м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-Б тел.
Справа № 910/1797/14 13.03.14
За позовом Комунального закладу
Київської обласної ради «Київська
обласна клінічна лікарня»
До Публічного акціонерного товариства
Комерційного банку «Приватбанк»
Треті особи, які не заявляють
самостійних вимог на предмет спору на
1. Київська обласна рада
2. Київська обласна державна
3. Комунальний заклад Київської
обласної ради «Фонд комунального
Суддя Ващенко Т.М.
Представники учасників судового
Від позивача: не з'явився
Від відповідача: Хитрова Л.В.
представник за довіреністю № 52 від
Від третьої особи-1: Косуха Є.І.
представник за довіреністю № 29/09 від
Від третьої особи-2: Гордійчук Д.В.
представник за довіреністю № 9-к від
Від третьої особи-3: не з'явився
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
На розгляд Господарського суду міста
Києва передані позовні вимоги
Комунального закладу Київської
обласної ради «Київська обласна
клінічна лікарня» (далі - позивач) до
Публічного акціонерного товариства
Комерційного банку «Приватбанк» (далі -
відповідач) про виселення.
Ухвалою Господарського суду міста
Києва від 08.02.14. порушено провадження у
справі № 910/1797/14, на підставі ст. 27
Господарського процесуального кодексу
України залучено до участі в розгляді
справи в якості третіх осіб, які не
заявляють самостійних вимог на предмет
спору на стороні позивача: Київську
обласну раду (далі - третя особа-1),
Київську обласну державну
адміністрацію (далі - третя особа-2) та
Комунальний заклад Київської обласної
ради «Фонд комунального майна» (далі -
третя особа-3); розгляд справи
призначено на 25.02.14.
24.02.14. представник третьої особи-1 через
відділ діловодства суду подав
клопотання про розгляд справи без
участі повноважного представника
Київської обласної ради. Крім того,
Київська обласна рада покладає розгляд
даної справи на розсуд суду.
Представник третьої особи-2 в судовому
засіданні 25.02.14. подав письмові
пояснення по справі.
Ухвалою Господарського суду міста
Києва від 25.02.14. в зв'язку з неявкою в
судове засідання представників
позивача, третіх осіб-1, 3, на огляду на
невиконання позивачем та третьо,
особою-3 вимог ухвали суду про
порушення провадження в даній справі,
на підставі ст. 77 ГПК України розгляд
справи відкладено на 13.03.14.
Представники позивача та третьої
особи-3 в судове засідання 13.03.14.
повторно не з'явились, вимоги
попередніх ухвал суду в даній справі не
виконали, заяв чи клопотань не подали і
не надіслали, про поважні причини
неявки суд не повідомили, про дату, час
та місце проведення судового
засідання були повідомлені належним
Оскільки суд відкладав розгляд справи,
надаючи можливість учасникам судового
процесу реалізувати свої процесуальні
права на представництво інтересів у
суді та подання доказів в
обґрунтування своїх вимог та
заперечень, суд, враховуючи
процесуальні строки розгляду спору,
встановлені ст. 69 ГПК України, не
знаходить підстав для повторного
відкладення розгляду справи.
Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст.
6 Конвенції про захист прав людини і
основоположних свобод, кожен при
вирішенні судом питання щодо його
цивільних прав та обов'язків має право
на судовий розгляд упродовж розумного
Обов'язок швидкого здійснення
правосуддя покладається, в першу чергу,
на відповідні державні судові органи.
Розумність тривалості судового
провадження оцінюється в залежності
від обставин справи та з огляду на
складність справи, поведінки сторін,
предмету спору. Нездатність суду
ефективно протидіяти недобросовісно
створюваним учасниками справи
перепонам для руху справи є порушенням
ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення
Європейського суду з прав людини від
08.11.2005р. у справі "Смірнова проти
Відповідно до Листа Верховного Суду
України головам апеляційних судів
України від 25 січня 2006 р. № 1-5/45, у
цивільних, адміністративних і
господарських справах перебіг
провадження для цілей статті 6
Конвенції розпочинається з моменту
подання позову і закінчується
винесенням остаточного рішення у
справі.
Критерії оцінювання "розумності"
строку розгляду справи є спільними для
всіх категорій справ (цивільних,
господарських, адміністративних чи
кримінальних). Це - складність справи,
поведінка заявника та поведінка
органів державної влади (насамперед,
суду). Відповідальність держави за
затягування провадження у справі, як
правило, настає у випадку
нерегулярного призначення судових
засідань, призначення судових засідань
з великими інтервалами, затягування
при передачі або пересиланні справи з
одного суду в інший, невжиття судом
заходів до дисциплінування сторін у
справі, свідків, експертів, повторне
направлення справи на додаткове
розслідування чи новий судовий
Всі ці обставини судам слід
враховувати при розгляді кожної
справи, оскільки перевищення розумних
строків розгляду справ становить
порушення прав, гарантованих пунктом 1
статті 6 Конвенції про захист прав і
основних свобод людини, а збільшення
кількості звернень до Європейського
суду з прав людини не лише погіршує
імідж нашої держави на міжнародному
рівні, але й призводить до значних
втрат державного бюджету.
Суд, дослідивши матеріали справи
дійшов висновку про наявність
обставин, які є достатніми підставами
для залишення позову без розгляду з
Так, як вбачається з матеріалів справи,
ухвалами суду від 08.02.14. та 25.02.14.
позивача було зобов'язано надати,
зокрема, власне письмове підтвердження
того, що у провадженні господарських
судів України або іншого органу, який в
межах своєї компетенції вирішує спір,
немає справи зі спору між тими ж
сторонами, про той же предмет і з тих же
підстав та не має рішення цих органів з
такого спору; на підтвердження його
статусу юридичної особи і повного
найменування подати оригінал і
належним чином засвідчені копії
статуту (положення), витягу від
Державного реєстратора про включення
до Єдиного державного реєстру
юридичних осіб та фізичних
осіб-підприємців станом на день
розгляду справи; довідку
обслуговуючого банку про найменування
відкритих рахунків; витяг від
Державного реєстратора про включення
відповідача до Єдиного державного
реєстру юридичних осіб та фізичних
осіб-підприємців станом на день
розгляду справи; оригінали документів,
копії яких додані до позовної заяви
для огляду в судовому засіданні;
належним чином завірену та придатну
для читання копію Договору № 121/09 від
25.12.09.; письмові пояснення стосовно
строку дії Договору № 121/09 від 25.12.09.;
документи, що підтверджують правовий
статус переданого в оренду відповідачу
приміщення; належні докази перебування
відповідача в орендованих спірних
приміщеннях станом на день
пред'явлення позову; направити на
адресу залучених третіх осіб копію
позовної заяви з доданими до неї
документами.

Також, вказаними ухвалами суду було
зобов'язано сторони, в тому числі
позивача, направити свого повноважного
представника для дачі пояснень по суті
спору, явку останнього було визнано
обов'язковою, та було попереджено
позивача про правові наслідки
нез'явлення в судове засідання на
виклик Господарського суду міста Києва
та неподання витребуваних судом
доказів.

Однак, позивачем не надано суду
відповідних документів, а його
представник без повідомлення причин не
з'явився в судові засідання 25.02.14. та
13.03.14., що на думку суду, перешкоджає
вирішенню спору.

Зокрема, належить зазначити, що вказане
зумовлює наслідки, передбачені ст. 81
Господарського процесуального кодексу
України.

Відповідно до п. 3.13. постанови Пленуму
Вищого господарського суду України № 18
від 26.12.11. "Про деякі питання практики
застосування Господарського
процесуального кодексу України судами
першої інстанції" у разі неподання
учасником судового процесу з
неповажних причин або без повідомлення
причин матеріалів та інших доказів,
витребуваних господарським судом,
останній може здійснити розгляд справи
за наявними в ній матеріалами та
доказами або, з огляду на обставини
конкретної справи, залишити позов без
розгляду на підставі пункту 5 частини
першої статті 81 ГПК.

Також, згідно з п. 4.9. вказаної
постанови, при вирішенні питання щодо
залишення позову без розгляду (стаття 81
ГПК) господарським судам слід мати на
увазі, що застосування пункту 5 частини
першої цієї статті можливо лише за
наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються
витребуваними, тільки якщо про це
зазначено у відповідному
процесуальному документі або, в разі
оголошення перерви в судовому
засіданні, - в протоколі такого
засідання;

- витребувані документи чи явка
представника позивача дійсно
необхідні для вирішення спору, тобто за
їх відсутності суд позбавлений
можливості вирішити спір по суті;

- позивач не подав документи,
витребувані судом при підготовці
справи до розгляду (стаття 65 ГПК) або в
порядку статті 38 названого Кодексу, чи
не направив свого представника в
засідання господарського суду без
поважних причин. Отже, перш ніж
залишити позов без розгляду
господарський суд зобов'язаний
з'ясувати причини невиконання його
вимог позивачем і об'єктивно оцінити їх
поважність.

Поважними, з урахуванням конкретних
обставин справи, вважаються причини,
які за об'єктивних, тобто не залежних
від позивача, обставин унеможливлювали
або істотно утруднювали вчинення ним
відповідних процесуальних дій; при
цьому береться до уваги й те, чи вживав
позивач заходів до усунення цих
обставин або послаблення їх
негативного впливу на виконання
позивачем процесуальних обов'язків,
покладених на нього судом. Відповідні
докази подаються позивачем і
оцінюються господарським судом за
загальними правилами статті 43 ГПК.

У разі неповідомлення позивачем таких
причин суд вправі, в залежності від
конкретних обставин справи, або
залишити позов без розгляду, або
розглянути справу за наявними в ній
доказами.

Додатково суд відзначає, що у
відповідності до п. 1 постанови Пленуму
Вищого господарського суду України від
23.03.12. № 6 «Про судове рішення», рішення
з господарського спору повинно
прийматись у цілковитій відповідності
з нормами матеріального і
процесуального права та фактичними
обставинами справи, з достовірністю
встановленими господарським судом,
тобто з'ясованими шляхом дослідження
та оцінки судом належних і допустимих
доказів у конкретній справі. Рішення
господарського суду має ґрунтуватись
на повному з'ясуванні такого: чи мали
місце обставини, на які посилаються
особи, що беруть участь у процесі, та
якими доказами вони підтверджуються;
чи не виявлено у процесі розгляду
справи інших фактичних обставин, що
мають суттєве значення для правильного
вирішення спору, і доказів на
підтвердження цих обставин; яка
правова кваліфікація відносин сторін,
виходячи з фактів, установлених у
процесі розгляду справи, та яка правова
норма підлягає застосуванню для
вирішення спору.

Явка представника позивача в судові
засіданні та подання ним доказів
необхідні для безпосереднього
сповіщення останнім про знані їм
відомості та докази у справі,
з'ясування наявності чи відсутності
обставин, на яких ґрунтуються позовні
вимоги в їх сукупності, вирішення інших
питань, без оцінки яких неможливий
всебічний, повний і об'єктивний розгляд
справи по суті.

Згідно з частиною третьою статті 22 ГПК
України сторони зобов'язані
добросовісно користуватися належними
їм процесуальними правами, виявляти
взаємну повагу до прав і охоронюваних
законом інтересів другої сторони,
вживати заходів до всебічного, повного
та об'єктивного дослідження всіх
обставин справи.

В даному випадку, позивач не повідомив
поважних причин не направлення свого
представника до суду для участі у
судовому засіданні та неподання
відповідних документів.

Враховуючи предмет спору, а також
доказове наповнення матеріалів справи,
суд вважає, що за вказаних обставин
спір не може бути вирішено по суті, у
зв'язку з чим залишає позов без
розгляду в порядку п. 5 ч. 1 ст. 81 ГПК
України.

При цьому судові витрати, згідно ст. 49
Господарського процесуального кодексу
України, відносяться на рахунок
позивача у повному обсязі.

Водночас, суд вважає за необхідне
зазначити, що згідно з ч. 4 ст. 81
Господарського процесуального кодексу
України, після усунення обставин, які
зумовили залишення позову без
розгляду, позивач має право знову
звернутися з ним до господарського
суду в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 4-5, 4-7, п.5 ч. 1 ст. 81, ст. 86
Господарського процесуального кодексу
України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов Комунального закладу Київської
обласної ради «Київська обласна
клінічна лікарня» залишити без
розгляду.

Суддя

Т.М. Ващенко