ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

08.01.14р. Справа № 904/8260/13За позовом
Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м.
Дніпропетровськ

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2,
смт. Новомиколаївка
Верхньодніпровського району
Дніпропетровської області

Третя особа-1, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору на
стороні відповідача: Дочірнє
підприємство "Центральний ринок м.
Дніпродзержинська" Дніпропетровської
обласної спілки споживчих товариств, м.
Дніпродзержинськ Дніпропетровської
області

Третя особа-2, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору на
стороні відповідача: Публічне
акціонерне товариство "ДТЕК
Дніпрообленерго" в особі
Дніпродзержинського району
електричних мереж, м. Дніпродзержинськ
Дніпропетровської області

Третя особа-3, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору на
стороні відповідача: ОСОБА_3, м.
Дніпродзержинськ Дніпропетровської
області

про стягнення збитків у сумі 55 791,80 грн.

Суддя Колісник І.І.

Представники:

від позивача: ОСОБА_4, дов. № 3404 від
18.11.2013 року, представник;

від відповідача: ОСОБА_5, дов. № 878 від
31.10.2013 року, представник;

від третьої особи-1: не з'явився;

від третьої особи-2: Коптілов Ю.В., дов. №
303/1001 від 16.07.2013 року, головний
юрисконсульт;

від третьої особи-3: не з'явився.

СУТЬ СПОРУ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1
звернулась до господарського суду
Дніпропетровської області з позовом до
Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про
відшкодування завданих збитків у сумі
55791,80 грн. та сплату судового збору у
сумі 1720,50 грн.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач
посилається на те, що як він так і
відповідач, є орендаторами
розташованого на території
Центрального ринку м.
Дніпродзержинська по АДРЕСА_1
нежитлових приміщень у орендодавця
ОСОБА_3 - третьої особи-3 у цій справі.
При цьому позивач зазначає, що
відповідач, використовуючи
технологічну електричну мережу
орендодавця, є субспоживачем
електричної енергії у розумінні Правил
користування електричною енергією,
затверджених постановою Національної
комісії регулювання електроенергетики
України від 31.07.1996 р. № 28.

На порушення пункту 10.2. Правил
користування електричною енергією
відповідач не вжив заходів щодо
встановлення пристроїв релейного
захисту, автоматики і зв'язку, які
забезпечують навантаження в
енергосистемі та використання
струмоприймачів у межах встановленої
для споживача приєднаної потужності і
допустив, таким чином, коротке
замикання в електропроводці, що стала
причиною пожежі, внаслідок якої були
знищені товарно-матеріальні цінності
позивача на загальну суму 55791,80 грн., що
знаходились на той час у орендованому
ним приміщенні.

Відповідач позов не визнає. Стверджує
про те, що нежитлові приміщення у
ОСОБА_3 він не орендував.

У судовому засіданні 08.01.2014 року
представником позивача був заявлений
відвід судді Коліснику І.І.

При цьому представник позивача
посилається на те, що суд не прийняв
жодних заходів у зв'язку з невиконанням
Заводським райвідділом міліції та
податковою інспекцією м.
Дніпродзержинська прийнятої ним 05.12.2013
року ухвали про витребування від
зазначених органів доказів. У той же
час, у порушення ст.ст. 43-1, 43-3, 43-5 ГПК
України, без будь-якого обгрунтування
та доказів сплати судового збору,
задовольнив клопотання представника
відповідача про витребування доказів
щодо реєстрації за третьою особою
права власності на нерухоме майно, де
сталася пожежа 22.10.2010 року, стосовно
якого відсутній предмет спору.

За змістом статті 20 Господарського
процесуального кодексу України суддя
не може брати участі в розгляді справи
і підлягає відводу (самовідводу), якщо
він є родичем осіб, які беруть участь у
судовому процесі, якщо було порушено
порядок визначення судді для розгляду
справи, встановлений частиною третьою
статті 2-1 цього Кодексу, або якщо буде
встановлено інші обставини, що
викликають сумнів у його
неупередженості.

При наявності зазначених підстав суддя
повинен заявити самовідвід.

З цих же підстав відвід судді можуть
заявити сторони та прокурор, який бере
участь в судовому процесі.

Відвід повинен бути мотивованим,
заявлятись у письмовій формі до
початку вирішення спору. Заявляти
відвід після цього можна лише у разі,
якщо про підставу відводу сторона чи
прокурор дізналися після початку
розгляду справи по суті.

Питання про відвід судді вирішується в
нарадчій кімнаті судом у тому складі,
який розглядає справу, про що
виноситься ухвала. Заява про відвід
кільком суддям або всьому складу суду
вирішується простою більшістю голосів.

Надаючи правову оцінку підставам
заявленого судді відводу, суд зазначає
наступне.

З урахуванням пояснень сторін, на
виконання вимог статті 43
Господарського процесуального кодексу
України щодо всебічного, повного та
об'єктивного розгляду всіх обставин
справи в їх сукупності ухвалою
господарського суду Дніпропетровської
області від 05.12.2013 року були прийняті
заходи до витребування додаткових
доказів, у зв'язку з чим cуд зобов'язав у
строк до 19.12.2013 року надати:

Заводський районний відділ
Дніпродзержинського міського
управління ГУ МВС України в
Дніпропетровській області :

- копію письмових пояснень громадянина
ОСОБА_2 за фактом пожежі 22.10.2010 року за
адресою: АДРЕСА_1 (за наявності),
матеріали за якою були направлені ГУ
МНС України в Дніпропетровській
області за вих. № 503 від 27.10.2010 року у
порядку статті 97 КПК України, а також
надати копії договору оренди між ним та
ФОП ОСОБА_3 щодо приміщення у
торгівельному павільйоні в районі
будинку АДРЕСА_2 (за наявності);

Дніпродзержинську ОДПІ ГУ Міндоходів у
Дніпропетровській області:

- довідку щодо наявної інформації про
надання ОСОБА_3 в оренду ФОП ОСОБА_2 та
ОСОБА_1 приміщення у торгівельному
павільйоні в районі будинку АДРЕСА_2
станом на 22.10.2010 року та сплати нею
податку з доходу від надання послуг з
оренди (за наявності надати копії
договорів оренди).

Повноваження на отримання зазначених
документів було надано позивачу чи
його повноважному представнику.

У судове засідання 19.12.2013 року
витребувані судом документи надані не
були ані органами, від яких вони
витребовувались, ані позивачем чи його
повноважним представником.

У судовому засіданні 19.12.2013 року
представником відповідача було
заявлено письмове клопотання про
витребування від Реєстраційної служби
Дніпродзержинського міського
управління юстиції Дніпропетровської
області відомостей щодо наявності чи
відсутності у ОСОБА_3 - третьої особи-3 у
цій справі права власності на нерухоме
майно за адресою: АДРЕСА_1. Клопотання
обгрунтоване відсутністю доказів
належності ОСОБА_3 як орендодавцю
приміщення, де сталася пожежа, що
ставить під сумнів правомірність його
використання позивачем.

За результатом обговорення
зазначеного клопотання, з метою
виконання вимог статей 4-2, 4-3, 38, 43, 74
Господарського процесуального кодексу
України щодо рівності всіх учасників
судового процесу перед законом і судом,
а також змагальності, у порядку срияння
у здійсненні сторонами їх
процесуальних прав для встановлення
дійсних обставин у справі зазначене
клопотання було задоволено.

Ухвалою господарського суду
Дніпропетровської області від 19.12.2013
року суд витребував від Реєстраційної
служби Дніпродзержинського міського
управління юстиції Дніпропетровської
області у строк до 08.01.2014 року Витяг про
реєстрацію права власності за ОСОБА_3
нерухомого майна, розташованого за
адресою: АДРЕСА_1.

Разом із цим суд знову зобов'язав
Заводський районний відділ
Дніпродзержинського міського
управління ГУ МВС України в
Дніпропетровській області та
Дніпродзержинську ОДПІ ГУ Міндоходів у
Дніпропетровській області надати у
строк до 08.01.2014 року докази, раніше
витребувані ухвалою від 05.12.2013 року.
Повноваження на отримання документів
було надано позивачу чи його
повноважному представнику.

На час розгляду справи 08.01.2014 року
зазначені докази не були надані ані
зазначеними компетентними органами,
ані позивачем чи його повноважним
представником.

Посилання представника на
недотримання при цьому судом статей 43-1,
43-3, 43-5 Господарського процесуального
кодексу України не відповідає правовій
природі цих законодавчих норм.

Так, згідно зі статтею 43-1
Господарського процесуального кодексу
України особа, яка має підстави
побоюватись, що подача потрібних для
неї доказів стане згодом неможливою
або утрудненою, а також підстави
вважати, що її права порушені або існує
реальна загроза їх порушення, має право
звернутися до господарського суду з
заявою про вжиття, передбачених
статтею 43-2 цього Кодексу, запобіжних
заходів до подання позову.

Відповідно до статті 43-2 Господарського
процесуального кодексу України
запобіжні заходи включають:

1) витребування доказів;

2) огляд приміщень, в яких відбуваються
дії, пов'язані з порушенням прав;

3) накладення арешту на майно, що
належить особі, щодо якої вжито
запобіжні заходи, і знаходиться в неї
або в інших осіб.

Отже, запобіжні заходи - це дії, до яких
вдається особа, як майбутній позивач до
подання нею позовної заяви у порядку
захисту своїх порушених прав чи
оспорюваних інтересів, які є
відмінними від реалізації
відповідачем своїх процесуальних прав
щодо подання доказів, заявлення ним
клопотань, яке було задоволено судом у
порядку статті 38 Господарського
процесуального кодексу України.

З огляду на викладне, подана
представником позивача заява про
відвід судді є безпідстаною і
задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 20, 86 Господарського
процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви
представника позивача від 08.01.2014 року
про відвід судді Колісника І.І. в
розгляді справи № 904/8260/13.

Суддя І.І. Колісник