ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МІСТА КИЄВА
________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

19.05.14 № 910/9310/14 Суддя Ломака В.С.,
розглянувши позовну заяву Товариства з
обмеженою відповідальністю «Конте
Україна»

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

про стягнення 25 622,70 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Конте Україна»
звернулось до господарського суду
міста Києва з позовом до Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення
25 622,70 грн.

Подана Товариством з обмеженою
відповідальністю «Конте Україна»
позовна заява про стягнення 25 622,70 грн.
не відповідає вимогам розділу VIII
Господарського процесуального кодексу
України, а тому підлягає поверненню з
посиланням на ст. 63 Господарського
процесуального кодексу України, з
огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 63
Господарського процесуального кодексу
України, суддя повертає позовну заяву і
додані до неї документи без розгляду,
якщо у позовній заяві не вказано
обставин, на яких ґрунтується позовна
вимога, доказів, що підтверджують
викладені в заяві обставини,
обґрунтований розрахунок стягуваної
чи оспорюваної суми.

Згідно з вимогами п. 5 ч. 2 ст. 54
Господарського процесуального кодексу
України, позовна заява повинна містити
виклад обставин, на яких ґрунтуються
позовні вимоги; зазначення доказів, що
підтверджують позов; обґрунтований
розрахунок сум, що стягуються чи
оспорюються; законодавство, на
підставі якого подається позов.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 57 ГПК України
встановлено, що до позовної заяви
додаються документи на підтвердження
обставин, на яких ґрунтуються позовні
вимоги.

При цьому, з матеріалів позовної заяви
вих. № 0605/14-1 від 06.05.2014 р. вбачається, що
в її прохальній частині позивачем не
зазначено на користь якої особи він
просить суд стягнути з відповідача
заборгованість в розмірі 25 622,70 грн.

Таким чином, суд дійшов висновку, про
відсутність в позовній заяві змісту
самих позовних вимог.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 36
Господарського процесуального кодексу
України письмові докази подаються в
оригіналі, або в належним чином
засвідченій копії. Якщо для вирішення
спору має значення лише частина
документа, подається засвідчений витяг
з нього.

Згідно із абз. 2, 4 п. 2.2. постанови
Пленуму Вищого господарського суду
України № 18 від 26.12.2011 р. «Про деякі
питання практики застосування
Господарського процесуального кодексу
України судами першої інстанції»,
копії, які видаються органами
державної влади України, органами
місцевого самоврядування,
підприємствами, установами,
організаціями та їх об'єднаннями усіх
форм власності, повинні бути
засвідчені з додержанням вимог пункту
5.27 Національного стандарту України
«Державна уніфікована система
організаційно-розпорядчої
документації. Вимоги до оформлення
документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженого
наказом Державного комітету України з
питань технічного регулювання та
споживчої політики № 55 від 07.04.2003 р., а в
разі якщо інструкціями з діловодства,
які діють у відповідних органах,
підприємствах, установах і
організаціях установлено додаткові
вимоги щодо оформлення копій, - також і
цих вимог.

У разі невідповідності наданих суду
копій документів згаданим вимогам вони
не вважаються належними і допустимими
доказами, якими позивач обґрунтовує
заявлені позовні вимоги.

За умовами пункту 5.27 Національного
стандарту України ДСТУ 4163-2003
"Уніфікована система
організаційно-розпорядчої
документації", затвердженого Наказом
Держспоживстандарту України № 55 від
07.04.2003 р., відмітку про засвідчення
копії документа складають зі слів
"Згідно з оригіналом", назви посади,
особистого підпису особи, яка
засвідчує копію, її ініціали та
прізвища, дати засвідчення копії і
проставляють нижче реквізиту "підпис".
Така відмітка проставляється на
кожному аркуші засвідченої копії
документа.

Оскільки, додані до матеріалів
позовної заяви копії документів, в
порушення вищезазначеному, належним
чином не засвідчені, зокрема, не
містять назви посади, ініціалів та
прізвища, особи, яка засвідчує копії її
особистого підпису, суд дійшов
висновку, що дана позовна заява не
відповідає вимогам п. 3 ч. 1 ст. 63 ГПК
України.

Відповідно до п. 3.5 постанови Пленуму
Вищого господарського суду України № 18
від 26.12.2011 р. «Про деякі питання
практики застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції», недодержання вимог
пункту 4 частини першої статті 57 ГПК
тягне за собою наслідки, передбачені
статтею 63 ГПК України.

Разом з тим, при наступному зверненні
до суду позивачу слід врахувати, що
відповідно до п. 3.1 Інструкції про
безготівкові розрахунки в Україні в
національній валюті, затвердженої
Постановою Правління Національного
банку України № 22 від 21.01.2004 р., платіжне
доручення оформляється платником за
формою, наведеною в додатку 2 до цієї
Інструкції, згідно з вимогами щодо
заповнення реквізитів розрахункових
документів, що викладені в додатку 8 до
цієї Інструкції, та подається до банку,
що обслуговує його, у кількості
примірників, потрібних для всіх
учасників безготівкових розрахунків.

Згідно додатку 2, 8 зазначеної
Інструкції для заповнення реквізиту №
40 платіжного доручення (М.П.) ставиться
відбиток печатки платника, зразок якої
заявлений банку платника в картці зі
зразками підписів та відбитка
печатки, для - реквізиту № 41 (підписи
платника) ставляться підписи (підпис)
відповідальних осіб платника, які
повноважені розпоряджатися рахунком
і зразки підписів яких заявлені банку
платника в картці зі зразками підписів
та відбитка печатки, для - реквізиту № 51
(дата виконання) зазначаються число,
місяць та рік списання коштів з
рахунку платника цифрами у форматі
ДД/ММ/РРРР або число зазначається
цифрами ДД, місяць - словами, рік -
цифрами РРРР, які засвідчуються
підписом відповідального виконавця
та відбитком штампа банку.

Враховуючи вищевикладене та керуючись
п. 3 ч. 1 ст. 63 Господарського
процесуального кодексу України,
господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву повернути без розгляду.

Звернути увагу позивача, що після
усунення недоліків, які стали
підставою повернення позовної заяви
без розгляду, він може повторно
звернутися до господарського суду
міста Києва з позовом.

Суддя
В.С. Ломака