КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2014 р. Справа№ 910/10560/13

Київський апеляційний господарський
суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пашкіної С.А.

суддів: Калатай Н.Ф.

Сітайло Л.Г.

За участю представників сторін:

Від позивача - Королевич Ю.П. ( довір.
б/н від 07.03.2014);

Від відповідача - Домніч О.А. ( довір. б/н
від 04.02.14);

розглянувши апеляційну скаргу
Товариства з обмеженою
відповідальністю «БК Моноліт Мегабуд»

на рішення Господарського суду міста
Києва від 25.11.2013р.

у справі № 910/10560/13 (головуючий суддя:
Грєхова О.А., судді: Сташків Р.Б., Ярмак
О.М.)

за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю «БК Моноліт Мегабуд»

до Державної установи «Національний
Інститут хірургії та трансплантології
ім. О.О.Шалімова» Національної академії
медичних наук України»

про відшкодування збитків 170 844,22 грн. та
розірвання договору

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста
Києва від 25.11.2013р. у справі №910/10560/13 в
задоволенні позову відмовлено.

Рішення місцевого господарського суду
ґрунтується на тому, що оскільки
станом на день прийняття рішення у
справі договір про закупівлю розробки
проектно-кошторисної документації на
будівництво радіологічного корпусу в
Національному інституті хірургії та
трансплантології ім. О.О.Шалімова НАМН
України від 14.06.2012р. припинив свою дію у
зв'язку із закінченням строку, на який
його було укладено.

Позивачем, як зазначає суд, не доведено
наявність протиправної поведінки
відповідача та причинний зв'язок такої
поведінки із заподіяними збитками, у
зв'язку з чим відсутні підстави для
застосування до відповідача такої міри
цивільно-правової відповідальності як
відшкодування збитків.

Не погоджуючись із вказаним рішенням
суду позивач звернувся з апеляційною
скаргою, в якій просить Київський
апеляційний господарський суд
скасувати рішення Господарського суду
міста Києва від 25.11.2013р. та прийняти
нове рішення, яким позовні вимоги
задовольнити в повному обсязі.

В апеляційній скарзі позивач зазначає
про те, що позивач, до початку виконання
робіт за договором неодноразово
звертався до замовника з проханням
надати необхідні вихідні дані для
виконання договору, що підтверджується
листами від 24.05.2012р. вих.№46 та від
28.05.2012р. вих.№48, але ніяких відповідей
від відповідача не отримано. Після
ігнорування відповідачем чергової
вимоги позивача надати йому необхідні
дані для продовження виконання своїх
обов'язків по договору позивач
призупинив виконання робіт за
договором на невизначений термін.

Скаржник зазначає й про те, що
протиправність поведінки замовника
полягає у його свідомій бездіяльності,
що привело до порушення умов договору.
Відповідачем порушено умови п.п.6.1.1 та
6.1.2, якими встановлено, що змовник
зобов'язаний до початку виконання
робіт надати завдання на проектування
та медичне завдання на обсяги робіт.
Відповідач проігнорував всі звернення
позивача (як письмові так і усні) про
необхідність надати відповідачу
вихідні дані, необхідні для належного
виконання виконавцем своїх зобов'язань
за договором.

Дослідивши доводи апеляційної скарги,
наявні матеріали справи та заслухавши
пояснення представників сторін судова
колегія встановила.

Між ДУ "Національним інститутом
хірургії та трансплантології ім.
О.О.Шалімова" Національної академії
медичних наук України, як замовником,
та Товариством з обмеженою
відповідальністю "БК Моноліт Мегабуд",
як виконавцем, 14.06.2012 року укладено
договір про закупівлю розробки
проектно-кошторисної документації на
будівництво радіологічного корпусу в
Національному інституті хірургії та
трансплантології ім. О.О.Шалімова НАМН
України, відповідно до умов якого
виконавець зобов'язується за завданням
замовника забезпечити розробку
проектно-кошторисної документації на
будівництво радіологічного корпусу в
Національному інституті хірургії та
трансплантології ім. О.О.Шалімова НАМН
України відповідно до кошторису (який є
невід'ємною частиною цього договору), а
замовник зобов'язується прийняти і
оплатити виконану роботу.

Пунктом 3.1. договору передбачено, що
ціна договору становить 497855,40 грн., що
включає в себе компенсацію всіх
можливих витрат виконавця, розробки
проектно-кошторисної документації
(включаючи вартість презентаційних
матеріалів, витрат, пов'язаних із
розробкою макету, одержанням різних
погоджень, звітів і дозволів від
державних служб і організацій,
необхідних для виконання виконавцем
робіт за договором, а також залучення
державних служб і послуг
спеціалізованих організацій в процесі
виконання робіт за договором).

Розрахунки за виконані роботи
проводяться замовником протягом 5
(п'яти) банківських днів з моменту
підписання сторонами акту
здачі-приймання виконаних робіт форми
КБ - 2 і довідки про вартість виконаних
робіт форми КБ -3.

Пунктом п.5.1. договору передбачено, що
роботи мали розпочатись в червні 2012
року і закінчитись в серпні 2012 року.
Замовник погоджує з виконавцем обсяги
робіт та затверджує графік виконання
робіт (п. 5.2. договору).

Згідно пункту 6.1. договору замовник
зобов'язаний до початку виконання
виконавцем робіт надати завдання на
проектування та медичне завдання на
обсяги робіт, передбачені
документацією конкурсних торгів.

В апеляційній скарзі позивач зазначає
про те, що судом не прийнято до уваги
доводи позивача про те, що оскільки в
порушення своїх договірних зобов'язань
відповідач у встановлений договором
строк не надав належної інформації,
зокрема, переліку технологічного
обладнання та технічне завдання від
виробника технічного обладнання
радіофармпрепаратів та їх кількість,
позивач, керуючись положеннями п.6.4.3.
договору призупинив виконання робіт за
договором на невизначений термін.

Відповідно до ч.1 ст.887 ЦК України, за
договором підряду на проведення
проектних та пошукових робіт підрядник
зобов'язується розробити за завданням
замовника проектну або іншу технічну
документацію та (або) виконати пошукові
роботи, а замовник зобов'язується
прийняти та оплатити їх.

Згідно зі ст.631 ЦК України, час, протягом
якого сторони можуть здійснити свої
права і виконати свої обов'язки
відповідно до договору є строком
договору.

Відповідно до п.10.1. договору, цей
договір набирає чинності з моменту
його укладення і діє до 31.12.2012 року, а в
частині виконання обов'язків сторін -
до повного виконання сторонами своїх
зобов'язань.

Умовами договору не передбачено
продовження строку дії даного договору
у разі відсутності заперечень, отже
договір про закупівлю розробки
проектно-кошторисної документації на
будівництво радіологічного корпусу в
Національному інституті хірургії та
трансплантології ім. О.О.Шалімова НАМН
України від 14.06.2012р. припинив свою дію
31.12.2012 року у зв'язку із закінченням
строку, на який його було укладено,
нормами ж чинного законодавства
України передбачено можливість
розірвання лише чинного правочину.

Частиною 2 ст. 651 Цивільного кодексу
України, передбачено, що договір може
бути змінено або розірвано за рішенням
суду на вимогу однієї із сторін у разі
істотного порушення договору другою
стороною та в інших випадках,
встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною
договору, коли внаслідок завданої цим
шкоди друга сторона значною мірою
позбавляється того, на що вона
розраховувала при укладенні договору.

Частиною 3 ст. 653 Цивільного Кодексу
України встановлено, що договір
змінюється або розривається у судовому
порядку, зобов'язання змінюється або
припиняється з моменту набрання
рішенням суду про зміну або розірвання
договору законної сили. Аналогічні
положення містить ч.5 ст.188
Господарського кодексу України.

З урахуванням наведеного судова
колегія погоджується з висновком
місцевого господарського суду щодо
відмови в задоволенні позову про
розірвання договору про закупівлю
розробки проектно-кошторисної
документації на будівництво
радіологічного корпусу в
Національному інституті хірургії та
трансплантології ім. О.О.Шалімова НАМН
України від 14.06.2012р., оскільки такий
припинив свою дію у зв'язку із
закінченням строку, на який його було
укладено, до часу звернення позивача до
суду з позовом.

Відповідно до пункту 6.4.5 договору
виконавець має право на відшкодування
завданих йому збитків відповідно до
чинного законодавства та договору.

Відповідно до пункту 7.1. договору у разі
невиконання або неналежного виконання
своїх зобов'язань за договором сторони
несуть відповідальність, передбачену
законами та цим договором.

Згідно ст. 224 Господарського кодексу
України, учасник господарських
відносин, який порушив господарське
зобов'язання або установлені вимоги
щодо здійснення господарської
діяльності, повинен відшкодувати
завдані цим збитки суб'єкту, права або
законні інтереси якого порушено. Під
збитками розуміють витрати, зроблені
управненою стороною, втрата або
пошкодження її майна, а також не
одержані нею доходи, які управнена
сторона одержала б у разі належного
виконання зобов'язання або додержання
правил здійснення господарської
діяльності другою стороною.

Відповідно до ст. 225 Господарського
кодексу України, до складу збитків, що
підлягають відшкодуванню особою, яка
допустила господарське
правопорушення, включаються: вартість
втраченого, пошкодженого або знищеного
майна, визначена відповідно до вимог
законодавства; додаткові витрати
(штрафні санкції, сплачені іншим
суб'єктам, вартість додаткових робіт,
додатково витрачених матеріалів тощо),
понесені особою, яка зазнала збитків
внаслідок порушення зобов'язання
другою стороною; неодержаний прибуток
(втрачена вигода), на який сторона, яка
зазнала збитків, мала право
розраховувати у разі належного
виконання зобов'язання другою
стороною.

В силу ч. 2 ст. 22 Цивільного кодексу
України, під збитками розуміються
витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі
знищенням або пошкодженням речі, а
також витрати, які особа зробила або
мусить зробити для відновлення свого
порушеного права (реальні збитки).

Згідно ст. 623 Цивільного кодексу
України, боржник, який порушив
зобов'язання, має відшкодувати
кредиторові завдані цим збитки. Розмір
збитків, завданих порушенням
зобов'язання, доказується кредитором.
При визначенні неодержаних доходів
(упущеної вигоди) враховуються заходи,
вжиті кредитором щодо їх одержання.

Стаття 614 Цивільного кодексу України
визначає вину як обов'язкову підставу
відповідальності за завдані збитки.

Отже, підставою для відшкодування
збитків є наявність усіх елементів
складу правопорушення, а саме:
протиправної поведінки особи, збитків,
причинного зв'язку між протиправною
поведінкою боржника та збитками, вини
особи, яка заподіяла збитки.

Оскільки відшкодування збитків є
заходом цивільно-правової
відповідальності, його застосування
можливе лише за наявності умов
відповідальності, передбаченої
законом. Кредитор, який вимагає
відшкодування збитків, має довести
факт порушення зобов'язання
контрагентом, наявність і розмір
понесених збитків, а також причинний
зв'язок між правопорушенням і збитками.

Не приймаються до уваги доводи
позивача в апеляційній скарзі про те,
що позивач, до початку виконання робіт
за договором неодноразово звертався до
замовника з проханням надати необхідні
вихідні дані для виконання договору, що
підтверджується листами від 24.05.2012р.
вих. №46 та від 28.05.2012р. вих.№48, але
належного реагування, передбаченого
умовами договору, як то надання
необхідних даних не отримав, отже
протиправність поведінки замовника
полягає у його свідомій бездіяльності,
що привело до порушення умов договору
та як наслідок понесення позивачем
витрат в загальній сумі 170844,22 грн.,
пов'язаних з виконанням договору до
моменту призупинення робіт у зв'язку з
ненаданням замовником необхідних
вихідних даних (переліку
технологічного обладнання та
технічне завдання від виробника
технічного обладнання
радіофармпрепаратів та їх кількість) з
огляду на наступне.

Згідно до п.6.1 договору замовник
зобов'язаний до початку виконання
виконавцем робіт надати завдання на
проектування та медичне завдання на
обсяги робіт , передбачені
документацією конкурсних торгів.

Комплект вихідної документації -
завдання на проектування та медичне
завдання на обсяги робіт було фактично
отримано позивачем, про що свідчать
документи надані самим позивачем на
виконання договору укладеного між
сторонами, а саме: договір №312ТУ на
підготовку та оформлення технічних
умов на проектування електромереж
зовнішнього освітлення від 29.08.2012р.,
договір №37 від 08.08.2012р. на виконання
інженерно-геологічних робіт для
проекту будівництва радіологічного
корпусу в Національному інституті,
договір №2318 на виконання проектної
документації від 29.05.2012р. на виконання
технологічного розділу проекту (стадія
«проект») на будівництво
радіологічного корпусу Національного
інституту, договір №79 на виконання
проектних робіт від 19.06.2012р. на
виконання архітектурно-будівельного
розділу на будівництво радіологічного
корпусу Національного інституту,
договір №372/МР-12 від 18.09.2012р. на
виконання містобудівного
радіологічного корпусу в
Національному інституті хірургії та
трансплантології імені О.О.Шалімова.
Крім зазначених договорів в матеріалах
справи наявні акти до них, з огляду на
що можна дійти висновку, що позивачем
було передано виконавцям всю необхідну
документацію до вказаних договорів,
необхідної для виконання основного
договору, укладеного між сторонами.

Щодо направленням листів позивачем на
адресу відповідача від 24.05.2012р. вих.№46
та від 28.05.2012р. вих.№48 з проханням
надати необхідні вихідні дані для
виконання договору, то такі листи до
суті спору не відносяться, оскільки
датовані раніше, ніж укладений спірний
договір, отже не можуть вказувати, в
тому числі на бездіяльність замовника.

Крім того договором передбачені певні
умови щодо порядку здійснення оплати, а
саме відповідно до п.4.1 договору
розрахунки за виконані роботи
проводяться замовником протягом 5
банківських днів з моменту підписання
сторонами акту здачі-приймання
виконаних робіт форми КБ-2 і довідки про
вартість виконаних робіт форми КБ-3.

До рахунку, згідно п.4.2 додаються акт
здачі-приймання виконаних робіт форми
КБ-2в і довідка про вартість виконаних
робіт форми КБ-3.

Згідно до п.6.1.5 замовник зобов'язаний
приймати виконані роботи згідно з
актом приймання виконаних робіт форми
КБ-2в і довідки про вартість виконаних
робіт форми КБ-3. Результати робіт,
відповідно до п.11.1.2 договору,
передаються замовникові по мірі
готовності, але не пізніше терміну
виконання проектних робіт,
встановлених календарним планом, та
оформлюються підписанням сторонами
акту здачі-приймання виконаних робіт
за кожним окремим етапом.

Виконавець (позивач) зобов'язаний,
зокрема згідно з п.6.3.13 надавати
замовнику до 27 числа кожного місяця
акти щодо робіт, виконаних за поточний
місяць та довідку про вартість
виконаних робіт форми КБ-3 для оплати
виконаних робіт. В матеріалах справи
акти здачі-приймання виконаних робіт
форми КБ-2в та довідки про вартість
виконаних робіт форми КБ-3 відсутні.

Отже враховуючи вищевикладене судова
колегія дійшла висновку про те,що
позивач, як виконавець не виконав свої
зобов'язання за договором не з вини
замовника, позивачем не доведено
належним чином наявність протиправної
поведінки відповідача та причинний
зв'язок такої поведінки із заподіяними
збитками, у зв'язку з чим, місцевий
господарський суд дійшов вірного
висновку про те, що відсутні підстави
для застосування до відповідача такої
міри цивільно-правової
відповідальності як відшкодування
збитків.

Враховуючи викладене, судова колегія
вважає, що апеляційна скарга
задоволенню не підлягає, а рішення
Господарського міста Києва підлягає
залишенню без змін.

Керуючись ст.ст.101-105 Господарського
процесуального кодексу України,
Київський апеляційний господарський
суд,

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Товариства з
обмеженою відповідальністю «БК
Моноліт Мегабуд» залишити без
задоволення.

2.Рішення Господарського суду міста
Києва від 25.11.2014р. у справі №910/10560/13
залишити без змін.

3.Повернути до Господарського суду
міста Києва матеріали справи
№910/10560/13.

Постанову може бути оскаржено в
касаційному порядку протягом двадцяти
днів з дня набрання законної сили.

Повний текст постанови складено та
підписано 31.03.2014р.

Головуючий суддя
С.А. Пашкіна

Судді
Н.Ф. Калатай

Л.Г. Сітайло