ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

"07" лютого 2014 р.
Справа № 911/328/14

Суддя Саванчук С.О., розглянувши
матеріали

за позовом Комунального підприємства
Бориспільської районної ради «ЗУБР»,

08340, Київська обл., Бориспільський р-н, с.
Гнідин, вул. Нова, 1

до 1) Фізичної особи-підприємця
Білокінь Олександра Григоровича,

08300, Київська обл., м. Бориспіль, вул.
Київський шлях, 39-а, кв. 57

2) Товариства з обмеженою
відповідальністю
«Енергобудтехсервіс»,

02232, м. Київ, б-р В. Висоцького, 4, офіс 1

про усунення перешкод в користуванні
майном

в с т а н о в и л а:

До господарського суду Київської
області надійшла позовна заява від
03.02.2014 № 01-23/50 Комунального
підприємства Бориспільської районної
ради «ЗУБР» до 1) Фізичної
особи-підприємця Білокінь Олександра
Григоровича та 2) Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Енергобудтехсервіс» про усунення
перешкод в користуванні майном.

Вказана позовна заява не може бути
прийнята до розгляду господарським
судом, оскільки вона не відповідає
вимогам розділу VIII Господарського
процесуального кодексу України.

Зокрема, позивачем порушено правила
об'єднання вимог та об'єднано в одній
позовній заяві кілька вимог, сумісний
розгляд яких перешкоджатиме з'ясуванню
прав і взаємовідносин сторін та
суттєво утруднить вирішення спору.

Відповідно до частини 1 статті 58
Господарського процесуального кодексу
України, в одній позовній заяві може
бути об'єднано кілька вимог. Під
вимогою розуміється
матеріально-правова вимога, тобто,
предмет позову, який являє собою
одночасно спосіб захисту порушеного
права. Отже, позивач наділений правом
об'єднати в одній позовній заяві кілька
вимог, тобто, кілька способів захисту
порушеного права.

Дозволяється об'єднувати вимоги, які
пов'язані між собою підставами
виникнення.

Підстава позову - це фактичні
обставини, на яких ґрунтується вимога
позивача. Отже, вимоги повинні
випливати з тих самих фактичних
обставин, на яких ґрунтуються ці
вимоги.

Також, можна об'єднати вимоги, якщо
обставини, на яких вони ґрунтуються,
підтверджуються тими самими доказами.
Позивач має право об'єднати в одній
позовній заяві не лише вимоги до одного
відповідача, а й вимоги до кількох
відповідачів, за умови, що ці вимоги
пов'язані між собою підставами
виникнення або доказами, що
підтверджують ці вимоги.

З позовних матеріалів вбачається, що
позивач заявляє дві окремі вимоги:

- усунути перешкоди у користуванні
власністю, а саме: приміщенням на
другому поверсі площею 21,8 кв.м.
банно-прального комбінату «Лотос», що
знаходиться по вул. Київський шлях, 79-А
в м. Бориспіль Київської області,
шляхом виселення Фізичної
особи-підприємця Білокінь Олександра
Григоровича;

- усунути перешкоди у
користуванні власністю, а саме:
приміщенням на другому поверсі площею
11,8 кв.м. та 10,4 кв.м. банно-прального
комбінату «Лотос», що знаходиться по
вул. Київський шлях, 79-А в м. Бориспіль
Київської області, шляхом виселення
Товариства з обмеженою
відповідальністю
«Енергобудтехсервіс».

Вищезазначені вимоги заявлені до
різних відповідачів та стосуються
різних приміщень. Вказані вимоги не
пов'язані ні підставами виникнення, ні
поданими доказами.

Підставами виникнення вказаних вимог є
розірвання двох окремих договорів
суборенди, один з яких укладений між
Суб'єктом підприємницької діяльності
Кураксою В.І. та відповідачем 1, а інший -
між Суб'єктом підприємницької
діяльності Кураксою В.І. та
відповідачем 2.

Разом з тим, не пов'язані вказані вимоги
і доказами, що підтверджують ці вимоги.
Позивачем обґрунтовано об'єднання
вказаних вимог подібністю спірних
правовідносин з відповідачами та
спільними доказами, що підтверджують
право власності позивача на спірне
майно, однак, позовні вимоги
ґрунтуються не на оспорюванні
відповідачами права власності
позивача, а на тому, що відповідачами не
укладаються з позивачем окремі
договори та не сплачується орендна
плата, що і має доводиться під час
розгляду даної справи, відтак, позовні
вимоги не пов'язані спільними доказами.
Зокрема, позивачем до матеріалів
справи додано копії листів з
повідомленнями про розірвання
договору, які надсилалися окремо
Фізичній особі-підприємцю Білокінь
Олександру Григоровичу та Товариству з
обмеженою відповідальністю
«Енергобудтехсервіс», відповідачі
користуються різними частинами
спірного приміщення та не пов'язані між
собою.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 1
статті 63 Господарського
процесуального кодексу України суддя
повертає позовну заяву і додані до неї
документи без розгляду, якщо порушено
правила об'єднання вимог або об'єднано
в одній позовній заяві кілька вимог до
одного чи кількох відповідачів і
сумісний розгляд цих вимог
перешкоджатиме з'ясуванню прав і
взаємовідносин сторін чи суттєво
утруднить вирішення спору. Таким чином,
приписами даної правової норми
встановлено два випадки, коли суддя
зобов'язаний повернути позовну заяву
без розгляду, а саме :

- у випадку, якщо порушено правила
об'єднання вимог;

- у випадку, якщо в одній позовній заяві
об'єднано кілька вимог до одного чи
кількох відповідачів і сумісний
розгляд цих вимог перешкоджатиме
з'ясуванню прав і взаємовідносин
сторін чи суттєво утруднить вирішення
спору.

Суд звертає увагу, що позивач має право
об'єднати в одній позовній заяві кілька
вимог, пов'язаних між собою підставою
виникнення або поданими доказами,
зокрема, про стягнення основної
заборгованості за договором та
інфляційних втрат і відсотків річних,
що на неї нараховані. Однорідними
позовними вимогами є такі, що виникають
з одних і тих самих або з аналогічних
підстав і водночас пов'язані між собою
одним і тим самим способом захисту прав
і законних інтересів.

З урахуванням наведеного, сумісний
розгляд неоднорідних вимог, що
заявлені в позовній заяві Комунального
підприємства Бориспільської районної
ради «ЗУБР», у тому числі, з огляду на
обмеженість строку розгляду справи,
передбаченого статтею 69
Господарського процесуального кодексу
України, перешкоджатиме з'ясуванню
прав і взаємовідносин сторін та
суттєво ускладнить вирішення спору.

Крім того, згідно з пунктом 3 частини 1
статті 57 Господарського
процесуального кодексу України до
позовної заяви додаються документи,
які підтверджують сплату судового
збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 1
статті 63 Господарського
процесуального кодексу України суддя
повертає позовну заяву і додані до неї
документи без розгляду, якщо не подано
доказів сплати судового збору у
встановлених порядку та розмірі.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону
України "Про судовий збір", судовий збір
справляється у відповідному розмірі
від мінімальної заробітної плати у
місячному розмірі, встановленої
законом на 1 січня календарного року, в
якому відповідна заява або скарга
подається до суду, - у відсотковому
співвідношенні до ціни позову та у
фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України
"Про Державний бюджет України на 2014 рік"
розмір мінімальної заробітної плати з 1
січня 2014 року складає 1 218,00 грн.

Позивачем одночасно заявлені дві
немайнові вимоги.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2
статті 4 Закону України "Про судовий
збір" за подання до господарського суду
позовної заяви немайнового характеру
судовий збір сплачується у розмірі 1
мінімальної заробітної плати.

Якщо в позовній заяві об'єднано дві або
більше вимог немайнового характеру,
пов'язаних між собою підставами
виникнення або поданими доказами,
судовий збір сплачується окремо з
кожної з таких вимог.

Отже, за подання даної позовної заяви,
судовий збір мав бути сплачений
позивачем у розмірі 2 436,00 грн.

На підтвердження сплати судового
збору, до позовної заяви Комунального
підприємства Бориспільської районної
ради «ЗУБР» додано платіжне доручення
від 03.02.2014 № 66 на суму 1 218,00 грн., що не
відповідає вимозі підпункту 2 пункту 2
частини 2 статті 4 Закону України "Про
судовий збір".

Зважаючи на викладене, додане до позову
платіжне доручення від 03.02.2014 № 66 не
може бути доказом сплати судового
збору у встановленому розмірі.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 63
Господарського процесуального кодексу
України суддя повертає позовну заяву,
якщо не подано доказів сплати судового
збору у встановленому порядку та
розмірі.

При розгляді даних позовних
матеріалів, судом враховано правову
позицію, що викладено у пункті 2.11.
постанови пленуму Вищого
господарського суду України «Про деякі
питання практики застосування розділу
VI Господарського процесуального
кодексу України» від 21.02.2013 року № 7.

Повернення позовної заяви не
перешкоджає повторному зверненню з нею
до господарського суду в загальному
порядку після усунення недоліків, що
стали підставами для її повернення.

З урахуванням наведеного, керуючись
пунктом 3 частини 1 статті 57, пунктами 4, 5
частини 1 статті 63 Господарського
процесуального кодексу України, суд -

ухвалив:

Позовну заяву повернути заявнику без
розгляду.

Суддя
С.О. Саванчук