КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2014 р. Справа№ 925/39/14

Київський апеляційний господарський
суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Мартюк А.І.

Отрюха Б.В.

при секретарі: Ставицькій Т.Б.

за участю представників:

від прокуратури: Денисенко Д.В.,
посвідчення №004687 від 20.09.2012р.;

від позивача: не з'явився;

від відповідача: не з'явився;

Розглянувши апеляційну скаргу
Заступника прокурора Черкаської
області

на ухвалу Господарського суду
Черкаської області від 13.01.2014р.

по справі № 925/39/14 (суддя Боровик С.С.)

за позовом Прокурора Черкаського
району в інтересах держави в особі
Головного управління Держземагентства
в Черкаській області

до Товариства з обмеженою
відповідальністю "Приват-Агро-
Білозір'я"

про стягнення 600 069,34 грн. штрафу та
повернення самовільно зайнятих
земельних ділянок

ВСТАНОВИВ:

У січні 2014 року прокурор Черкаського
району в інтересах держави в особі
Головного управління Держземагентства
в Черкаській області звернувся до
Господарського суду Черкаської
області з позовом до Товариства з
обмеженою відповідальністю
"Приват-Агро-Білозір'я" про стягнення
штрафу в сумі 600 069,34 грн. з яких:

- 340 333,29 грн. за самовільне зайняття
земельних ділянок в адміністративних
межах Білозірської сільської ради
Черкаського району за межами
населеного пункту ,загальною площею
268,18 га;

- 259 736,05 грн. за самовільне зайняття
земельних ділянок в адміністративних
межах Хлистунівської і
Будо-Орловецької сільських рад
Городищенського району за межами
населеного пункту загальною площею 204,67
га.

Також заявлена вимога про повернення
державі самовільно зайнятих
Товариством з обмеженою
відповідальністю "Приват - Агро -
Білозір'я" земельних ділянок,
загальною площею 472,85 га, з яких: площею
268,18 га в адміністративних межах
Білозірської сільської ради
Черкаського району за межами
населеного пункту; площею 204,67 га в
адміністративних межах Хлистунівської
і Будо-Орловецької сільських рад
Городищенського району за межами
населеного пункту.

Ухвалою Господарського суду
Черкаської області від 13.01.2014р. по
справі № 925/39/14 позовні матеріали
повернуті прокурору Черкаського
району без розгляду посиланням на п. 5
ч. 1 ст. 63 Господарського процесуального
кодексу України - у зв'язку із
порушенням правил об'єднання вимог,
передбачених ст.58 ГПК України.

При цьому, господарським судом
зазначено, що повернення позовної
заяви без розгляду не перешкоджає
повторному зверненню з нею до суду у
загальному порядку, після усунення
вказаних недоліків.

Не погоджуючись із винесеною ухвалою
суду першої інстанції, Заступник
прокурора Черкаської області
звернувся до Київського апеляційного
господарського суду з апеляційною
скаргою, в якій просив суд скасувати
ухвалу Господарського суду Черкаської
області від 13.01.2014р. по справі №925/39/14 та
справу передати на новий розгляд до
суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги
прокурор посилався на порушення
місцевим господарським судом норм
процесуального права, а саме: статті 58
ГПК України та необґрунтоване
повернення позовних матеріалів без
розгляду, оскільки при зверненні до
суду об'єднанні вимоги можуть
розглядатися в одному позовному
провадженні і їх поєднання не
перешкоджало з'ясуванню прав і
взаємовідносин сторін.

Разом з тим, прокурор просив поновити
пропущений з поважних причин строк на
подання апеляційної скарги.

Відповідно до автоматичного розподілу
справ між суддями, апеляційну скаргу
Заступника прокурора Черкаської
області передано на розгляд судді
Київського апеляційного
господарського суду Кропивній Л.В.

Розпорядженням Голови Київського
апеляційного господарського суду від
06.02.2014р. для розгляду апеляційної
скарги у справі №925/39/14 сформовано
колегію суддів у складі головуючого
судді Кропивної Л.В., суддів Ільєнок
Т.В., Корсакової Г.В.

Ухвалою Київського апеляційного
господарського суду від 06.02.2014р.
Заступнику прокурора Черкаської
області строк на подання апеляційної
скарги відновлено, апеляційну скаргу
Заступника прокурора Черкаської
області у справі №925/39/14 прийнято до
розгляду у складі колегії суддів:
головуючий судя: Кропивна Л.В., судді:
Ільєнок Т.В., Корсакова Г.В. та
призначено розгляд справи на 19.02.2014р.

18.02.2014р. до Київського апеляційного
господарського суду від прокуратури на
виконання вимог ухвали Київського
апеляційного господарського суду від
06.02.2014р. надійшов оригінал позовної
заяви Прокурора Черкаського району.

Розпорядженням секретаря судової
палати Київського апеляційного
господарського суду від 19.02.2014р. у
зв'язку з перебуванням суддів
Ільєнок Т.В. та Корсакової Г.В. у
відпустці, здійснено заміну у складі
колегії суддів у даній справі на
наступний: головуючий суддя - Кропивна
Л.В., судді: Мартюк А.І., Отрюх Б.В.

Ухвалою Київського апеляційного
господарського суду від 19.02.2014р.
апеляційну скаргу Заступника
прокурора Черкаської області у справі
№925/39/14 прийнято до провадження
колегією суддів у складі: головуючий
суддя - Кропивна Л.В., судді: Мартюк А.І.,
Отрюх Б.В.

Ухвалою Київського апеляційного
господарського суду від 19.02.2014р. у
зв'язку з неявкою представників
позивача та відповідача, розгляд
апеляційної скарги відкладено на
05.03.2014р.

05.03.2014р. позивач та відповідач
процесуальним правом на участь у
судовому засіданні не скористались,
хоча про час та місце судового
засідання були повідомлені належним
чином.

Відповідно до п. 3.9. Постанови Пленуму
Вищого господарського суду України № 18
від 26.12.2011 "Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції" у випадку нез'явлення
в засідання господарського суду
представників обох сторін або однієї з
них справа може бути розглянута без їх
участі, якщо неявка таких
представників не перешкоджає
вирішенню спору.

Особи, які беруть участь у справі,
вважаються повідомленими про час і
місце її розгляду судом, якщо ухвалу
про порушення провадження у справі
надіслано за поштовою адресою,
зазначеною в позовній заяві
(Інформаційний лист Вищого
господарського суду від 13.08.2008 р. №
01-8/482 із змінами станом на 29.06.2010 року
„Про деякі питання застосування нори
Господарського процесуального кодексу
України").

Враховуючи те, що матеріали справи
містять докази повідомлення всіх
учасників судового процесу про дату,
час та місце судового засідання, судова
колегія вважає можливим розглянути
справу у відсутності представників
позивача та відповідача за наявними у
справі доказами.

05.03.2014р. у судовому засіданні прокурор
підтримав доводи апеляційного
оскарження, просив суд скасувати
ухвалу Господарського суду Черкаської
області від 13.01.2014р. по справі № 925/39/14
та справу передати на новий розгляд до
суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги,
перевіривши матеріали справи,
дослідивши докази, проаналізувавши на
підставі встановлених фактичних
обставин справи правильність
застосування судом першої інстанції
норм чинного законодавства, Київський
апеляційний господарський суд вважає,
що апеляційна скарга підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.5 ст.106 ГПК України апеляційні
скарги на ухвали місцевого
господарського суду розглядаються у
порядку, передбаченому для розгляду
апеляційних скарг на рішення місцевого
господарського суду.

Відповідно до ст.101 ГПК України
апеляційний господарський суд не
зв'язаний доводами апеляційної скарги
і перевіряє законність і
обґрунтованість рішення місцевого
господарського суду у повному обсязі.

Загальні вимоги до змісту і форми
позовної заяви визначені у статті 54 ГПК
України, частиною першою якої , зокрема,
передбачено, що позовна заява
подається до господарського суду в
письмовій формі і підписується
повноважною посадовою особою позивача
або його представником, прокурором,
громадянином - суб'єктом
підприємницької діяльності або його
представником.

При цьому, згідно частини другої ст.54
ГПК України позовна заява повинна
містити, в тому числі, зміст позовних
вимог, виклад обставин, на яких
ґрунтуються позовні вимоги та
зазначення доказів, що підтверджують
позов.

За змістом статті 58 ГПК України, в
одній позовній заяві може бути
об'єднано кілька вимог, зв'язаних між
собою підставою виникнення або
поданими доказами.

Порушення правил об'єднання вимог або
об'єднання в одній позовній заяві
кількох вимог до одного чи кількох
відповідачів, якщо сумісний розгляд
цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню
прав і взаємовідносин сторін чи
суттєво утруднить вирішення спору,
відповідно до п.5 ч.1 ст.63 ГПК України має
наслідком повернення позовної заяви
без розгляду.

Повертаючи позовні матеріали
прокурору Черкаського району без
розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.63 ГПК
України, суд першої інстанції прийшов
до переконання , що прокурором в
одній позовній заяві об'єднані вимоги
майнового характеру про стягнення
штрафів за самовільне зайняття
земельних ділянок та повернення цих
земельних ділянок державі. Між тим,
вказав суд, оскільки земельні ділянки
знаходяться на території різних
сільських рад Черкаської області,
право користування ними регулюється
різними договорами (угодами), учасники
земельних правовідносин є також
різними, сумісний розгляд цих вимог
перешкоджатиме з'ясуванню прав і
взаємовідносин сторін, а також суттєво
утруднить вирішення спору.

Однак, з такими висновками колегія
суддів погодитися не може.

Предметом позову є матеріально-правова
вимога позивача до відповідача,
стосовно якої він просить ухвалити
судове рішення. Вона опосередковується
спірними правовідносинами -
суб'єктивним правом і обов'язком
позивача і відповідача. Предмет позову
повинен мати правовий характер і
випливати з певних
матеріально-правових відносин.

Підставою позову є обставини, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги і
докази, що стверджують позов, зокрема
факти матеріально-правового характеру,
що визначаються нормами матеріального
права, які врегульовують спірні
правовідносини, їх виникнення, зміну,
припинення.

Предмет і підстава позову сприяють
з'ясуванню наявності і характеру
спірних правовідносин між сторонами,
застосуванню необхідного способу
захисту права, визначенню кола доказів,
необхідних для підтвердження
наявності конкретного цивільного
права і обов'язку.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що
предметом позову є відповідальність
Товариства з обмеженою
відповідальністю "Приват - Агро -
Білозір'я" за самовільне зайняття
земельних ділянок, у т.ч. земельної
ділянки, загальною площею 268,18га в
адміністративних межах Білозірської
сільської ради Черкаського району за
межами населеного пункту; та земельної
ділянки, загальною площею 204,67га в
адміністративних межах Хлистунівської
і Будо-Орловецької сільських рад
Городищенського району за межами
населеного пункту.

Позивачем у згаданих процесуальних
відносинах прокурор визначив Головне
управління Держземагентства в
Черкаській області.

Підставою позову визначене
самовільне заволодіння Товариством з
обмеженою відповідальністю
"Приват-Агро-Білозір'я" землею, на
доведення чого прокурор посилався
на припис Державної інспекції
сільського господарства в Черкаській
області №000272 від 08.01.2013р.

Кваліфікуючою ознакою порушення
правил поєднання вимог, є, крім іншого,
таке об'єднання вимог, результат
сумісного розгляду яких суттєво
утруднить вирішення спору або
перешкоджатиме з'ясуванню прав та
взаємовідносин сторін .

З'ясування дійсних прав та
взаємовідносин щодо відповідальності
за правопорушення у сфері
землекористування між Головним
управління Держземагентства в
Черкаській області та Товариством з
обмеженою відповідальністю
"Приват-Агро-Білозір'я", не перебуває
у залежності від місця знаходження
земельних ділянок, якими користується
та володіє ТОВ "Приват-Агро-Білозір'я",
тим більше, що факт самовільного
користування землею обґрунтовувався
прокурором на підставі одного і
того самого доказу - припису Державної
інспекції сільського господарства в
Черкаській області №000272 від 08.01.2013р.

За таких обставин справи ухвала суду
першої інстанції не відповідає
вимогам ст. 58 та п. 5. ч. 1 ст. 63 ГПК
України і підлягає скасуванню, як
незаконна, а справа - переданню для
розгляду місцевому господарського
суду в силу ч.7 ст.106 ГПК України.

Відповідно до ч.7 ст.106 ГПК України у
випадках скасування апеляційною
інстанцією ухвал про відмову у
прийнятті позовної заяви або заяви про
порушення справи про банкрутство, про
повернення позовної заяви або заяви
про порушення справи про банкрутство,
зупинення провадження у справі,
припинення провадження у справі, про
залишення позову без розгляду або
залишення заяви у провадженні справи
про банкрутство без розгляду справа
передається на розгляд місцевого
господарського суду.

Пунктом 4.8. Постанови Пленуму Вищого
господарського суду України «Про деякі
питання практики застосування розділу
VI Господарського процесуального
кодексу України» № 7 від 21.02.2013р.
визначено, що, якщо судом апеляційної
інстанції скасовано ухвалу місцевого
господарського суду з числа зазначених
у частині сьомій статті 106 ГПК або судом
касаційної інстанції скасовано ухвалу
з числа зазначених у частині четвертій
статті 111 13 ГПК з передачею справи на
розгляд суду першої інстанції, то
розподіл сум судового збору,
пов'язаного з розглядом відповідних
апеляційної та/або касаційної скарг,
здійснюється судом першої інстанції за
результатами розгляду ним справи
згідно із загальними правилами статті
49 ГПК.

У судовому засіданні оголошено вступну
та резолютивну частину постанови.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 43, 99, 101, 103-105, 106
Господарського процесуального кодексу
України, Київський апеляційний
господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1.Задовольнити апеляційну скаргу
Заступника прокурора Черкаської
області на ухвалу Господарського суду
Черкаської області від 13.01.2014р.

по справі № 925/39/14.

2.Скасувати ухвалу Господарського суду
Черкаської області від 13.01.2014р. по
справі № 925/39/14.

3.Справу №925/39/14 передати на розгляд до
місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня
її прийняття та може бути оскаржена у
касаційному порядку протягом 20 днів.

Головуючий суддя
Л.В. Кропивна

Судді
А.І. Мартюк

Б.В. Отрюх