КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2014 р. Справа№ 5011-7/19135-2012

Київський апеляційний господарський
суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Лобаня О.І.

Федорчука Р.В.

за участю представників сторін: згідно
з протоколом судового засідання від
23.04.2014 року

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві на рішення
господарського суду міста Києва від
04.03.2014 року (повне рішення складено та
підписано 07.03.2014 року)

у справі №5011-7/19135-2012 (головуючий суддя
Якименко М.М.)

за позовом Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві

до товариства з обмеженою
відповідальністю «АТ Елтікс»

про приведення будівлі до попереднього
стану,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду міста
Києва від 04.03.2013 року у справі
№5011-7/19135-2012 відмовлено повністю у
задоволенні позову Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві до товариства з
обмеженою відповідальністю «АТ
Елтікс» про приведення будівлі на вул.
Драгоманова, 29 у Дарницькому районі м.
Києва до попереднього стану.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням
суду, Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві звернулася до апеляційного
господарського суду з апеляційною
скаргою, в якій просить рішення суду
першої інстанції скасувати та прийняти
нове рішення, яким позов задовольнити
повністю. В своїх доводах позивач
посилався на те, що рішення суду першої
інстанції прийняте із неповним
з'ясуванням обставин, що мають значення
для справи, неправильним застосуванням
норм матеріального права, та висновки
суду є такими, що не відповідають
обставинам справи.

Ухвалою від 31.03.2014 року Київським
апеляційним господарським судом
прийнято до провадження вказану вище
апеляційну скаргу та призначено
розгляд справи №5011-7/19135-2012 у судовому
засіданні за участю повноважних
представників сторін.

Товариством з обмеженою
відповідальністю «АТ Елтікс» на
підставі ст. 96 ГПК України надано суду
відзив на апеляційну скаргу, в якому
позивач просить у задоволенні
апеляційної скарги позивача на рішення
господарського суду міста Києва від
04.03.2014 року у справі №5011-7/19135-2012
відмовити повністю, рішення суду
залишити без змін.

Представник позивача був присутнім в
судовому засіданні та надав свої
пояснення й підтримав доводи, які
викладені в апеляційній скарзі, просив
апеляційну скаргу задовольнити, а
рішення господарського суду міста
Києва від 04.03.2014 року скасувати і
прийняти нове рішення, яким позов
задовольнити.

Представники відповідача приймали
участь в судовому засіданні та надали
свої пояснення, в яких заперечили проти
доводів, що викладені позивачем в
апеляційній скарзі, просили рішення
господарського суду міста Києва від
04.03.2014 року залишити без змін, а
апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві - без
задоволення.

Відповідно до ст. 99 Господарського
процесуального кодексу України в
апеляційній інстанції справи
переглядаються за правилами розгляду
цих справ у першій інстанції з
урахуванням особливостей,
передбачених у цьому розділі.

Статтею 101 ГПК України встановлено, що у
процесі перегляду справи апеляційний
господарський суд за наявними у справі
і додатково поданими доказами повторно
розглядає справу. Апеляційний
господарський суд не зв'язаний
доводами апеляційної скарги і
перевіряє законність і
обґрунтованість рішення місцевого
господарського суду у повному обсязі. В
апеляційній інстанції не приймаються і
не розглядаються вимоги, що не були
предметом розгляду в суді першої
інстанції.

Судова колегія Київського
апеляційного господарського суду,
розглянувши матеріали справи,
дослідивши представлені докази в їх
сукупності, перевіривши правильність
застосування місцевим господарським
судом норм матеріального та
процесуального права встановила
наступне.

Як вбачається з матеріалів справи,
12.10.2012 року головним державним
інспектором інспекційного відділу №3
Інспекції Радченком М.М. відповідно до
плану роботи Інспекції на IV квартал 2012
року, затвердженого наказом Інспекції
від 25.09.2012 року №62-з, було проведено
планову перевірку дотримання вимог
встановлених законодавством
стандартів, норм і правил ТОВ «АТ
«Елтікс» на вул. Драгоманова, 29, що
підтверджується актом проведення
планової перевірки від 19.10.2012 року.

В ході проведення вказаної перевірки
встановлено порушення відповідачем
вимог ч. 1 ст. 34, ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про
регулювання містобудівної
діяльності», а саме: на момент
перевірки планування приміщення не
відповідало введеному в експлуатацію
на підставі сертифікату відповідності
№КВ000422. Головним державним
інспектором Радченком М.М. встановлено,
що відповідачем було виконано
будівельні роботи з реконструкції
будівлі (на 1 поверсі збудовано сходи з
втручанням в капітальну стіну, на 1, 2
поверхах перенесено санвузли, чим
змінено проектні рішення щодо
влаштування інженерних мереж) без
документа, який дає право на виконання
будівельних робіт, а реконструйована
будівля експлуатується без прийняття
її в експлуатацію.

19.10.2012 року головним державним
інспектором Інспекційного відділу №3
Інспекції Радченком М.М. було складено
припис на підставі акта перевірки від
19.10.2012 року про усунення порушення у
сфері містобудування. Вказаним
приписом висунуто до товариства вимогу
про заборону експлуатації зазначеного
об'єкту з 19.10.2012 року та усунути
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності у
встановленому законодавством порядку.

01.11.2012 року Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві складено акт перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
який є доповненням до акта перевірки
від 19.10.2012 року в частині визначення
категорії складності об'єкта. В акті
перевірки зазначено, що відповідно до
листа ТОВ «Українська будівельна
експертиза» від 26.10.2012 року №3/2610/48
об'єкт будівництва «Реконструкція
будівлі громадсько-побутового
призначення на вул. Драгоманова, 29 у
Дарницькому районі м. Києва» може бути
віднесено до IV категорії складності.
Інспектором також були складені
протоколи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності за
наслідками проведеної перевірки.

06.11.2012 року Інспекцією прийнято
постанови, якими ТОВ «АТ «Елтікс»
визнано винним у вчинені порушення
№179/12, передбаченого абзацом 5 пункту 6
частини другої статті 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у
розмірі 413 660,00 грн. та правопорушення
№180/12, передбаченого абзацом 2 пункту 5
частини другої статті 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у
розмірі 413 660,00 грн.

12.11.2012 року Інспекцією складено акт
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, згідно з
яким та відповідно до статті 41 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України №553 від 23.05.2011 року,
на підставі контролю виконання вимог
припису, виданого Інспекцією 19.10.2012
року, проведено позапланову перевірку
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил ТОВ
«АТ «Елтікс» на об'єкті будівництва -
реконструкція будівлі
громадсько-побутового призначення на
вул. Драгоманова, 29 Дарницького району
міста Києва.

За результатами перевірки встановлено,
що за вказаною адресою продовжується
експлуатація об'єкта IV категорії
складності - будівлі
громадсько-побутового призначення.
Умови припису від 19.10.2012 року не
виконано, чим порушено підп. а п. 3 ч. 4 ст.
41 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності.

Інспекцією було видано директору ТОВ
«АТ «Елтікс» припис від 12.11.2012 року,
яким у зв'язку з встановленням
невиконання вимог припису від 19.10.2012
року зобов'язано привести будівлю до
попереднього стану шляхом перебудови
до 12.12.2012 року та складено протокол про
порушення вимог припису від 19.10.2012 року.
Однак дані вимоги залишено поза увагою
і відповідачем не виконані.

У грудні 2012 року Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві звернулася до
господарського суду міста Києва з
позовом до товариства з обмеженою
відповідальністю «АТ «Елтікс» про
приведення будівлі на вул. Драгоманова,
29 Дарницького району міста Києва до
попереднього стану згідно вимог
припису про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
12.11.2012 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначає, що відповідачем у визначений
позивачем строк не виконаний припис
Інспекції від 12.11.2012 року про усунення
порушення у сфері містобудування, у
зв'язку з чим позивач вказує на
існування підстав для зобов'язання
відповідача вчинити дії в судовому
порядку.

При прийнятті оскаржуваного рішення,
місцевий господарський суд дійшов
висновку, що вимоги Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві про приведення
будівлі на вул. Драгоманова, 29 у
Дарницькому районі м. Києва до
попереднього стану є необґрунтованими
та такими, що не підлягають
задоволенню.

Відповідач у своїх запереченнях
вказує, що відсутність порушень у ТОВ
«АТ Елтікс» при здійсненні
перепланування будівлі в м. Києві по
вул. Драгоманова, 29 підтверджується
кресленнями блоку первинного
обслуговування населення, виконаних
ВАТ «Київпроект», висновком
проектувальників будівлі, наданий в
порядку авторського нагляду про
відсутність втручань в капітальну
стіну і переносу інженерних мереж
будівлі, технічним звітом про
технічний стан будівельних
конструкцій та експертним висновком ДП
«Державний науково-дослідний інститут
будівельних конструкцій» Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
ЖКГ України. Отже, на думку відповідача,
правові підстави для задоволення
позову відсутні.

Колегія суддів апеляційного
господарського суду, беручи до уваги
межі перегляду справи у апеляційній
інстанції, обговоривши доводи
апеляційної скарги, проаналізувавши на
підставі фактичних обставин справи
застосування судом першої інстанції
норм матеріального та процесуального
права при прийнятті оскаржуваного
рішення, дійшла висновку про те, що
апеляційна скарга не підлягає
задоволенню, а оскаржуване рішення
місцевого господарського суду слід
залишити без змін з наступних підстав.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 року №549 утворено
територіальний орган Державної
архітектурно-будівельної інспекції -
Інспекцію державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві та наказом Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України від 02.06.2011 року №22 затверджено
Положення про Інспекцію державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві.

У відповідності до п.п. 6 п. 4 Положення
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
відповідно до покладених на них
завдань проводять у встановленому
порядку перевірки: відповідності
виконання будівельних робіт,
будівельних матеріалів, виробів і
конструкцій вимогам державних
стандартів, будівельних норм і правил,
технічним умовам, затвердженим
проектним рішенням; своєчасності та
якості проведення передбачених
нормативно-технічною і проектною
документацією замірів, випробувань, а
також ведення журналів робіт та іншої
виконавчої документації; наявності у
виконавця будівельних робіт у
передбачених законодавством випадках
сертифікатів на будівельні матеріали,
вироби і конструкції; додержання
встановленого порядку прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів.

Таким чином, Інспекція є органом,
уповноваженим державою на здійснення
контролю за додержанням вимог
законодавства у сфері будівництва,
містобудування та архітектури.

Відповідно до пункту 9 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України №553 від 23.05.2011 року
(далі - Порядок) державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється у присутності суб'єктів
містобудування або їх представників,
які будують або збудували об'єкт
будівництва.

Згідно з пунктами 16, 17 зазначеного
Порядку за результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком. У
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

За умовами п.п. 18, 19, 20 Порядку, акт
перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Таким чином, у разі виявлення за
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності разом з актом
складається припис про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
протокол на підставі якого виноситься
постанова про накладення штрафу.

Предметом спору у даній справі є
невиконання відповідачем у
добровільному порядку припису
Інспекції від 12.11.2012 року про усунення
порушення у сфері містобудування, у
зв'язку з чим позивач вказує на
наявність підстав для зобов'язання
відповідача до вчинення дій в судовому
порядку.

Під час розгляду справи встановлено, що
постановою окружного
адміністративного суду м. Києва від
29.12.2012 року у справі №2а-15879/12/2670, яка
залишена без змін ухвалою Київського
апеляційного адміністративного суду
від 10.10.2013 року, визнано протиправними
та скасовано постанови Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності №179/12 від
06.11.2012 року, №180/12 від 06.11.2012 року та №204/12
від 26.11.2012 року, а також визнано
протиправними та скасовано приписи про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
19.10.2012 року та від 12.11.2012 року.

Крім того, постановою Печерського
районного суду від 17.12.2012 року у справі
№2-а-462/12 встановлено, що будівля по вул.
Драгоманова, 29 у Дарницькому районі м.
Києва відноситься до III категорії
складності на підставі ст. 32 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 4 ст. 35 Господарського
процесуального кодексу України
рішення суду з цивільної справи, що
набрало законної сили, є обов'язковим
для господарського суду щодо фактів,
які встановлені судом і мають значення
для вирішення спору.

Згідно з п. 38 Інформаційного листа
Вищого господарського суду «Про деякі
питання, порушені у доповідних
записках про роботу господарських
судів України у другому півріччі 2008
року щодо застосування норм
Господарського процесуального кодексу
України» від 12.03.2009 року №01-08/163 за
змістом і направленістю положень
статті 35 ГПК рішення суду з
адміністративної справи, що набрало
законної сили, є обов'язковим для
господарського суду щодо фактів, які
встановлені судом і мають значення для
вирішення спору, - з тих же підстав, що й
рішення суду з цивільної справи
(частина четверта статті 35 ГПК).
Відсутність безпосередньої вказівки з
цього приводу в зазначеній статті ГПК
зумовлена виключно тією обставиною, що
її формулювання належить до того
періоду часу, коли адміністративного
судочинства як такого ще не існувало.

Отже, постанова Печерського районного
суду від 17.12.2012 року у справі №2-а-462/12 та
постанова Окружного адміністративного
суду м. Києва від 29.12.2012 року у справі
№2а-15879/12/2670 є обов'язковими для
господарського суду при розгляді
даного спору щодо фактів, які
встановлені судом і мають значення для
вирішення спору.

Разом з цим, в акті перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
19.10.2012 року інспектором за
результатами перевірки встановлено, що
ТОВ «АТ «Елтікс» здійснює експлуатацію
об'єкта саме III категорії складності.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 32 ЗУ «Про
регулювання містобудівної діяльності»
категорія складності об'єкта
будівництва визначається відповідно
до державних будівельних норм та
стандартів на підставі класу наслідків
(відповідальності) такого об'єкта
будівництва. Віднесення об'єкта
будівництва до тієї чи іншої категорії
складності здійснюється проектною
організацією і замовником будівництва.
Порядок віднесення об'єктів до IV і V
категорій складності визначається
Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Порядку віднесення об'єктів
будівництва до IV і V категорій
складності встановлено, що під час
проведення державного
архітектурно-будівельного контролю на
об'єктах самочинного будівництва (у
разі відсутності проектної
документації) категорія складності
таких об'єктів визначається посадовими
особами Держархбудінспекції та її
територіальних органів, а в разі
необхідності - шляхом проведення
експертизи експертною організацією чи
експертом, що має відповідний
сертифікат.

Під час розгляду справи судом першої
інстанції достовірно було встановлено,
що докази позивача про віднесення
об'єкту до IV категорії складності
зводяться до листа ТОВ «Українська
будівельна експертиза» від 26.10.2012 року,
де зокрема зазначено, що об'єкт
будівництва «Реконструкція з
надбудовою БПО під торговий центр на
вул. Драгоманова, 29 у Дарницькому
районі м. Києва» може бути віднесена до
IV категорії складності.

Натомість, належних доказів про
однозначне віднесення будівлі до IV
категорії складності позивачем ні суду
першої інстанції, ні суду апеляційної
інстанції не надано.

Одночасно, віднесення даного об'єкта до
III категорії складності
підтверджується технічним звітом
спеціалізованої організації приватне
підприємство «Діагностика 2010» від
04.07.2012 року, в якому в розділі «загальні
відомості про будівлю» визначено, що
категорія складності будівлі «III».

На переконання судової колегії,
твердження позивача, про те, що
відповідачем було самовільно
проведено будівельні роботи з
реконструкції будівлі та не введено
реконструйовану будівлю в
експлуатацію є необґрунтованими, з
огляду на наступне.

Згідно з ч.ч. 1, 17 ст. 29 Закону України
«Про планування і забудову територій»
(чинного на момент здійснення спірного
ремонту) здійснення будівельних робіт
на об'єктах містобудування без дозволу
на виконання будівельних робіт або
його перереєстрації, а також
здійснення не зазначених у дозволі
будівельних робіт вважається
самовільним будівництвом і тягне за
собою відповідальність згідно із
законом. Дозвіл на виконання
будівельних робіт - документ, що
засвідчує право замовника та
підрядника на виконання підготовчих
(якщо підготовчі роботи не були
виконані раніше відповідно до дозволу
на виконання підготовчих робіт) і
будівельних робіт, підключення об'єкта
будівництва до інженерних мереж та
споруд.

Відповідно до ч. 2 підп. 5 п. 2 ст. 2 ЗУ «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
передбачено, що суб'єкти
містобудування, які є замовниками
будівництва об'єктів (у разі
провадження містобудівної діяльності),
або ті, що виконують функції замовника
і підрядника одночасно, несуть
відповідальність у вигляді штрафу за
такі правопорушення виконання
будівельних робіт без отримання
дозволу на їх виконання на об'єктах IV
категорії складності - у розмірі
трьохсот сімдесяти мінімальних
заробітних плат.

Згідно з ч. 5 підп. 6 п. 2 ст. 2 ЗУ «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення,
зокрема, як експлуатація або
використання об'єктів будівництва, не
прийнятих в експлуатацію, а також
наведення недостовірних даних у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації чи акті готовності
об'єкта до експлуатації об'єктів IV
категорії складності - у розмірі
трьохсот сімдесяти мінімальних
заробітних плат.

З аналізу викладених вище норм
вбачається, що законодавцем
встановлюється обов'язковість
наявності дозволу на виконання
будівельних робіт при здійсненні
будівельних робіт на об'єкті
будівництва IV категорії складності та
передбачається відповідна
відповідальність за здійснення таких
робіт без наявності наведених
документів.

Тобто, обов'язковість отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
пов'язується, по-перше, з виконанням на
об'єкті будівництва саме будівельних
робіт, а по-друге, з відповідною
категорією складності об'єкта.

Щодо категорії складності, як вже
зазначалося, постановою Печерського
районного суду від 17.12.2012 року у справі
№2-а-462/12 категорія складності об'єкта
визначена як III.

Окрім цього, згідно з ст.ст. 1, 4 ЗУ «Про
архітектурну діяльність», п. 2 Порядку
розроблення проектної документації на
будівництво об'єктів, затвердженого
наказом Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 16.05.2011 року №45, п. 1 Порядку
виконання будівельних робіт,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 13.04.2011 року №466,
ст. 1 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
будівельними роботами є роботи з
нового будівництва, реконструкції,
реставрація та капітального ремонту.

Відповідно до визначення терміну
«реконструкція», наведеного в додатку
Б (Терміни та визначення) до ДБН А.2.2-3-2012
(Склад та зміст проектної документації
на будівництво), затвердженого наказом
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України від 03.03.2012 року
№98, реконструкцією є перебудова
введених в експлуатацію в
установленому порядку об'єктів
будівництва, яка передбачає
удосконалення виробництва, підвищення
його техніко-економічного рівня та
якості продукції, що виготовляється,
поліпшення умов експлуатації та
проживання, якості послуг, зміну
основних техніко-економічних
показників (кількість продукції,
потужність, функціональне призначення,
геометричні розміри тощо).

Таким чином, реконструкція будівлі
(будинку), на відміну від
перепланування, є одним із видів
будівельних робіт, для проведення яких
положення ст. 5 ЗУ «Про основи
містобудування» та ст. 29 ЗУ «Про
планування і забудову території»
(чинного на момент проведення спірних
робіт) передбачають обов'язковість
отримання дозволу на виконання
будівельних робіт.

Так, постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від
29.12.2012 року у справі №2а-15879/12/2670
встановлено відсутність факту
здійснення ТОВ «АТ «Елтікс»
будівельних робіт.

Судова колегія погоджується з
висновком місцевого господарського
суду, що наприкінці 2010 року
відповідачем були здійснені роботи
саме по переплануванню деяких
приміщень будівлі без втручання в
несучі конструкції.

Факт саме перепланування, а не
реконструкції будівлі підтверджується
тим, що 29.08.2012 року, тобто після
проведення перепланування, Київським
міським бюро технічної інвентаризації
видано новий Технічний паспорт на
нежитловий будинок (приміщення), який
відображує всі проведені
перепланування та підписаний без
приміток, в тому числі і по
самовільному будівництву.

З наявного в матеріалах справи
висновку, складеного виконавцями
проекту і авторського нагляду,
реконструкції з надбудовою БПО під
торговельний центр по вул. Драгоманова,
29 у Дарницькому районі міста Києва,
вбачається, що втручання в капітальну
стіну при влаштуванні сходів між
відмітками 0.00 і -105 відсутнє, оскільки
вони виконані на місці алюмінієвих
вітражів, що підтверджується типовим
проектом блоку первинного
обслуговування населення ГУ
«Київпроект» типового проекту Т-8428-1-АС
листи 2; 8; 17; 30. Зазначений факт також
підтверджується наявними в матеріалах
справи копіями листів зазначеного
типового проекту.

Також в ньому вказано про те, що зміни
проектних рішень щодо влаштування
інженерних мереж немає, а була виконана
зміна підводів до сантехнічних
приладів на 1 і 2 поверхах, при цьому
стояки інженерних мереж залишились без
змін і відповідають схемам водопроводу
і каналізації проектних рішень.

Разом з цим, відсутність пошкоджень у
несучих конструкціях перекриття та
їхня відповідність первісному проекту
також підтверджується експертним
висновком державного підприємства
«Державний науково-дослідний інститут
будівельних конструкцій» щодо стану та
відповідності проекту будівельних
конструкцій в осях А-Б; 3-4 частини
будівлі по вул. Драгоманова, 29 у м. Києві
від 20.02.2014 року.

Крім того, колегія суддів апеляційного
господарського суду погоджується з
висновком суду першої інстанції про
безпідставність посилання позивача на
необхідність застосування до даних
правовідносин ст. 376 ЦК України, з
огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 376 Цивільного кодексу
України передбачено, що житловий
будинок, будівля, споруда, інше
нерухоме майно вважаються самочинним
будівництвом, якщо вони збудовані або
будуються на земельній ділянці, що не
була відведена для цієї мети, або без
відповідного документа, який дає право
виконувати будівельні роботи, чи
належно затвердженого проекту, або з
істотними порушеннями будівельних
норм і правил.

У відповідності до ч.ч. 7, 8, 9 п. 4
постанови Пленуму Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ «Про практику застосування
судами статті 376 ЦК України (про
правовий режим самочинного
будівництва)» під належним дозволом
слід розуміти передбачений Законом
України №3038-VI дозвільний документ
(статті 35 - 37), що дає право виконувати
підготовчі та будівельні роботи саме
того об'єкту і на тій земельній ділянці,
яка передана з цією метою певній особі.

Під проектом слід розуміти залежно від
категорії об'єкта будівництва
відповідний склад документації,
визначеної статтями 1, 7 та 8 Закону
України №687-XIV, отриманої відповідно до
статей 29, 31 Закону №3038-VI, а також
будівельний паспорт та технічні умови,
отримані відповідно до статей 27, 30
зазначеного Закону.

Будівництвом, яке здійснюється з
істотним порушенням будівельних норм і
правил, вважається у тому числі
будівництво, яке хоча і здійснюється за
наявності проекту, але з порушенням
державно-будівельних норм та
санітарних правил, що загрожують життю
та здоров'ю людини у разі невиконання
приписів інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил тощо.

Відповідно до постанови Верховного
Суду України від 04.12.0213 року у справі
№6-130цс13 в розумінні частини першої
статті 376 ЦК України самочинним
будівництвом є не тільки новостворений
об'єкт, а й об'єкт нерухомості, який
виник у результаті реконструкції,
капітального ремонту, перебудови,
надбудови вже існуючого об'єкта,
здійснених без одержаного дозволу
місцевих органів виконавчої влади чи
органів місцевого самоврядування,
розробленої та затвердженої в
установленому порядку проектної
документації, дозволу на виконання
будівельних робіт, наданого органами
архітектурно-будівельного контролю,
оскільки в результаті таких дій об'єкт
втрачає тотожність із тим, на який
власником (власниками) отримано право
власності.

Таким чином, ст. 376 Цивільного кодексу
України пов'язує поняття самочинного
будівництва саме з будівельними
роботами.

Під час розгляду справи було
досліджено та встановлено той факт, що
відповідачем було проведено саме
перепланування об'єкта громадського
призначення із збереженням несучої
конструкції, без перевищення
допустимих навантажень на перекриття,
стіни та фундамент за умови дотримання
існуючих архітектурно-планувальних
вимог, державних будівельних норм,
місцевих правил забудови, без зміни
основних техніко-економічних
показників, отримання дозволу на
виконання яких законом не вимагається.

Окрім цього, листом від 24.04.2013 року
№7/14-6538 Міністерство регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України у відповідь на звернення ТОВ
«АТ «Елтікс» повідомило, що роботи,
проведені ТОВ «АТ «Елтікс» до поняття
«будівництво» не належать, а отже
дозволу на їх виконання та прийняття в
експлуатацію не потребують.

Відповідно до п. 5 Переліку будівельних
робіт, на виконання яких не вимагається
дозволу, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України №1104 від
30.09.2009 року (чинної на момент проведення
спірних робіт) не вимагається дозволу
на перепланування квартир у
багатоквартирних житлових будинках,
кімнат у гуртожитках, об'єктів
громадського призначення, а також
будівель установ для попереднього
ув'язнення та виконання покарань із
збереженням несучої конструкції, без
перевищення допустимих навантажень на
перекриття, стіни та фундамент за умови
дотримання існуючих
архітектурно-планувальних вимог,
державних будівельних норм, місцевих
правил забудови.

Належність будівлі по вул. Драгоманова,
29 у Дарницькому районі м.Києва саме до
об'єктів громадського призначення
підтверджується нормами ДБН В.2.2-9-2009
«Громадські будинки та споруди.
Основні положення».

Таким чином, відсутні правові підстави
для обов'язковості відповідно до ст. 5
ЗУ «Про основи містобудування» та ст. 29
ЗУ «Про планування і забудову
території» (чинного на момент
проведення спірних робіт) отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
для здійснення перепланування, який не
відноситься до будівельних робіт в
розумінні положень в т.ч. ЗУ «Про
архітектурну діяльність».

Беручи до уваги вищезазначене, судова
колегія дійшла висновку, що проведені
відповідачем наприкінці 2010 року роботи
є роботами саме по переплануванню,
необхідність отримання дозволу на які
законом не передбачено, а тому
наявність в діях відповідача складу
правопорушення, на вчинення якого
посилається позивач як на підставу
позову, позивачем не доведено.

Разом цим, судова колегія дійшла
висновку про безпідставність посилань
апелянта на лист Головного відділу по
боротьбі з корупцією та організованою
злочинністю Головного управління
Служби безпеки України у м. Києві та
Київській області від 06.01.2013 року
№51/7/1-2008, як на доказ вчинених
відповідачем порушень вимог чинного
законодавства України в сфері
містобудування, оскільки зазначений
лист не є належним та допустимим
доказом наявності факту вчинення
відповідачем порушення вимог чинного
законодавства України в сфері
містобудування, які стали підставою
для звернення позивача до суду з даним
позовом.

Таким чином, враховуючи те, що припис
про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
12.11.2012 року, який є підставою звернення
Інспекції з даним позовом, визнано
протиправним та скасовано судом, а
наявність факту вчинення відповідачем
порушення вимог чинного законодавства
України в сфері містобудування під час
перепланування спірного приміщення
позивачем не доведено, вимога позивача
про приведення будівлі до попереднього
стану задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 33, ст. 34 ГПК України
визначено, що кожна сторона повинна
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
і заперечень. Докази подаються
сторонами та іншими учасниками
судового процесу. Господарський суд
приймає тільки ті докази, які мають
значення для справи. Обставини справи,
які відповідно до законодавства
повинні бути підтверджені певними
засобами доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Нормами статті 43 ГПК України визначено,
що господарський суд оцінює докази за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на всебічному, повному і
об'єктивному розгляді в судовому
процесі всіх обставин справи в їх
сукупності, керуючись законом. Ніякі
докази не мають для господарського
суду заздалегідь встановленої сили.

Позивачем - Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві не надано докази та
належним чином не доведено
правомірність вимог апеляційної
скарги про скасування рішення
місцевого господарського суду від
04.03.2014 року.

Щодо інших доводів апеляційної скарги,
колегія не бере їх до уваги, оскільки
прийшла висновку про їх
необґрунтованість. Інших належних
доказів на підтвердження своїх доводів
та заперечень викладених в поданій
апеляційній скарзі, апелянтом не було
надано суду апеляційної інстанції.

З огляду на вищевикладене, апеляційний
господарський суд вважає, що рішення
господарського суду міста Києва від
04.03.2014 року прийнято після повного
з'ясування обставин, що мають значення
для справи, які місцевий господарський
суд визнав встановленими, та
відповідністю висновків, викладених в
рішенні суду обставинам справи, а також
у зв'язку із правильним застосуванням
норм матеріального та процесуального
права, і є таким що відповідає нормам
закону.

Зважаючи на те, що доводи Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві законних та
обґрунтованих висновків суду першої
інстанції не спростовують, рішення
господарського суду міста Києва від
04.03.2014 року слід залишити без змін, а
апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві - без
задоволення.

Судові витрати розподіляються
відповідно до вимог ст. 49 ГПК України

Керуючись ст. ст. 49, 99, 101-105
Господарського процесуального кодексу
України, Київський апеляційний
господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві на рішення
господарського суду міста Києва від
04.03.2014 року у справі №5011-7/19135-2012
залишити без задоволення.

2. Рішення господарського суду міста
Києва від 04.03.2014 року у справі
№5011-7/19135-2012 залишити без змін.

3. Матеріали справи №5011-7/19135-2012
повернути до господарського суду міста
Києва.

Головуючий суддя
А.Г. Майданевич

Судді
О.І. Лобань

Р.В. Федорчук