ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2014 рокуСправа № 912/716/14
Господарський суд Кіровоградської
області у складі судді Н.В. Болгар
розглянув у засіданні справу № 912/716/14

за позовом: Прокурора м. Кіровограда в
інтересах держави, уповноваженим
органом якої виступає Кіровоградська
міська рада;

до відповідач: ОСОБА_1;

про розірвання договору
купівлі-продажу від 07.11.13 та стягнення 21
872 грн. 64 коп.

Представники:

прокурора - Боруш А.О., посвідчення №
019543 від 12.08.13;

позивача - головний спеціаліст відділу
представництва інтересів в судах
юридичного управління Кіровоградської
міської ради Покаленко В.В.,
довіреність №611-МР/з від 14.05.13;

відповідача - не з'явився.

Прокурор м. Кіровограда звернувся до
господарського суду в інтересах
держави з позовною заявою, в якій
просить розірвати договір
купівлі-продажу нежитлового
приміщення по АДРЕСА_1 загальною площею
156,8 кв. м., укладений Кіровоградською
міською радою із фізичною особою
ОСОБА_1, стягнути з останнього на
користь Кіровоградської міської ради 21
872 грн. 64 коп. неустойки за неналежне
виконання умов договору від 07.11.13,
посвідченого нотаріально,
зареєстрованого у реєстрі за № 984.

Крім того, заявником у позовній заяві
викладене клопотання про залучення у
справі на підставі ст. 27 Господарського
процесуального кодексу України
управління власності та приватизації
комунального майна Кіровоградської
міської ради у якості третьої особи,
яка не заявляє самостійних вимог на
предмет спору на стороні позивача. У
наданих 10.04.14 письмових поясненнях
прокурор зазначає, що за договором
купівлі-продажу, продавцем по якому
виступає Кіровоградська міська рада
(як власник майна), а управління
власності та приватизації
комунального майна міської ради не є
стороною по Договору, отримувачем
неустойки є саме Кіровоградська міська
рада в особі структурного підрозділу -
Управління власності та приватизації
комунального майна.

У ст. 27 Господарського процесуального
кодексу України, зокрема визначено, що
треті особи, які не заявляють
самостійних вимог на предмет спору,
можуть вступити у справу на стороні
позивача або відповідача до прийняття
рішення господарським судом, якщо
рішення з господарського спору може
вплинути на їх права або обов'язки щодо
однієї з сторін. Їх може бути залучено
до участі у справі також за клопотанням
сторін, прокурора. Якщо господарський
суд при прийнятті позовної заяви,
вчиненні дій по підготовці справи до
розгляду або під час розгляду справи
встановить, що рішення господарського
суду може вплинути на права і обов'язки
осіб, що не є стороною у справі,
господарський суд залучає таких осіб
до участі у справі як третіх осіб, які
не заявляють самостійних вимог на
предмет спору. У справах щодо майна
господарських організацій, у
статутному капіталі яких є
корпоративні права держави,
господарський суд залучає орган
державної влади, що здійснює
управління корпоративними правами, до
участі у справі як третю особу, яка не
заявляє самостійних вимог на предмет
спору.

Господарський суд відмовляє у
задоволенні клопотання про залучення у
якості третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору
управління власності та приватизації
комунального майна Кіровоградської
міської ради, з огляду на недоведеність
заявником позову того, що рішення з
господарського спору впливає саме на
права або обов'язки названого
управління щодо однієї з сторін.

ОСОБА_1 не виконані вимоги ухвали про
порушення провадження у справі від
11.03.14 та ухвали суду від 16.04.14 про
відкладення розгляду справи,
примірники яких повернуті органом
поштового зв'язку до господарського
суду за закінченням терміну
зберігання. Правом на змагальність,
передбаченим ст. 4-3 Господарського
процесуального кодексу України,
відповідач не скористався з власної
ініціативи.

Згідно з ст. 75 Господарського
процесуального кодексу України, справа
розглядається за наявними в ній
матеріалами.

При розгляді матеріалів справи,
заслуховуванні пояснень прокурора та
представника позивача в засіданні
господарський суд встановив наступне.

За ст. 1, ч. 5 ст. 60 Закону України "Про
місцеве самоврядування в Україні"
право комунальної власності - право
територіальної громади володіти,
доцільно, економно, ефективно
користуватися і розпоряджатися на свій
розсуд і в своїх інтересах майном, що
належить їй, як безпосередньо, так і
через органи місцевого самоврядування;
органи місцевого самоврядування від
імені та в інтересах територіальних
громад відповідно до закону здійснюють
правомочності щодо володіння,
користування та розпорядження
об'єктами права комунальної власності,
в тому числі виконують усі майнові
операції, можуть передавати об'єкти
права комунальної власності у постійне
або тимчасове користування юридичним
та фізичним особам, здавати їх в оренду,
продавати і купувати, використовувати
як заставу, вирішувати питання їхнього
відчуження, визначати в угодах та
договорах умови використання та
фінансування об'єктів, що
приватизуються та передаються у
користування і оренду. Відповідно до ч.
2 ст. 237 Цивільного кодексу України
управління майном, що є у комунальній
власності, здійснюють безпосередньо
територіальна громада та утворені нею
органи місцевого самоврядування.
Згідно з р. 11 Конституції України, ч. 1
ст. 10 Закону України "Про місцеве
самоврядування в Україні" міські ради є
органами місцевого самоврядування, що
представляють відповідні
територіальні громади та здійснюють
від їх імені та в їх інтересах функції і
повноваження місцевого
самоврядування, визначені
Конституцією України, цим та іншими
законами.

Відповідно до рішення Кіровоградської
міської ради від 02.06.08 № 536 "Про
затвердження додаткового переліку
об'єктів комунальної власності, які
підлягають відчуженню (приватизації)",
нежиле приміщення по АДРЕСА_1, належне
територіальній громаді м. Кіровограда
в особі Кіровоградської міської ради,
що підтверджується Свідоцтвом про
право власності на нерухоме майно № 925
від 23.06.08, витягом з реєстру прав
власності на нерухоме майно № 36859285 від
20.12.12, приватизоване громадянином
ОСОБА_1

Кіровоградська міська рада - продавець
та ОСОБА_1 - покупець уклали договір
купівлі-продажу від 07.11.13, який
посвідчений нотаріально,
зареєстрований у реєстрі за № 984 (далі
по тексту - Договір), за умовами якого
продавець зобов'язується передати у
власність покупця (продати), а покупець
зобов'язується прийняти у власність і
сплатити ціну відповідно до умов, що
визначені в цьому Договорі нежитлове
приміщення (об'єкт приватизації) за
адресою: АДРЕСА_1. Договором визначено,
що вищевказаний об'єкт приватизації
належить територіальній громаді м.
Кіровограда в особі Кіровоградської
міської ради; ціна продажу
вищевказаного об'єкта приватизації
становить 109 363 грн. 20 коп. з урахуванням
ПДВ; зазначений в цьому договорі об'єкт
приватизації продано за 109 363 грн. 20 коп.;
покупець зобов'язаний внести 109 363 грн. 20
коп. за придбаний об'єкт приватизації
протягом 30 календарних днів з моменту
нотаріального посвідчення та
державної реєстрації цього договору; у
разі, якщо покупець протягом
зазначеного строку не сплатить
установлену ціну продажу, він сплачує
неустойку у розмірі 20 відсотків ціни
продажу об'єкта приватизації; у разі
несплати коштів згідно з договором
купівлі-продажу разом з неустойкою
протягом наступних 30 днів договір
підлягає розірванню. Договір
посвідчений 07.11.13 приватним нотаріусом
Кіровоградського міського
нотаріального округу ОСОБА_4 та
зареєстрований у реєстрі за № 984.

Статтею 655 Цивільного кодексу України
визначено, що за договором
купівлі-продажу одна сторона
(продавець) передає або зобов'язується
передати майно (товар) у власність
другій стороні (покупцеві), а покупець
приймає або зобов'язується прийняти
майно (товар) і сплатити за нього певну
грошову суму.

Відповідно до ст. ст. 525, 629 Цивільного
кодексу України одностороння відмова
від зобов'язання або одностороння
зміна його умов не допускається, якщо
інше не встановлено договором або
законом; договір є обов'язковим для
виконання сторонами.

Частиною 5 ст. 656 Цивільного кодексу
України визначено, що особливості
договору купівлі-продажу окремих видів
майна можуть встановлюватися законом.

Згідно частини 5 ст. 23 Закону України
"Про приватизацію невеликих державних
підприємств (малу приватизацію)"
договір купівлі-продажу є підставою
для внесення коштів у банківську
установу на обумовлений договором
рахунок як оплату за придбаний об'єкт
приватизації. Покупець зобов'язаний
внести зазначені платежі протягом 30
календарних днів з моменту
нотаріального посвідчення договору
купівлі-продажу. У разі несплати коштів
протягом зазначеного строку покупець
сплачує на користь державного органу
приватизації неустойку в розмірі 20
відсотків ціни продажу об'єкта. У разі
несплати коштів згідно з договором
купівлі-продажу разом з неустойкою
протягом наступних 30 днів договір
підлягає розірванню.

Відповідачем в порушенням норм чинного
законодавства та умов договору не
внесено 109 363 грн. 20 коп. за придбаний
об'єкт приватизації протягом 30
календарних днів з моменту
нотаріального посвідчення Договору.

Статтями 610, 611 Цивільного кодексу
України визначено, що порушенням
зобов'язання є його невиконання або
виконання з порушенням умов,
визначених змістом зобов'язання
(неналежне виконання); у разі порушення
зобов'язання настають правові
наслідки, встановлені договором або
законом, зокрема: розірвання договору,
сплата неустойки.

Згідно п. 1 ст. 546, п. 1 ст. 549 Цивільного
кодексу України виконання зобов'язання
може забезпечуватися неустойкою
(пенею, штрафом) - грошовою сумою або
іншим майном, які боржник повинен
передати кредиторові у разі порушення
боржником зобов'язання.

У розділі 7 Договору сторони у зголи
умову про те, що у разі, якщо покупець
протягом 30 календарних днів з моменту
нотаріального посвідчення договору
купівлі-продажу не сплатить
установлену ціну продажу, він сплачує
неустойку у розмірі 20 відсотків ціни
продажу об'єкта приватизації. У разі
несплати коштів згідно з договором
купівлі-продажу разом з неустойкою
протягом наступних 30 днів договір
підлягає розірванню.

Згідно наданого суду розрахунку,
прокурор просить стягнути з
відповідача на користь
Кіровоградської міської ради 20
відсотків ціни продажу об'єкта
приватизації в розмірі 21 872 грн. 64 коп.
Докази сплати неустойки позивачем у
добровільному порядку у
господарського суду відсутні.

Частиною 2 статті 651 Цивільного кодексу
України визначено, що договір може бути
змінено або розірвано за рішенням суду
на вимогу однієї із сторін у разі
істотного порушення договору другою
стороною та в інших випадках,
встановлених договором або законом.
Істотним є таке порушення стороною
договору, коли внаслідок завданої цим
шкоди друга сторона значною мірою
позбавляється того, на що вона
розраховувала при укладенні договору.

Згідно частини 8 ст. 23 Закону України
"Про приватизацію невеликих державних
підприємств (малу приватизацію)"
органи приватизації здійснюють
контроль за виконанням покупцем умов
договору купівлі-продажу, а у разі їх
невиконання застосовують санкції,
передбачені чинним законодавством, та
можуть у встановленому порядку
порушувати питання про розірвання
договору.

Сторони Договору у розділі 7, погодили
умови про те, що у разі несплати коштів
згідно з договором купівлі-продажу
разом з неустойкою протягом наступних
30 днів договір підлягає розірванню.

Договір підлягає розірванню внаслідок
невиконання відповідачем обов'язків
щодо внесення оплати за придбаний
об'єкт приватизації згідно з Договором,
а неустойка у розмірі 20 відсотків ціни
продажу об'єкта приватизації,
несплачена за умовами договору,
підлягає стягненню з нього.

З позовом до суду звернувся прокурор м.
Кіровограда, який при обґрунтування
необхідності захисту ним інтересів
держави в особі територіальної громади
м. Кіровограда, від імені якої у спірних
правовідносинах діє Кіровоградська
міська рада, послався наст. 121
Конституції України, ч. 3 ст. 20, ст. 36-1
Закону України "Про прокуратуру", ст. 2
Господарського процесуального кодексу
України, рішення Конституційного Суду
України від 08.04.1999 № 3-рп/99. Таке
посилання визнане господарським судом
правомірним.

Пунктом 3.2 постанови пленуму Вищого
господарського суду України № 10 від
24.10.11 "Про деякі питання підвідомчості і
підсудності справ господарським судам"
визначено, що господарські суди на
загальних підставах вирішують усі
спори між суб'єктами господарської
діяльності, а також спори, пов'язані,
зокрема, з приватизацією державного та
комунального майна (крім спорів про
приватизацію державного житлового
фонду). Такі положення ґрунтується на
ст. 2, п. 1 частини першій ст. 12
Господарського процесуального кодексу
України.

Позов прокурора м. Кіровограда
визнаний господарським судом поданим
обґрунтовано та з належних підстав,
тому підлягає задоволенню у повному
обсязі.

За ч. 2, ч. 3 ст. 653 Цивільного кодексу
України у разі розірвання договору
зобов'язання сторін припиняються; якщо
договір розривається у судовому
порядку, зобов'язання припиняється з
моменту набрання рішенням суду про
розірвання договору законної сили.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про
судовий збір" визначено, що за подання
позовної заяви, що має одночасно
майновий і немайновий характер,
судовий збір сплачується за ставками,
встановленими для позовних заяв
майнового та немайнового характеру.

Судовий збір у сумі 3 045 грн. стягується
в доход бюджету з відповідача на
підставі ст. 49 Господарського
процесуального кодексу України.

Рішення господарського суду підлягає
виконанню в порядку, встановленому
Законом України "Про виконавче
провадження".

У засіданні 28.04.14 господарським судом
проголошено вступну і резолютивну
частини рішення.

Керуючись ст. ст. 49, 82, 84, 85, 87, 116
Господарського процесуального кодексу
України, господарський суд

В И Р І Ш
И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2; і.
н. НОМЕР_1) на користь Кіровоградської
міської ради (адреса: 25006, м.
Кіровоград, вул. В. Перспективна, 41; і. к.
26241020; р/р 4424 ГУДКУ у
Кіровоградській області, код. 37623993, МФО
823016, одержувач - Управління власності
та приватизації комунального майна
Кіровоградської міської ради) за
неналежне виконання умов договору
неустойку в сумі 21 872 грн. 64 коп.

3. Наказ видати після набрання рішенням
законної сили.

4. Розірвати договір купівлі-продажу
нежитлового приміщення по АДРЕСА_1,
загальною площею156,8 кв. м, укладений
07.11.13 між Кіровоградської міською радою
(адреса: 25006, м. Кіровоград, вул. В.
Перспективна, 41; і. к. 26241020) та фізичною
особою ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2; і. н.
НОМЕР_1).

5. Стягнути з ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2; і.
н. НОМЕР_1) в доход Державного бюджету
України (отримувач коштів: УК у м.
Кіровоград, банк ГУ ДКСУ у
Кіровоградській області, МФО 823016,
ідентифікаційний код 38037409, рахунок
3002, КБКД 22030001 "Судовий збір") 3 045
грн. судового збору.

6. Наказ направити для виконання до
Кіровоградської ОДПІ ГУ Міндоходів у
Кіровоградській області (за адресою:
25009, м. Кіровоград, вул. Глінки, 2).

7. Засвідчений належним чином примірник
рішення направити рекомендованим
листом з повідомленням про вручення
відповідачу (за адресою: АДРЕСА_2).

Рішення господарського суду набирає
законної сили після закінчення строку
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи Дніпропетровським апеляційним
господарським судом.

Апеляційна скарга на рішення подається
через місцевий господарський суд, який
розглянув справу, протягом десяти днів
з дня підписання рішення, оформленого
відповідно до ст. 84 Господарського
процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 05.05.14.

Суддя
Н. В. Болгар