним господарським
судом.

Повне рішення складено 02.06.2014 р.

Суддя Г.І. Сальнікова