КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2014 р. Справа№ 910/13980/13

Київський апеляційний господарський
суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шевченка Е.О.

суддів: Зеленіна В.О.

Синиці О.Ф.

при секретарі
Грабінській Г.В.

За участю представників:

від позивача: Ковтун Т.О.

від відповідача: Кошкіна І.В.

від третьої особи: Самойленко М.В.

Сом В.І.

від прокуратури: Белікова С.О. (посв.
№015614 від 14.03.2013р.)

Розглянувши у відкритому судовому
засіданні

апеляційні скарги Комунального
підприємства «Київський
метрополітен», Державної фінансової
інспекції України, Прокуратури міста
Києва

на рішення Господарського суду міста
Києва від 08.10.2013р.

у справі №910/13980/13 (суддя Борисенко І.І.)

за позовом Комунального підприємства
«Київський метрополітен»

до Публічного акціонерного товариства
«Київметробуд»

третя особа Державна фінансова
інспекція України

про стягнення 214 566,48 грн.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство «Київський
метрополітен» звернулось до
Господарського суду міста Києва з
позовом до Публічного акціонерного
товариства «Київметробуд», третя особа
Державна фінансова інспекція України
про стягнення з відповідача збитків на
суму 214 566,48 грн.

Рішенням Господарського суду міста
Києва від 08.10.2013р. в задоволенні
позовних вимог відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням,
Комунальне підприємство «Київський
метрополітен» подало апеляційну
скаргу, в якій просить скасувати
рішення Господарського суду міста
Києва від 08.10.2013р. по справі №910/13980/13
повністю та прийняте нове рішення, яким
задовольнити позовні вимоги позивача у
повному обсязі.

В обгрунтування апеляційної скарги
апелянт посилається на акт №06-21/14
ревізії фінансово-господарської
діяльності КП «Київський
метрополітен», який складений
Державною фінансовою інспекцією
України. Даним актом, як вказує
скаржник, встановлено порушення Правил
визначення вартості будівництва ДБН
Д.1.1-1-2000, у зв'язку з чим здійснено
проплати бюджетними коштами, що не були
передбачені умовами Договору №19/001 від
20.08.2004р., а саме: 108 879,98 грн. оплата
матеріалів («стіна в грунті» - обсадні
труби Д 377 мм); 100 699,50 грн. - відшкодування
доплат за роботу у вечірні години; 4 987,00
грн. - завищення вартості будівництва
за рахунок розбіжностей прийнятих та
оплачених робіт при проведенні
контрольного обміру електромонтажних
та звукоізоляційних робіт на станції
метрополітену «Голосіївська» та
ВВ-№107. На думку КП «Київський
метрополітен», внаслідок включення
відповідачем до актів виконаних робіт
(КБ-2В) робіт, матеріалів, що не
передбачені умовами Договору та
проектно-кошторисною документацією,
було нанесено шкоду, які згідно ст. 1166
Цивільного кодексу України має бути
відшкодована йому, як одержувачу
бюджетних коштів.

Прокуратурою міста Києва також подана
апеляційна скарга на рішення
господарського суду від 08.10.2013р., за
якою прокуратура просить апеляційний
суд скасувати вказане рішення та
прийняти нове, яким позовні вимоги
Комунального підприємства «Київський
метрополітен» задовольнити повністю.
Прокуратура зазначає, що в діях ПАТ
«Київметробуд» вбачаються ознаки
цивільного правопорушення, оскільки
відповідач під час виконання Договору
№19/001 завдав позивачеві збитки у
розмірі 214 566,48 грн. Неправомірні дії
відповідача полягають у тому, що
останній при підписання актів
виконаних робіт )КБ-22В) включив роботи,
не передбачені умовами договору та
проектно-кошторисною документацією.
Так, як вказує прокуратура, ні умовами
договору, ні діючими ДБН Д.1.1-1-2000, ВБН
Д1.1-1-2004 не передбачено відшкодування
замовником додаткових доплат,
понесених підрядником за виконання
робіт з будівництва метрополітену у
вечірній час. Крім того, за даними актів
ф КБ-2в та Підсумкових відомостей
ресурсів, які є невід'ємними додатками
до цих актів, за 2011 рік та
січень-червень, вересень 2012р.,
відповідач використав на улаштування
«стіни в Груні» труби металеві обсадні.
Однак фактично, як наголошує
прокуратура, за наявними документами
бухгалтерського обліку, а саме:
матеріальними звітами (ф М-19) за 2011р. та
січень-червень, вересень 2012р.
матеріально відповідальної особи та
порівняльними відомостями за цей
період (ф М-29) дані труби по
бухгалтерському обліку не
обліковуються та витрати будівництва
метрополітену не списувались. Також
прокуратура вказує про те, що під час
проведення контрольного обміру
виконаних електромонтажних та
звукоізоляційних робіт на станції
метрополітену «Голосіївська» та ВВ-№107
було виявлено розбіжність обсягів, що
призвело до завищення виконаних робіт
на суму 4 987,00 грн.

Апеляційну скаргу на рішення
Господарського суду міста Києва від
08.10.2013р. подано і Державною фінансовою
інспекцією України, яка просить
скасувати рішення суду першої
інстанції та прийняти нове рішення,
яким задовольнити позовні вимоги КП
«Київський метрополітен».

Державна фінансова інспекція України
зазначає, що господарський суд в
порушення ст. 43 ГПК України не врахував
факти, зазначені в акті ревізії
інспекції від 21.02.2013р. №06-21/14, та
пояснення представників інспекції,
надані в судовому засіданні, що
призвело до винесення рішення, яке
суперечить нормам чинного
законодавства. Інспекція вказує про те,
що за результатами ревізії
фінансово-господарської діяльності КП
«Київський метрополітен» за період з
01.11.2010р. по 31.10.2012р. встановлено, що
будівництво метрополітену
здійснювалося за бюджетні кошти на
підставі договорів підряду.
Генеральною підрядною організацією
визначено за результатами проведеного
тендеру ПАТ «Київметробуд». Під час
ревізії досліджено ряд договорів
підряду, укладених між КП «Київський
метрополітен» та ПАТ «Київметробуд», а
саме Договір підряду від 10.08.2004р. №19/001,
Договір підряду від 09.08.2011р.
№19/002/15-ДБМ/2011, Договір підряду від
28.02.2012р. №19/003/4-ДБН/2012. В результаті було
встановлено, що структурні підрозділи
ПАТ «Київметробуд» безпідставно
включили до актів ф КБ-2в не передбачені
умовами договорів та будівельними
нормами витрати, в результаті чого
завдано збитків міському бюджету м.
Києва в особі КП «Київський
метрополітен».

Відповідач - Публічне акціонерне
товариство «Київметробуд», надало
апеляційному суду письмовий відзив на
апеляційні скарги, згідно якого вважає
рішення Господарського суду міста
Києва від 08.10.2013р. законним та таким, що
прийняте у відповідності до норм
матеріального і процесуального права.

В противагу доводів апеляційних скарг
відповідач вказує на наступне:

- взаєморозрахунки за виконані роботи
по влаштуванню «стіна в ґрунті» -
обсадні труби Д 377 мм проводились
згідно нормативно-кошторисної бази С
214-1403 М, де розмір амортизації
розрахований без врахування вартості
експлуатації обсадних труб;

- не дивлячись на те, що Договір прямо не
передбачає доплату за виконані роботи
у вечірній час, це аж ніяк не свідчить
про те, що зазначені роботи треба
вважати роботами, виконаними у
звичайних умовах. Приймаючи приписи п.
1.1. Договору щодо застосування чинних
законодавчих актів України при
виконані умов Договору слід керуватися
Постановою ЦК КПРС, Ради Міністрів СРСР
та ВЦРПС «Про перехід об'єднань,
підприємств і організацій
промисловості та інших галузей
народного господарства на
багатозмінний режим роботи з метою
підвищення ефективності виробництва»
від 12.02.1987р. №194, роз'ясненням
Держкомпраці СРСР та Секретаріату
ВЦРПС від 17.03.1989р. №6/6-140 «Про
особливості застосування і введення
пільг, передбачених постановою ЦК КПРС,
Ради Міністрів СРСР та ВЦРПС від
12.02.1987р. №194 «Про перехід об'єднань,
підприємств і організацій
промисловості та інших галузей
народного господарства та
багатозмінний режим роботи з метою
підвищення ефективності виробництва»
(затверджено постановою Держкомпраці
СРСР та Секретаріату ВЦРПС від 17.03.1989р.
№88/6-140), Генеральною угодою про
врегулювання основних принципів і норм
реалізації соціально-економічної
політики і трудових відносин в Україні
на 2004-2005 роки, укладеною між Кабінетом
Міністрів України, всеукраїнськими
об'єднаннями організацій роботодавців
і підприємств та всеукраїнськими
профспілками і профоб'єднаннями;
Генеральною Угодою про регулювання
основних принципів і норм реалізації
соціально-економічної політики і
трудових відносин в Україні на 2010-2012
роки, укладеною між Кабінетом
Міністрів України, Спільним
представницьким органом роботодавців
на національному рівні та Спільним
представницьким органом
всеукраїнських профспілок та
профспілкових об'єднань; Листом
Мінрегіонбуду України №8/15-91-13 від
19.04.2013р.;

- електромонтажні та звукоізоляційні
роботи на станції метро «Голосіївська»
та ВВ №107 були виконані у листопаді та
прийняті замовником без жодного
зауваження, закінчений будівництвом
об'єкт був прийняти до експлуатації з
видачею сертифікату відповідності КВ
000541 від 14.12.2010р. та підписанням акту
готовності об'єкта до експлуатації від
10.12.2010р.

Ухвалами Київського апеляційного
господарського суду від 15.11.2013р.
колегія суддів у складі головуючий
суддя Шевченко Е.О., судді Зеленін В.О.,
Синиця О.Ф. прийняла до провадження
апеляційні скарги Комунального
підприємства «Київський
метрополітен», Прокуратури міста
Києва, Державної фінансової інспекції
України та призначила розгляд справи
на 02.12.2013р.

Справа слухалась з оголошеними в
судових засіданнях перервами 02.12.2013р.,
12.12.2013р., 20.01.2014р. на підставі ст. 77 ГПК
України.

Розглянувши доводи апеляційної скарги,
перевіривши матеріали справи,
дослідивши докази, проаналізувавши
правильність застосування судом
першої інстанції норм законодавства,
Київський апеляційний господарський
суд вважає, що апеляційні скарги не
підлягають задоволенню з наступних
підстав.

Державною фінансовою інспекцією
України було проведено ревізію
фінансово-господарської діяльності
Комунального підприємства «Київський
метрополітен» за період з 01.11.2010р. по
31.10.2012р., за результатами якої складено
Акт 21.02.2013р. №06-21/14. В даному Акті
Інспекція зафіксувала порушення, які,
як на її думку, були допущені під час
визначення вартості виконаних робіт та
здійсненні розрахунків між
Комунальним підприємством «Київський
метрополітен» та Публічним
акціонерним товариством
«Київметробуд» при виконанні Договору
підряду №19/001 від 20.08.2004р. Так, зокрема,
Інспекцією було встановлено наступне:

- відповідач додатково пред'явив
позивачеві, а позивач оплатив, крім
передбачених умовами Договору,
витрати, не зазначені в Договорі
підряду №19/001 від 20.08.2004р., пов'язані з
доплатою працівниками відповідача за
виконання робіт у вечірні години, на
суму 100 699,50 грн.;

- в актах ф КБ-2в за 2011 рік та
січень-червень, вересень 2012р. завищено
вартість виконаних робіт на суму не
підтверджених даними бухгалтерського
обліку витрат з придбання та списання
на виконання робіт з будівництва
метрополітену обсадних труб на суму 108
879,98 грн.;

- 05.02.2013р. проведено обстеження
виконаних електромонтажних та
звукоізоляційних робіт на станції
метрополітену «Голосіївська» та ВВ
№107, відображених в актах ф. №КБ-2в,
№№25, 26 за листопад 2010р., за
результатами якого виявлено
розбіжність між фактично виконаними
обсягами робіт та обсягами, які
зазначені у відповідних актах, на суму 4
987,00 грн.

Посилаючись на Акт ревізії від 21.02.2013р.
№06-21/14, позивачем і заявлені позовні
вимоги, які є предметом розгляду у
даній справі. При цьому позивач вважає,
що неправомірні дії відповідача
полягають у тому, що він при підписанні
актів виконаних робіт (КБ-2В) включив
роботи, що не передбачені умовами
Договору №19/001 від 20.08.2004р. та
проектно-кошторисною документацією,
чим завдав збитків бюджету Києва в його
особі, як одержувача бюджетних коштів.

У відповідності до ст. 611 Цивільного
кодексу України у разі порушення
зобов'язання настають правові
наслідки, встановлені договором або
законом, зокрема, відшкодування
збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 623
Цивільного кодексу України боржник,
який порушив зобов'язання, має
відшкодувати кредиторові завдані цим
збитки. Розмір збитків, завданих
порушенням зобов'язання, доказується
кредитором.

Згідно з ч. 1 ст. 22 Цивільного кодексу
України особа, якій завдано збитків у
результаті порушення її цивільного
права, має право на їх відшкодування.

Частина 2 ст. 22 Цивільного кодексу
України передбачає, що збитками є:
втрати, яких особа зазначала у зв'язку
зі знищенням або пошкодженням речі, а
також витрати, які особа зробила або
мусить зробити для відновлення свого
порушеного права (реальні збитки);
доходи, які особа могла б реально
одержати за звичайних обставин, якби її
право не було порушене (упущена вигода).

Слід зазначити, що для застосування
такої міри відповідальності, як
відшкодування збитків, потрібна
наявність повного складу цивільного
порушення: протиправна поведінка, дія
чи бездіяльність особи; шкідливий
результат такої поведінки (збитки);
причинний зв'язок між протиправною
поведінкою та шкодою; вина
правопорушника.

Таким чином, для вирішення даного спору
апеляційному суду необхідно
встановити, чи має місце порушення
відповідачем зобов'язань з наслідком
понесення збитків позивачем, а також,
можливість (неможливість) застосування
міри відповідальності у вигляді
збитків.

Так, 20 серпня 2004р. між Комунальним
підприємством «Київський
метрополітен», як замовником, та
Відкритим акціонерним товариством
«Київметробуд», правонаступником всіх
прав та обов'язків якого згідно Статуту
є Публічне акціонерне товариство
«Київметробуд», був укладений
Довгостроковий договір №19/001 на
будівництво
Куренівсько-Червоноармійської лінії
від станції «Либідська» до станції
«Виставковий центр».

В п. 1.1. Договору визначено, що при його
виконанні сторони керуються чинними
законодавчими актами України;
нормативними актами Держбуду України,
Положенням про підрядні контракти в
будівництві України, ДБН Д.1.1.1-2000 з
доповненням №3 зміни 2 та Тимчасовим
положенням щодо розподілу обов'язків
між учасниками будівництва по
забезпеченню об'єктів державного
контракту та державного замовлення
матеріалами, виробами і устаткуванням.

Згідно з п. 1.4. Договору фінансування
будівництва
Куренівсько-Червоноармійської лінії
від станції «Либідська» до станції
«Виставковий центр» здійснюється за
рахунок міського та державного
бюджетів.

Статтею 2 Договору передбачено, що
вартість робіт по даному Договору
визначена динамічною договірною ціною
та орієнтовно складає 292,5 млн. грн., крім
того ПВД - 20% - складає 58,5 млн. грн.
Загальна вартість робіт складає 351,0
млн. грн. Договірна ціна може бути
змінена сторонами у випадках: при
внесенні нових змін в обсяги і склад
робіт; при необхідності врахування
інфляційних факторів; при введенні
нових нормативних документів та
законодавчих актів, що впливають на
вартість робіт; при виявленні помилок у
розрахунках; зміні в установленому
порядку узгодженої номенклатури
матеріалів і устаткування поставки
замовника; суттєвих розходжень
фактичних і проектних умов
будівництва, передбачити які при
узгодженні договірної ціни
генпідрядник не міг. Зміна договірної
ціни оформляється сторонами шляхом
укладенні додаткової угоди в 10-денний
термін з моменту появи обставин зміни
договірної ціни.

Відповідно до пунктів 3.1., 3.2., 3.4., 3.5.
Договору акт виконаних робіт готує
генпідрядник і передає для підписання
уповноваженому представнику замовника
у строк не пізніше першого числа
місяця, що слідує за звітним.
Уповноважений представник замовника
протягом трьох календарних днів
перевіряє реальність акту і підписує
його в частині фактично виконаних
обсягів робіт. Несвоєчасне підписання
акту, а також необґрунтована претензій
щодо фактичного виконання робіт
розглядається як несвоєчасна оплата.
Розрахунки за виконані роботи
провадяться по динамічній договірній
ціні за фактично виконані обсяги БМР
підрозділами генпідрядника та
субпідрядників згідно кошторисної
документації за однорівневою системою
ціноутворення, які підтверджені
двосторонньо оформленими актами КБ-2в,
КБ-3. Порядок розрахунків узгоджується
окремими протоколами, які є
невід'ємними частинами даного
Договору. Оплата виконаних робіт
проводиться замовником щомісячно на
підставі актів форми КБ№3 за фактично
виконані обсяги робіт протягом 10 днів
після підписання актів №КБ-2в, КБ№3 в
межах асигнувань на фінансування
капітальних вкладень, передбачених
Програмою соціально-економічного та
культурного розвитку м. Києва. Кінцеві
розрахунки за виконані роботи з
Генпідрядником здійснюються протягом
20 робочих днів після підписання акту
здавання об'єкту в експлуатацію.

Як вбачається, 10 грудня 2010р. був
складений Акт готовності об'єкта до
експлуатації №1, згідно з яким вирішено
вважати закінчений будівництвом об'єкт
«І черга дільниці
Куренівсько-Червоноармійської лінії
метрополітену в м. Києві від станції
«Либідська» до станції «Виставковий
центр» (дільниця від станції
«Либідська» до станції
«Васильківська») готовим до
експлуатації.

14 грудня 2010р. Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві видала Сертифікат
відповідності КВ 000541 закінченого
будівництвом об'єкта: Будівництво
Куренівсько-Червоноармійської лінії
метрополітену у м. Києві від станції
«Либідська» до станції «Виставковий
центр» (І черга - дільниця від станції
«Либідська» до станції
«Васильківська» з оборотними
тупиками).

Разом з тим, 05.02.2013р. комісією, створеною
позивачем, у складі головного інженера
СП «Дирекція будівництва
метрополітену», інженерів з нагляду за
будівництвом СП «Дирекція будівництва
метрополітену», заступника начальника
дистанції СП «Електромеханічна
служба», електромеханіка дистанції
ЕКО-1 СП «Служба електропостачання»,
бригадира ТОВ «Електрик» в присутності
головного державного фінансового
інспектора Державної фінансової
інспекції України було проведено
обстеження виконаних електромонтажних
та звукоізоляційних робіт на станції
метрополітену «Голосіївська» та
ВВ-№107, за результатами якого виявлено
розбіжність обсягів робіт (матеріалів),
відображених в актах ф. №КБ-2в №№25, 26 за
листопад 2010р., та фактично виконаних
робіт (матеріалів) на суму 4 987,00 грн., а
саме:

- монтаж світильника з люмінесцентними
лампами Matrix Т5-35Вт - од. вим. 100 шт. -
кількість згідно актів 0,64 - кількість
встановлена контрольним обміром 0,62;

- світильник для люмінесцентних ламп
Matrix Т5-36 Вт - од. вим. шт. - кількість
згідно актів 64 - кількість встановлена
контрольним обміром 62;

- монтаж світильника Jena-2 - од. вим. 100 шт.
- кількість згідно актів 0,03 - кількість
встановлена контрольним обміром 0,02;

- світильник Jena-2 - од. вим. шт. - кількість
згідно актів 3 - кількість встановлена
контрольним обміром 2.

У відповідності до ч. 1 ст. 853 Цивільного
кодексу України замовник зобов'язаний
прийняти роботу, виконану підрядником
відповідно до договору підряду,
оглянути її і в разі виявлення
допущених у роботі відступів від умов
договору або інших недоліків негайно
заявити про них підрядникові. Якщо
замовник не зробить такої заяви, він
втрачає право у подальшому посилатися
на ці відступи від умов договору або
недоліки у виконаній роботі.

Відповідно до ч. 2 ст. 853 Цивільного
кодексу України замовник, який прийняв
роботу без перевірки, позбавляється
права посилатися на недоліки роботи,
які могли бути встановлені при
звичайному способі її прийняття (явні
недоліки).

Судова колегія апеляційного суду
відзначає, що оскільки згідно актів №25,
№26 за листопад 2010р. позивач прийняв від
відповідача електромонтажні та
звукоізоляційні роботи, претензій щодо
недоліків не заявив, то на підставі ч. 1
та ч. 2 ст. 853 Цивільного кодексу України
він немає права посилатися на відступи
в цих роботах майже через два роки
після їх прийняття.

Стосовно понесення збитків позивачем
через неправомірне включення
відповідачем в акти виконаних робіт по
формі КБ-2в за 2011 рік, січень-червень,
вересень 2012р. до складу матеріальних
ресурсів обсадні труби, апеляційний
суд зазначає таке.

Роботи по влаштуванню «стіни в ґрунті»
- обсадні труби, виконувались
субпідрядною організацією ПрАТ
«Метробуд».

Так, в Акті ревізії від 21.02.2013р. №06-21/14
Державна фінансова інспекція України
зазначила, що під час уточнення
вартості ресурсів, включених до актів ф
КБ-2в за 2011 рік та січень-червень,
вересень 2012 року, було виявлено, що
віднесені до складу матеріальних
ресурсів обсадні труби по
бухгалтерському обліку ПрАТ
«Метробуд» не рахувалися, у звітах
матеріально-відповідальних осіб на
приході та видатках не обліковувалися,
тобто вартість нормативних витрат труб
обсадних є нульовою.

В Довідці від 22.01.2013р. №06-21/4 зустрічної
звірки щодо документального та
фактичного підтвердження виду, обсягу
та якості операцій і розрахунків, що
здійснювалися між КП «Київський
метрополітен» та ПАТ «Київметробуд» за
період з 01.11.2010р. по 31.10.2012р. Державною
фінансовою інспекцією України
зазначено, що за даними актів та
Підсумкових відомостей ресурсів за 2011
рік та січень-червень, вересень 2012р.,
які є невід'ємними додатками до актів ф
КБ-2в, ПрАТ «Метробуд» використало на
улаштування «стіни в ґрунті» труби
сталеві обсадні. Фактично за наявними
у товаристві документами
бухгалтерського обліку а саме:
матеріальними звітами (ф. М-19) за 2011 рік
та січень-червень, вересень 2012 року
матеріально-відповідальної особи та
порівняльними відомостями за цей же
період (ф М-29) дані труби у підзвіт
матеріально-відповідальній особі не
передавалися та на витрати будівництва
метрополітену ним не списувалися.

Так, згідно Наказу Міністерства
статистики від 21.06.1996р. №193 «Про
затвердження типових форм первинних
облікових документів з обліку сировини
та матеріалів» матеріальні звіти
(форми №М-19) складаються матеріально
відповідальними особами тільки у
кількісному виразі та в одному
примірнику і подаються до бухгалтерії
по закінченню місяця. Розцінка
надходження та використання
матеріалів проводиться бухгалтерією
безпосередньо у матеріальному звіті.
До матеріальних звітів, як правило,
повинні включатися усі матеріали, які
були та є у наявності на складі (коморі),
незалежно від того був чи не був рух цих
матеріалів за звітний місяць. Разом із
матеріальним звітом до бухгалтерії
подаються усі первинні документи на
прибуток та видаток матеріалів з
вказівками про кількість документів та
їх номерів окремо за прибутком та
видатком.

Крім того, в листі Державного комітету
статистики України від 04.12.2002р. №03-04-05/99
«Щодо застосування форм первинної
документації № М-23 та № М-29» зазначено,
що типова форма № М-29 «Звіт про витрати
основних матеріалів у будівництві у
співставленні з виробничими нормами»
застосовується для співставлення
фактичних витрат основних будівельних
матеріалів на виконані будівельні та
монтажні роботи з виробничими нормами
витрат матеріалів і є підставою для
списання цих матеріалів на
собівартість будівельно-монтажних
робіт.

В Наказі Центрального статистичного
управління СРСР від 24.11.2982р. №613 «Про
затвердження типової міжвідомчої
форми № М-29» зазначено, що звіт по формі
№ М-29 складається із двох розділів. В
першому розділі наводяться дані про
об'єми будівельно-монтажних робіт та
нормативної необхідності основних
будівельних матеріалів, а в другому
розділі здійснюється співставлення
фактичних витрат основних матеріалів з
витратами, визначеними за нормами.
Кількість матеріалів, що поступили на
об'єкт за місяць, записується в
комплектуючу карту начальником
ділянки (прорабом) на підставі даних
матеріального звіту по формі № М-19 та
інших первинних документів. Кількість
витрачених матеріалів, вказаних у
звіті по формі № М-29 має відповідати
кількості матеріалів, що наведені у
звіті по формі № М-19.

Таким чином, матеріальні звіти по формі
№М-19 та №М-29 використовуються для
фіксації у кількісному виразі
матеріалів, які поступають на склад та
матеріалів, які використані для
будівництва, щомісячно та для
співставлення фактичних витрат
будівельних матеріалів на виконані
будівельні та монтажні роботи з
виробничими нормами витрат матеріалів.

В Акті ревізії від 21.02.2013р. та в Довідці
від 22.01.2013р. Державна фінансова
інспекція України приходить до
висновку про нульову вартість
нормативних витрат труб обсадних, у
зв'язку з відсутністю проведення цих
труб по документам бухгалтерського
обліку, а саме матеріальним звітам
форми № М-19 та форми №М -29 за період 2011
рік та січень-червень, вересень 2012р.

Судова колегія, враховуючи Наказ
Міністерства статистики від 21.06.1996р.
№193 «Про затвердження типових форм
первинних облікових документів з
обліку сировини та матеріалів», Наказ
Центрального статистичного управління
СРСР від 24.11.2982р. №613 «Про затвердження
типової міжвідомчої форми № М-29» та
лист Державного комітету статистики
України від 04.12.2002р. №03-04-05/99 «Щодо
застосування форм первинної
документації № М-23 та № М-29», з цього
приводу відмічає, що відображення
обсадних труб в період 2011 рік та
січень-червень, вересень 2012р. в
матеріальних звітах форми №М-19 та
форми №М-29 не могло мати місце,
оскільки вони, по-перше, були придбані
раніше ще в 2005р. згідно Договору
фінансового лізину №2, по-друге,
обсадні труби, як вбачається з умов
Договору фінансового лізину №2 від
01.07.2005р. придбані у складі комплекту
гідравлічної самохідної бурової
установки типу CASAGRANDE; по-третє, обсадні
труби є матеріальним ресурсом
багаторазового використання, і при
цьому в будівництві використовуються
не як будівельний матеріал, витрати по
якому виражаються кількісним
показником (кількість витрачених на
будівництво обсадних труб), а як
матеріальний ресурс, який неодноразово
використовують для кріплення бурових
свердловин і витрати по якому
визначаються з урахуванням техніко
обґрунтованого числа їх обертів та
норм припустимих збитків після кожного
оберту, як встановлено в ДБН Д.1.1.-2-99.

З урахуванням наведеного апеляційний
суд не вбачає зв'язку між відсутністю в
бухгалтерських документах, а саме
матеріальних звітах за формами №М-19 та
№М-29, фіксування обсадних труб (на
приход та на видатки) та в зазначенні
вартості експлуатації цих труб в актах
виконаних робіт.

Стосовно неправомірного, на думку
апелянтів, відшкодування доплат за
роботу у вечірні години на суму 100 699,50
грн. слід зазначити наступне.

Пунктом 3.14. Договору №19/001 від 20.08.2004р.
передбачено, що згідно ВБН Д.1.1-1-2004 на
підставі обґрунтувань витрат
генпідрядника при взаєморозрахунках
за виконані роботи замовник додатково
компенсує доплати за виконання робіт у
нічній час, у святкові й вихідні дні; у
важках і шкідливих та особливо важких і
особливо шкідливих умовах праці; в
стислі строки з підвищеної
інтенсивністю праці; за втрату
робочого часу на пересування
робітників та лінійного персоналу в
шахті від ствола до місця роботи і
назад; а також оплата додаткових
відпусток, встановлених
законодавством для робітників,
зайнятих на будівництві
метрополітенів і тунелів. Порядок
нарахувань та розмір цих доплат
встановлюється відповідно до
законодавства про оплату праці, про
відпустки та галузевої угоди,
узгоджується сторонами
(замовник-генпідрядник).

Отже, умовами укладеного між позивачем
та відповідачем Договору, передбачена
можливість компенсації позивачеві
відповідачеві, в тому числі, доплати за
виконання робіт у нічний час, у
святкові й вихідні дні. Компенсація
доплати за виконання робіт у вечірній
час не передбачена.

Як встановлено в ході ревізії
Державною фінансовою інспекцією
України відповідач додатково пред'явив
до оплати позивачеві витрати не
зазначені у Договорі підряду, які
пов'язані з доплатою працівникам за
виконання робіт у вечірні години.

Слід відмітити, що позивач прийняв акти
виконаних робіт, в яких зафіксовані
компенсації з доплати у вечірній час,
підписавши їх та в подальшому
здійснивши відповідні оплати.

Разом з тим, відповідно до п. 1.1.
Договору при виконанні даного Договору
сторони керуються чинними
законодавчими актами України;
нормативними актами Держбуду України,
Положеннями про підрядні контракти в
будівництві України, ДБН Д 1.1.1-2000 з
доповненнями №3 зміни 2 та Тимчасовим
положенням щодо розподілу обов'язків
між учасниками будівництва по
забезпеченню об'єкта державного
контракту та державного замовлення
матеріалами, виробами і устаткуванням.

Згідно з Постановою Верховної Ради
України "По порядок тимчасової дії та
території України окремих актів
законодавства Союзу РСР" від 12.08.1991р. №
1545 до прийняття відповідних актів
законодавства України на території
республіки застосовуються акти
законодавства Союзу РСР з питань, які
не врегульовано законодавством
України за умови, що вони не суперечать
Конституції і законам України.

Генеральною Угодою про регулювання
основних принципів і норм реалізації
соціально-економічної політики і
трудових відносин в Україні на 2002-2003
роки, укладеною між Кабінетом
Міністрів України, Конференцією
роботодавців України та
всеукраїнськими профспілками і
профоб'єднаннями передбачена доплата
за роботу в нічний час в розмірі 40%
годинної тарифної ставки (посадового
окладу) за кожну годину роботи в цей
час.

Генеральною Угодою про регулювання
основних принципів і норм реалізації
соціально-економічної політики і
трудових відносин в Україні на 2004-2005
роки, укладеною між Кабінетом
Міністрів України, всеукраїнськими
об'єднаннями організацій роботодавців
і підприємств та всеукраїнськими
профспілками і профоб'єднаннями,
передбачену раніше доплату за роботу в
нічний час було розширено на доплату за
виконання робіт в нічні години в
розмірі 35% та доплати на виконання
робіт у вечірні години в розмірі 20%
годинної тарифної ставки (посадового
окладу) за кожну годину роботи в цей
час.

Генеральною Угодою про регулювання
основних принципів і норм реалізації
соціально-економічної політики і
трудових відносин в Україні на 2010-2012
роки, укладеною між Кабінетом
Міністрів України, Спільним
представницьким органом роботодавців
на національному рівні та Спільним
представницьким органом
всеукраїнських профспілок та
профспілкових об'єднань, передбачено
за роботу у вечірній час з 18 до 22 години
(при багатозмінному режимі роботи)
встановлюється доплата 20% годинної
тарифної ставки (окладу, посадового
окладу) за кожну годину роботи у
вечірній час, а за роботу в нічний час -
35% годинної тарифної ставки (окладу,
посадового окладу) за кожну годину
роботи у нічний час.

Мінрегіонбуд України у своєму листі №
8/15-91-13 від 19.04.2013р., зокрема, зазначає, що
кошторисна заробітна плата у складі
вартості будівництва визначається
виходячи з умов та строків виконання
робіт, у тому числі й за умов виконання
робіт у вечірній та нічний час, з
урахуванням доплат, передбачених
законодавством, що підтверджується
відповідними обґрунтовуючими
розрахунками.

Твердження Державної фінансової
інспекції України про те, що дія
Генеральної угоди про регулювання
основних принципів і норм реалізації
соціально-економічної політики і
трудових відносин в України не
поширюється на відповідача, оскільки
він не зазначений у переліку
підприємств, які уклали з Кабінетом
Міністрів України цю Генеральну угоду,
є помилковим.

Так, одним із членів спільного
представницького органу
всеукраїнських профспілок та
професійних об'єднань, яким підписано
Генеральну угоду та узгоджено доплату
за роботу у вечірні години є Професійна
спілка залізничників і транспортних
будівельників України. Об'єднана
профспілкова організація ПАТ
«Київметробуд» знаходиться на
профспілковому обліку в Дорожній
профспілковій організації
Південно-західної залізниці, яка є
складовою частиною профспілки
залізничників і транспортних
будівельників України, що
підтверджується довідкою Дорожнього
комітету профспілки Південно-західної
залізниці №14 від 23.01.2014р.

Окрім цього судова колегія відмічає, що
умовами Договору №19/001 від 20.08.2004р. і
практикою, яка виробилась у сфері
будівництва, передбачено покладення
обов'язку на уповноважену особу
замовника перевірити реальність
відображених в акті витрат
(компенсацій) і в разі невідповідності
фактично виконаним обсягам робіт або
включенням до акту непередбачених
умовами договору та
проектно-кошторисною документацією
витрат заявити про це та відмовитись
від підписання актів повністю або в
частині.

У даному випадку уповноважена особа
позивача перевірила акти та прийняла
весь обсяг, що зафіксований в них без
зауважень, тому вести мову про
наявність вини саме відповідача у тому,
що позивач прийняв та оплатив вартість
робіт, є неправильним. Прийняття робіт
та оплата цих робіт - це дія позивача, а
отже і відповідальність за таку дію
покладається на нього.

За таких обставин, апеляційний суд
вважає, що сукупності всіх необхідних
елементів складу цивільного
правопорушення в діях відповідача
належними та допустимими доказами не
доведено.

Крім того, слід зауважити, що
апеляційні скарги, як і позовна заява,
зводяться до розгляду вартості робіт,
проте в них не доводиться наявність
збитків через склад цивільного
правопорушення, який складається з
протиправної поведінки, збитків,
причинного зв'язку між протиправною
поведінкою боржника та збитками

Виходячи з наведеного, колегія суддів
вважає, що рішення Господарського суду
міста Києва від 08.10.2013 р. у даній справі
є таким, що відповідає нормам
матеріального і процесуального права,
фактичним обставинам та матеріалам
справи, у зв'язку з чим підстави для
його скасування та задоволення
апеляційної скарги відсутні.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 101, 102, п. 1 ч. 1 ст. 103,
ст. 105 ГПК України, Київський
апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунального
підприємства «Київський метрополітен»
залишити без задоволення.

2. Апеляційну скаргу Прокуратури міста
Києва залишити без задоволення.

3. Апеляційну скаргу Державної
фінансової інспекції України залишити
без задоволення.

4. Рішення Господарського суду міста
Києва від 08.10.2013р. у справі №910/13980/13
залишити без змін.

5. Справу №910/13980/13 повернути до
Господарського суду міста Києва.

6. Постанова набирає законної сили з дня
її прийняття і може бути оскаржена до
Вищого господарського суду України
протягом двадцяти днів з дня її
прийняття.

Головуючий суддя
Е.О. Шевченко

Судді
В.О. Зеленін

О.Ф. Синиця