ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2014 року
Справа № 925/1936/13

Господарський суд Черкаської області у
складі головуючого судді - Васяновича
А.В.,

секретар судового засідання - Гень С.Г.,

за участю представників сторін:

від позивача - Сухоцька В.М., Пироженко
Л.П. - представники за довіреностями,

від відповідача - Мигаль Л.О. -
представник за довіреністю,

від третьої особи - представник не
з'явився,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу

за позовом товариства з обмеженою
відповідальністю "Черкаська
продовольча

компанія", м. Черкаси

до Черкаського обласного
територіального відділення

Антимонопольного комітету
України, м. Черкаси

за участю третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору, на
стороні позивача:

товариства з обмеженою
відповідальністю "Лофінк Спайс",

м. Київ

про визнання недійсним
рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду Черкаської
області з позовом звернулося
товариство з обмеженою
відповідальністю "Черкаська
продовольча компанія" до Черкаського
обласного територіального відділення
Антимонопольного комітету України про
визнання недійсним рішення
адміністративної колегії Черкаського
обласного територіального відділення
Антимонопольного комітету України від
23 вересня 2013 року № 70 "Про порушення
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції та
накладення штрафу".

Ухвалою господарського суду
Черкаської області від 25 листопада 2013
року було порушено провадження у
справі та призначено розгляд справи на
10 грудня 2013 року.

Розгляд справи здійснюється після
відкладення.

Ухвалою господарського суду
Черкаської області від 16 січня 2014 року
продовжено строк розгляду спору на 15
днів, залучено до участі у справі в
якості третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору на
стороні позивача - товариство з
обмеженою відповідальністю "Лофінк
Спайс" та відкладено розгляд справи на
06 лютого 2014 року.

Представники позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримали та
просили суд позов задовольнити
повністю.

Представник відповідача в судовому
засіданні проти позову заперечував з
підстав викладених у відзиві на
позовну заяву від 05 грудня 2013 року за
№04/3592 та зазначав, що оскаржуване
рішення прийняте з урахуванням всіх
обставин справи, базується на чинному
законодавстві та підлягає виконанню.

Також відповідач зазначав, що оскільки
виробництво ковбасного виробу
"Сервелат "Європейський" здійснюється
позивачем за технічними умовами, а не
за ДСТУ, останній не має права
присвоювати відповідному ковбасному
виробу назви ковбаси традиційного
асортименту, а саме ковбаси "Сервелат".

Крім того відповідач стверджував, що
останнім обґрунтовано доведено, що дії
позивача у вигляді поширення на
етикетках ковбасного виробу
неправдивих даних шляхом використання
традиційної назви ковбасного виробу
"Сервелат" у словосполученні з іншим
словом "Європейський" може утворювати у
потенційного споживача уяву про
споживчі властивості та смакові
характеристики даного ковбасного
виробу, визначені нормами державних
стандартів України, в той час, коли його
виробництво здійснюється на підставі
технічних умов, які не відповідають
визначеним нормам державних
стандартів України, є порушенням
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції,
передбаченим ст. 151 Закону України "Про
захист від недобросовісної
конкуренції", у вигляді поширення
інформації, що вводить в оману, шляхом
повідомлення суб'єктом господарювання
безпосередньо невизначеному колу осіб
неправдивих даних про споживчі
властивості товару, що може вплинути на
наміри цих осіб щодо придбання товарів
цього суб'єкта господарювання.

В зв'язку з чим, відповідач просив суд у
задоволенні позову відмовити повністю.

Представник третьої особи в судове
засідання не з'явився, про причини
неявки суд не повідомив, надіслав
витребувані ухвалою суду від 16 січня 2014
року документи.

В судовому засіданні, яке відбулося 06
лютого 2014 року згідно ст. 85 ГПК України
було оголошено вступну та резолютивну
частини судового рішення зі справи
№925/1936/13.

Розглянувши матеріали справи,
заслухавши пояснення представників
сторін, а також дослідивши докази, що
містяться в матеріалах справи, суд
вважає, що позовні вимоги задоволенню
не підлягають, виходячи з наступного:

Як вбачається з матеріалів справи,
розпорядженням адміністративної
колегії Черкаського обласного
територіального відділення
Антимонопольного комітету України від
16 квітня 2013 року за №31-РК було
розпочато розгляд справи за ознаками
вчинення порушення товариством з
обмеженою відповідальністю "Черкаська
продовольча компанія" законодавства
про захист від недобросовісної
конкуренції, передбаченого ст. 151
Закону України "Про захист від
недобросовісної конкуренції", у
вигляді поширення інформації, що
вводить в оману, шляхом повідомлення
суб'єктом господарювання
безпосередньо невизначеному колу осіб
неправдивих даних про споживчі
властивості товару, що може вплинути на
наміри цих осіб щодо придбання товарів
цього суб'єкта господарювання.

За результатами розгляду справи
№04-24-02/13 про порушення законодавства
про захист від недобросовісної
конкуренції, 23 вересня 2013 року
адміністративною колегією Черкаського
обласного територіального відділення
Антимонопольного комітету України
було прийнято спірне рішення за №70,
відповідно до якого визнано дії
товариства з обмеженою
відповідальністю "Черкаська
продовольча компанія", у вигляді
поширення на етикетках ковбасного
виробу неправдивих даних шляхом
використання традиційної назви
ковбасного виробу "Сервелат" у
словосполученні з іншим словом
"Європейський", що може утворювати у
потенційного споживача уяву про
споживчі властивості та смакові
характеристики даного ковбасного
виробу визначені нормами державних
стандартів України, в той час, коли його
виробництво здійснюється на підставі
технічних умов, які не відповідають
визначеним нормам державних
стандартів України, порушенням
законодавства про захист від
недобросовісної конкуренції,
передбаченим ст. 151 Закону України "Про
захист від недобросовісної
конкуренції", у вигляді поширення
інформації, що вводить в оману, шляхом
повідомлення суб'єктом господарювання
безпосередньо невизначеному колу осіб
неправдивих даних про споживчі
властивості товару, що може вплинути на
наміри цих осіб щодо придбання товарів
цього суб'єкта господарювання.

За вказане порушення, відповідно до
статі 21 Закону України "Про захист від
недобросовісної конкуренції" на
позивача накладено штраф у розмірі 68 000
грн. 00 коп.

Позивач вважає, що рішення
відповідачем ухвалено внаслідок
невірного застосування норм діючого
законодавства, є незаконним та
необґрунтованим і повинно бути
скасовано судом.

Позивач зазначає, зокрема, що ковбаса
напівкопчена "Сервелат "Європейський",
першого сорту, виготовляється згідно
ТУ У 15.1-4-2002 "Вироби ковбасні
напівкопчені та смажені: ковбаси
напівкопчені, ковбаси напівкопчені з
використанням м'яса птиці, ковбаси
смажені та ковбаси смажені з
використанням м'яса птиці. Технічні
умови" зі змінами №1-8 (зміною 8 технічні
умови перевидані 24 липня 2012 року), які
пройшли експертизу та відповідають
чинному законодавству і зареєстровані
Держспоживстандартом України 24 липня
2012 року.

Розробником та власником вказаних ТУ є
товариство з обмеженою
відповідальністю "Лофінк Спайс", яке
згідно гарантійного листа від 13 червня
2011 року надало позивачу право на
використання нормативної
документації, в тому числі ТУ У
15.1-4-2002.

Позивач стверджував, що ковбаса
напівкопчена "Сервелат "Європейський"
не входить до асортиментного переліку
традиційних назв ковбас напівкопчених,
оскільки до традиційного асортименту
відносяться ковбасні вироби з
загальновідомими назвами, які
виготовляють за державними та
міждержавними стандартами, а позивач
виготовляє "Сервелат "Європейський" за
технічними умовами.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про
захист від недобросовісної
конкуренції" недобросовісною
конкуренцією є будь-які дії у
конкуренції, що суперечать торговим та
іншим чесним звичаям у господарській
діяльності.

Недобросовісною конкуренцією є дії у
конкуренції, зокрема визначені главами
2 - 4 цього Закону.

Статтею ст. 151 Закону України "Про
захист від недобросовісної
конкуренції" встановлено норми щодо
заборони поширення інформації, що
вводить в оману, а саме: поширенням
інформації, що вводить в оману, є
повідомлення суб'єктом господарювання,
безпосередньо або через іншу особу,
одній, кільком особам або
невизначеному колу осіб, у тому числі в
рекламі, неповних, неточних,
неправдивих відомостей, зокрема
внаслідок обраного способу їх
викладення, замовчування окремих
фактів чи нечіткості формулювань, що
вплинули або можуть вплинути на наміри
цих осіб щодо придбання (замовлення) чи
реалізації (продажу, поставки,
виконання, надання) товарів, робіт,
послуг цього суб'єкта господарювання.

Інформацією, що вводить в оману, є,
зокрема, відомості, які містять
неповні, неточні або неправдиві дані
про походження товару, виробника,
продавця, спосіб виготовлення, джерела
та спосіб придбання, реалізації,
кількість, споживчі властивості,
якість, комплектність, придатність до
застосування, стандарти,
характеристики, особливості
реалізації товарів, робіт, послуг, ціну
і знижки на них, а також про істотні
умови договору.

Декрет Кабінету Міністрів України "Про
стандартизацію і сертифікацію" від 10
травня 1993 року №46-93 є
нормативно-правовим документом
Кабінету Міністрів України, який
визначає правові та економічні основи
систем стандартизації та сертифікації,
встановлює організаційні форми їх
функціонування на території України.

Відповідно до частини другої статті 5
зазначеного декрету державні
стандарти України містять обов'язкові
та рекомендовані вимоги. До
обов'язкових належать, зокрема, вимоги,
що забезпечують безпеку продукції для
життя, здоров'я і майна громадян, її
сумісність і взаємозамінність, охорону
навколишнього природного середовища, і
вимоги до методів випробувань цих
показників.

Відповідно до частини третьої статті 5
зазначеного декрету обов'язкові вимоги
державних стандартів підлягають
безумовному виконанню органами
державної виконавчої влади, всіма
підприємствами, їх об'єднаннями,
установами та організаціями та
громадянами - суб'єктами
підприємницької діяльності, на
діяльність яких поширюються дія
стандартів.

Враховуючи, що державні стандарти у
галузі виробництва ковбас
запроваджено та введено у дію, то
виконання вимог таких державних
стандартів є обов'язковим для всіх
суб'єктів господарювання.

До традиційного асортименту відносять
ковбаси з загальновідомими назвами,
які виготовлялись за державними та
міжнародними стандартами. Так, однією
із традиційних назв ковбасних виробів
є назва "Сервелат", яка виробляється
згідно ДСТУ 4427:2005 "Ковбаси сирокопчені
та сиров'ялені. Загальні технічні
умови", або ДСТУ 4591:2006 "Ковбаси варено -
копчені. Загальні технічні умови"

На етикетці ковбаси "Сервелат
"Європейський" виробництва товариства
з обмеженою відповідальністю
"Черкаська продовольча компанія"
зазначено, зокрема: "ковбаса
напівкопчена "Сервелат "Європейський"
першого сорту".

Однак ковбаса під назвою "Сервелат"
виготовляється виключно за державними
чи міждержавним стандартами. Ковбаса
під назвою "Сервелат" може бути двох
видів: варено-копчена (ДСТУ 4591:2006
"Варено-копчені ковбаси") та
сирокопчена (ДСТУ 4427:2005 "Ковбаси
сирокопчені та сиров'ялені).

У пункті 4.2 ДСТУ 4591:2006 "Варено-копчені
ковбаси" зазначено: щоб унеможливити
фальсифікування ковбас традиційного
асортименту, заборонено присвоювати
ковбасам нового асортименту
традиційні назви, утворювати похідні
слова від традиційних назв або
використовувати ці назви у
словосполученнях з іншими словами.

У пункті 4.3 ДСТУ 4427:2005 "Ковбаси
сирокопчені та сиров'ялені" зазначено:
щоб унеможливити фальсифікування
ковбас традиційного асортименту,
заборонено присвоювати новим видам
ковбас традиційні назви з додаванням
окремих слів (наприклад, "Нова", "Екстра",
"Прима", "Люкс" тощо).

Законом України №1782-VІ "Про внесення
змін до деяких законів України щодо
підтримки агропромислового комплексу
в умовах фінансової кризи", який набув
чинності 31 грудня 2009 року, передбачено
введення в дію через 15 днів від дня
набрання чинності цього Закону
розроблених державних стандартів на
м'ясну продукцію: ДСТУ 4427:2005 "Ковбаси
сирокопчені та сиров'ялені. Загальні
технічні умови", ДСТУ 4433:2005 "Ковбаси
смажені. Загальні технічні умови", ДСТУ
4435:2005 "Ковбаси напівкопчені. Загальні
технічні умови", ДСТУ 4436:2005 "Ковбаси
варені, сосиски, сардельки, хлібці
м'ясні. Загальні технічні умови" і
зупинено дію технічних умов, виданих
раніше на перераховану вище продукцію.

Позивач, виготовляючи напівкопчений
ковбасний виріб першого сорту за
технічними умовами, а не за державними
стандартами, не має права присвоювати
відповідному ковбасному виробу назву
ковбаси традиційного асортименту, а
саме ковбаси "Сервелат" з додавання
слова "Європейський".

Відповідно до змісту позовної заяви
позивач вважає, що ковбаса
напівкопчена "Сервелат" не входить до
асортиментного переліку традиційних
назв ковбас напівкопчених.

Разом з тим, з таким твердженням
останнього не можна погодитись,
оскільки використання назви ковбас
традиційного асортименту "Сервелат",
які мають позитивну репутацію серед
споживачів для позначення ковбасних
виробів, можливе лише за умов
виготовлення таких ковбас за
державними стандартами, оскільки на
вибір споживача впливає позитивна
репутація певного виду ковбас (в даному
випадку "Сервелат").

Слід вкотре зазначити, що ковбаса з
назвою "Сервелат" відповідно до ДСТУ
4427:2005 "Ковбаси сирокопчені та
сиров'ялені" та ДСТУ 4591:2006 "Варено -
копчені ковбаси" може бути лише
ковбасою сирокопченою або
варено-копченою та є ковбасою
традиційного асортименту, виробництво
якої повинно здійснюватись виключно за
державними стандартами.

Відповідно до вимог вищевказаних
стандартів до складу ковбаси "Сервелат"
входять наступні складові: яловичина
жилована вищого сорту, свинина
жилована нежирна, свинина жилована
жирна, прянощі та матеріали (сіль
поварена, нітрит натрію, цукор-пісок,
перець чорний або білий мелений, горіх
мускатний та кардамон молоті).

Водночас, до складу ковбаси
напівкопченої "Сервелат "Європейський"
входять: яловичина, шпик, м'ясо куряче,
свинина, соєвий білок, крупа манна, сіль
кухонна та інгредієнти непритаманні
для ковбас вищого сорту: комплексна
харчова добавка (Е450, Е621, Е300, Е627, Е631),
пряно - смакова композиція (Е621),
коптильний препарат (Е150с, Е551), нітрит
натрію (Е250).

Таким чином, склад ковбаси першого
сорту "Сервелат "Європейський" не
відповідає складу встановленому
державним стандартом, при цьому
позивач при позначенні використовує
назви ковбас традиційного асортименту,
які відповідно до державних стандартів
є ковбасами вищого сорту.

Товариство з обмеженою
відповідальністю "Черкаська
продовольча компанія" неправомірно
користується позитивною репутацією
назв традиційного асортименту
"Сервелат", чим здобуває переваги у
конкуренції шляхом введення в оману
споживачів.

Таким чином позначення ковбасного
виробу, який містить харчові добавки не
передбачені ДСТУ словом "Європейський"
та присвоєння напівкопченому
ковбасному виробу першого сорту, який
виготовлено за технічними умовами
підприємства, назви варено - копченої
чи сирокопченої ковбаси традиційного
асортименту вищого сорту "Сервелат",
яку закріплено державними стандартами,
є поширенням інформації, що вводить в
оману, оскільки може створювати у
споживачів хибне враження про
необхідність пріоритетного придбання
перед іншими аналогічними продуктами.

Здобуття суб'єктом господарювання
неправомірних переваг на ринку завдяки
поширенню ним неправдивої інформації
про назву та вид товару, є
недобросовісним та нечесним, як по
відношенню до його конкурентів, так і
до покупців товару.

Повідомлення товариством з обмеженою
відповідальністю "Черкаська
продовольча компанія" неправдивої
інформації щодо назви та виду
ковбасного виробу, в свою чергу,
сприяло введенню в оману споживачів,
оскільки формувало їх обізнаність про
те, що ними купується продукція, що
відповідає споживчим властивостям, які
характерні для ковбас традиційного
асортименту, що підтверджується також
результатами опитування споживачів,
проведеного відповідачем.

Відповідач правомірно дійшов у своєму
рішенні висновку щодо неправомірності
використання позивачем назви ковбаси
традиційного асортименту вищого сорту
при виробництві ковбаси першого сорту.

Неправомірне використання назв
традиційного асортименту ковбасних
виробів, які мають позитивну репутацію
серед споживачів, для позначення
нового виду напівкопченої ковбаси,
виготовленої не за державними та
міждержавними стандартами, а за
технічними умовами, призводить до
досягнення позивачем неправомірних
переваг у конкуренції відносно тих
виробників, які застосовують
загальновідому назву традиційного
асортименту "Сервелат" при позначенні
ковбаси, виготовленої відповідно до
вимог державних та міжнародних
стандартів.

Виходячи із вищезазначеного, суд
вважає, що відповідач обґрунтовано, на
підставі належних та допустимих
доказів та у відповідності до
процесуальних норм довів, що дії
товариства з обмеженою
відповідальністю "Черкаська
продовольча компанія", що полягають у
використанні загальновідомої назви
ковбаси традиційного асортименту
"Сервелат" у словосполученні для
позначення нового виду ковбаси; у
позначенні напівкопченої ковбаси як
"Сервелат", є порушенням, передбаченим
статтею 151 Закону України "Про захист
від недобросовісної конкуренції", у
вигляді поширення інформації, що
вводить в оману споживачів, шляхом
повідомлення суб'єктом господарювання
невизначеному колу осіб неправдивих
відомостей, що можуть вплинути на
наміри цих осіб щодо придбання
(замовлення) товару цього суб'єкта
господарювання.

Згідно ч. 1 та ч. 3 ст. 21 "Про захист від
недобросовісної конкуренції" вчинення
суб'єктами господарювання дій,
визначених цим Законом як
недобросовісна конкуренція, тягне за
собою накладення штрафу у розмірі до
п'яти відсотків доходу (виручки) від
реалізації продукції (товарів, робіт,
послуг) суб'єкта господарювання за
останній звітний рік, що передував
року, в якому накладається штраф.

Накладення штрафу здійснюється
відповідно до частин третьої - сьомої
статті 52 Закону України "Про захист
економічної конкуренції".

Згідно ч. 6 ст. 52 Закону України
"Про захист економічної конкуренції"
рішення про накладення штрафів у
розмірах понад чотири тисячі
неоподатковуваних мінімумів доходів
громадян приймаються виключно
Антимонопольним комітетом України,
адміністративною колегією
Антимонопольного комітету України на
їх засіданнях.

Відповідно до "Звіту про фінансові
результати" доход (виручка) від
реалізації продукції (товарів, робіт,
послуг) товариства з обмеженою
відповідальністю "Черкаська
продовольча компанія" за 2012 рік
становив 214 978 000 грн. 00 коп.

Отже, накладення штрафу в розмірі, який
не перевищує чотири тисячі
неоподатковуваних мінімумів доходів
громадян в даному випадку є
правомірним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 3 Закону України
"Про захист економічної конкуренції"
законодавство про захист економічної
конкуренції ґрунтується на нормах,
установлених Конституцією України, і
складається із Законів України "Про
захист економічної конкуренції", "Про
Антимонопольний комітет", "Про захист
від недобросовісної конкуренції" та
інших нормативних актів, прийнятих
відповідно до цих законів.

Статтею 27 Закону України "Про захист
від недобросовісної конкуренції"
встановлено, що процесуальні засади
діяльності органів Антимонопольного
комітету України щодо захисту від
недобросовісної конкуренції, зокрема
розгляд справ про недобросовісну
конкуренцію, порядок виконання рішень
та розпоряджень органів
Антимонопольного комітету України,
голів його територіальних відділень,
їх перевірка, перегляд, оскарження та
гарантії учасників процесу, інші
питання щодо захисту від
недобросовісної конкуренції
регулюються законодавством про захист
економічної конкуренції з урахуванням
особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 59 Закону України "Про захист
економічної конкуренції" визначено
підстави для зміни, скасування чи
визнання недійсними рішень органів
Антимонопольного комітету України, а
саме: неповне з'ясування обставин, які
мають значення для справи; недоведення
обставин, які мають значення для справи
які визнано встановленими;
невідповідність висновків, викладених
у рішенні, обставинам справи; порушення
або неправильне застосування норм
матеріального чи процесуального права.

Відповідно до ст. 33 ГПК України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень.

Оскільки відповідач повно та всебічно
з'ясував всі обставини під час розгляду
справи про порушення законодавства про
захист від недобросовісної
конкуренції, а також вірно застосував
норми законодавства приймаючи рішення,
підстав для задоволення позову та
скасування спірного рішення не
вбачається.

Судові витрати підлягають розподілу
між сторонами відповідно до вимог ст. 49
ГПК України.

На підставі викладеного, та керуючись
ст. 49, ст. ст. 82-85 ГПК України суд, -

ВИРІШИВ:

В позові відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржено до
Київського апеляційного
господарського суду в порядку та
строки передбачені розділом ХІІ ГПК
України.

Повне рішення складено 11 лютого 2014
року.

Суддя
А.В.Васянович