ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

16.01.14р. Справа № 904/8537/13

За позовом Прокурора Широківського
району Дніпропетровської області в
інтересах держави в особі
Новолатівської сільської ради
Широківського району
Дніпропетровської області, с.
Новолатівка

до Товариства з обмеженою
відповідальністю "Нові енергетичні
системи", м. Кривий Ріг

про визнання недійсним договору та
стягнення 1 067 014,80 грн.

Суддя Петренко Н.Е.

секретар судового засідання Завалєй
Я.О.

Представники:

від прокурора: Несевря Д.С. посвідчення
№011405 від 24.10.12

від позивача: Заборсін Ю.В., представник
за довіреністю № б/н від 04.12.13р.

від відповідача: Мороз М.Є., директор

Косенко Н.М.,
представник за довіреністю № б/н від
13.11.13р.

СУТЬ СПОРУ:

Прокурор Широківського району
Дніпропетровської області звернувся
до господарського суду
Дніпропетровської області в інтересах
держави в особі Новолатівської
сільської ради Широківського району
Дніпропетровської області (далі -
позивач) з позовом до Товариства з
обмеженою відповідальністю "Нові
енергетичні системи" (далі - відповідач)
про визнання недійсним договору № 1/11
від 10.12.12р. та стягнення 1 067 014,80 грн.

Ухвалою господарського суду від 05.11.13р.
порушено провадження у справі,
прийнято позовну заяву до розгляду,
призначено судове засідання на 28.11.13р.

Ухвалою господарського суду від 28.11.13р.
відкладено розгляд справи на 19.12.13р.

Ухвалою господарського суду від 19.12.13р.
продовжено строк вирішення спору по
суті до 19.01.14р. та відкладено розгляд
справи на 13.01.14р.

13.01.14р. прокурор в судовому засіданні
заявлені позовні вимоги підтримав та
наполягав на їх задоволенні, про що
також зазначено у поясненнях, які
долучено до матеріалів справи.

Повноважний представник позивача в
судовому засіданні, яке відбулося
13.01.14р., заявив про те, що відмовляється
від позивних вимог у зв'язку з
приведенням спірного договору у
відповідність до вимог чинного
законодавства України, про що також
зазначено у заяві, яку долучено до
матеріалів справи. Крім того,
повноважний представник позивача
зазначив про те, що має всі
повноваження щодо відмови від позовних
вимог та наслідки відмови від позову
йому відомі.

В свою чергу, повноважні представники
відповідача в судовому засіданні, яке
відбулося 13.01.14р., позовні вимоги не
визнають та просять суд прийняти
відмову позивача від позову та
припинити провадження у даній справі.
Крім того, повноважний представник
відповідача заявив клопотання про
долучення до матеріалів справи копію
додаткової угоди № 3 від 25.12.13р. до
спірного договору.

13.01.14р. у судовому засіданні оголошено
перерву до 16.01.13р.

16.01.13р. в судовому засіданні прокурор
заяву позивача про відмову від позову
не підтримав та наполягав на
задоволенні позовних вимог у повному
обсязі.

Повноважний представник позивача в
судовому засіданні підтримав заяву про
відмову від позову та просив суд її
прийняти, а провадження у справі
припинити. Крім того, повноважний
представник позивача надав для
долучення до матеріалів справи
додаткові пояснення по справі.

Повноважні представники відповідача
позовні вимоги не визнають та просять
суд відмовити прокурору в їх
задоволенні у повному обсязі, та
прийняти відмову позивача від позову
та припинити провадження по даній
справі. Крім того, повноважний
представник відповідача надав для
долучення до матеріалів справи
додаткові пояснення по справі.

В судовому засіданні 16.01.14р. оголошено
вступну та резолютивну частини
судового рішення, згідно зі ст. 85
Господарського процесуального кодексу
України.

Розглянувши матеріали справи, подані
документи, заслухавши пояснення
прокурора та повноважних
представників сторін, господарський
суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як зазначає прокурор, проведеною
прокуратурою району перевіркою
встановлено, що між відповідачем та
позивачем укладений договір № 1/11 від
10.12.12р., предметом якого є виконання
робіт по об'єкту будівництва:
"Рекультивація порушених земель та
використання родючого шару ґрунту під
час проведення робіт, пов'язаних із
порушенням земель на території
Новолатівської сільської ради с.
Латівка Широківського району
Дніпропетровської області (зі
знесенням споруд тваринництва та
вивезенням будівельного сміття) згідно
з проектно-кошторисною документацією.

Прокурор звертає увагу суду, що
відповідно до документації конкурсних
торгів від 01.10.12р., оголошення про
заплановану закупівлю, повідомлення
про акцепт пропозиції конкурсних
торгів, звіту про результати
проведення процедури відкритих торгів
від 20.12.12р. № 1, оголошення про
результати проведення торгів,
комітетом з конкурсних торгів було
проведено відкриті торги на закупівлю
робіт з "рекультивації порушених
земель та використання родючого ґрунту
під час проведення робіт, пов'язаних з
порушенням на території
Новолатівської сільської ради с.
Латівка Широківського району
Дніпропетровської області", тобто
проведення робіт зі знесення споруд
тваринництва та вивезення
будівельного сміття, виконання яких
передбачено умовами спірного договору
не передбачалось.

Відповідно до Державного
класифікатора продукції та послуг ДК
016-97, затвердженого Державним комітетом
України по стандартизації, метрології
та сертифікації від 30.12.1997р. № 822 по коду
45.11.1 "Знесення будівель, звільнення
будівельних ділянок" передбачено
виконання робіт з розроблення та
знесення будівель, споруд, а по коду
45.11.2 "Роботи земляні" передбачено
проведення робіт з рекультивації
ґрунту.

Тобто, як зазначає прокурор, проведення
робіт з "Рекультивації порушених
земель та використання родючого шару
ґрунту під час проведення робіт,
пов'язаних із порушенням земель на
території Новолатівської сільської
ради с. Латівка Широківського району
Дніпропетровської області та
здійснення робіт зі знесення споруд
тваринництва та вивезенням
будівельного сміття є різними видами
робіт.

Крім того, прокурор звертає увагу суду,
що на даний час предмет закупівлі
товарів і послуг визначається на
основі Державного класифікатора
продукції та послуг ДК 016:2010
затвердженого наказом Державного
комітету України з питань технічного
регулювання та споживчої політики від
11.10.10 року N 457, відповідно до якого
роботи земельні - визначаються по коду
43.12.12., а по коду 43.11.1 - визначаються
роботи по знесенню будівель і споруд.

Прокурор зазначає про те, що на час
підписання спірного договору, що на
даний час позиція законодавця
залишилась однаковою - роботи з
рекультивації землі та будівельні
роботи (знесення споруд та вивезення
будівельного сміття) є різними видами
робіт, відповідно мають бути укладені
окремі договори.

Таким чином, як вважає прокурор,
процедура закупівлі робіт зі знесення
споруд тваринництва та вивезення
будівельного сміття комітетом з
конкурсних торгів Новолатівської
сільської ради не проводилась.

Так, згідно п. 2 розділу 6 Документації
конкурсних торгів від 01.10.12р. договір
про закупівлю укладається в письмовій
формі відповідно до положень
Цивільного та Господарського кодексу
України з урахуванням особливостей
визначених Законом України "Про
здійснення державних закупівель".
Істотні умови договору передбачені
Додатком № 3 до документації
конкурсних торгів, яким визначено, що
умови договору про закупівлю не
повинні відрізнятися від змісту
пропозиції конкурсних торгів
переможця процедури закупівлі та не
можуть змінюватись після його
підписання до виконання зобов'язань
сторонами.

Відповідно до п. 5 ст. 40 Закону України
"Про здійснення державних закупівель",
умови договору про закупівлю не
повинні відрізнятися від змісту
пропозиції конкурсних торгів або
цінової пропозиції (у тому числі ціни
за одиницю товару) переможця процедури
закупівлі.

Крім того, розділом 3 Документації
конкурсних торгів встановлено, що
пропозиція конкурсних торгів повинна
бути прошита, пронумерована та
скріплена печаткою.

Однак, як зазначає прокурор, шляхом
дослідження пропозиції конкурсних
торгів, наданої відповідачем,
з'ясовано, що пропозиція конкурсних
торгів лише пронумерована, однак не
прошита та не скріплена печаткою
товариства.

Таким чином, як вважає прокурор,
комітет з конкурсних торгів в
порушення вимог розділу3 Документації
конкурсних торгів, ст. 25 Закону України
"Про здійснення державних закупівель",
прийнято пропозицію конкурсних торгів
відповідача, яка належним чином не
оформлена.

Також, прокурор зазначає про те, що
перевіркою встановлено, що відповідно
до п. 5.4 розділу 3 Документації
конкурсних торгів передбачено надання
учасниками конкурсних торгів довідки,
складеної у довільній формі, яка
містить інформацію про фізичну особу,
яка є учасником, була/не була засуджена
за злочин, пов'язаний з порушенням
процедури закупівлі, чи інший злочин,
вчинений з корисливих мотивів,
судимість з якої не знято або не
погашено у встановленому законом
порядку; службову (посадову) особу
учасника, яку уповноважено учасником
представляти його інтереси під час
проведення процедури закупівлі,
була/не була засуджена за злочин,
пов'язаний з порушенням процедури
закупівлі, чи інший злочин, вчинений з
корисливих мотивів, судимість з якої не
знято або не погашено у встановленому
законом порядку.

Шляхом дослідження пропозиції
відповідача, як зазначає прокурор,
встановлено, що довідка, яка повинна
містити вище перелічену інформацію у
складі пропозиції товариства відсутня.

Таким чином, як вважає прокурор, в
порушення п. 5.4 розділу 3 Документації
конкурсних торгів, встановлено
невідповідність пропозиції, наданої
учасником конкурсних торгів -
відповідачем, умовам документації
конкурсних торгів в частині
відсутності, в наданій учасником
пропозиції довідки про надання
інформації щодо судимості учасника.

Враховуючи дану обставину, як вважає
прокурор, комітету з конкурсних торгів
Новолатіської сільської ради
необхідно було відхилити пропозицію
конкурсних торгів, надану
відповідачем, як таку, що не відповідає
умовам документації конкурсних торгів
від 01.10.12р. та надана в порушення вимог
ст. 25 Закону України "Про здійснення
державних закупівель", відповідно до
якої пропозиція конкурсних торгів
подається у письмовій формі за
підписом уповноваженої посадової
особи учасника, прошита, пронумерована
та скріплена печаткою у запечатаному
конверті.

У той же час, відповідно до статті 30
Закону України "Про здійснення
державних закупівель", торги
відміняються замовником у разі, якщо до
оцінки допущено тендерні пропозиції
менше ніж двох учасників.

Таким чином, як вважає прокурор,
ураховуючи, що до участі у тендері було
подано тендерні пропозиції всього двох
учасників - ТОВ "Ван-БУД" та ТОВ "Нові
енергетичні системи", а тендерна
пропозиція ТОВ "Нові енергетичні
системи", тобто відповідача, мала бути
відхилена у зв'язку з невідповідністю
умовам тендерної документації,
внаслідок чого до оцінки була б
допущена тендерна пропозиція лише
одного учасника ТОВ "Ван-БУД",
Новолатівська сільська рада, як
замовник, мала б відмінити торги на
підставі ст. 30 Закону України "Про
здійснення державних закупівель".

Проте, як зазначає прокурор, незважаючи
на очевидну невідповідність тендерної
пропозиції відповідача тендерній
документації, тендерний комітет
Новолатівської сільської ради в
порушення указаних вимог
законодавства не відхилив тендерну
пропозицію відповідача та не відмінив
торги.

Посилаючись на статті 203, 207, 215, 216 ЦК
України, прокурор зазначає про те, що
укладання спірного договору призвело
до втрат коштів з місцевого бюджету, що
порушує фінансово-економічні інтереси
держави, кошти, отримані відповідачем
підлягають стягненню в дохід позивача.

Прокурор звертає увагу, що позивачем на
виконання умов спірного договору
перераховано відповідачу грошові
кошти в сумі 1 067 014,80 грн., які на думку
прокурора підлягають поверненню до
місцевого бюджету.

Таким чином, прокурор вважає, що
спірний договір укладений з порушенням
вимог чинного законодавства України,
та в супереч інтересам держави і
суспільства.

Викладене, як зазначає прокурор, також
підтверджується довідкою від 31.07.13р.
виконаною Державною фінансовою
інспекцією України в
Дніпропетровській області.

Крім того, прокурор зазначає про те, що
укладання між позивачем та
відповідачем додаткової угоди в якій
було змінено назву спірного договору,
не змінює суті основного договору (з
різними предметами закупівлі), та в
жодному разі не свідчить про усунення
відповідачем зазначених у позові та
поясненнях порушень законодавства, тим
паче що укладена вона була вже після
порушення провадження по справі. Такі
дії відповідача є намаганням уникнути
встановленої галузевим законодавством
відповідальності, а саме повернення
незаконно отриманих бюджетних коштів
та суперечать умовам Додатку № 3 до
Документації конкурсних торгів, яким
визначено, що умови договору про
закупівлю не повинні відрізнятися від
змісту пропозиції конкурсних торгів
переможця процедури закупівлі та не
можуть змінюватись після його
підписання до виконання зобов'язань
сторонами.

Позивач заявлені прокурором вимоги не
підтримує, виходячи з наступного.

Як зазначає позивач, твердження
прокурора про те, що проведення робіт
зі знесення споруд тваринництва та
вивезення будівельного сміття,
виконання яких передбачено умовами
спірного договору не передбачалось, є
неправдивим, оскільки кожна процедура
закупівлі має свою назву. У випадку
виконання робіт, як у нашому випадку,
назва предмету закупівлі береться із
назви проекту. Назва проекту, по якому
мали виконуватись роботи -
«Рекультивації порушених земель та
використання родючого ґрунту під час
проведення робіт, пов'язаних з
порушенням на території
Новолатівської сільської ради с.
Латівка Широківського району
Дніпропетровської області». Така ж
назва зазначена у експертному звіті
виданому ДП «Укрдержбудекспертиза».
Основним документом для виконання
робіт є проект по зазначеному об'єкту. У
проекті зазначена аналогічна назва
проекту, однак деякі аркуші проекту
містять розширену назву, тобто після
основної назви у дужках є дописка: «із
знесенням споруд тваринництва...».
Оскільки зазначений припис міститься в
дужках, він не був відображений у
Експертному звіті та назві предмету
закупівлі. Однак, як зазначено у
позовній заяві предмет договору є
«Рекультивації порушених земель та
використання родючого ґрунту під час
проведення робіт, пов'язаних з
порушенням на території
Новолатівської сільської ради с.
Латівка Широківського району
Дніпропетровської області (зі
знесенням споруд тваринництва та
вивезенням будівельного сміття) згідно
з проектно-кошторисною документацією».

Таким чином, позивач вважає, що
ключовими є слова «згідно з
проектно-кошторисною документацією».
Роботи зі знесення споруд тваринництва
та вивезення будівельного сміття
входили до проектно-кошторисної
документації, тому не потребували
проведення окремих торгів на виконання
саме цих робіт. Крім того, назва
предмету договору була взята із
проекту. Види та обсяги робіт зазначені
у договорі (у кошторисній документації)
повністю відповідають зазначеним у
конкурсній пропозиції учасника,
технічному завданню яке містилось у
конкурсній документації та було
складене на підставі
проектно-кошторисної документації.

Позивач також підтверджує той факт, що
надана відповідачем документація для
участі у торгах була прошита,
пронумерована та скріплена печаткою
товариства, але на вимогу працівників
фінансової інспекції та прокуратури
позивач вимушений був кілька разів її
розшивати для виготовлення копій
належної якості.

Окрім того, як зазначив позивач, подана
відповідачем документація для участі у
торгах містила довідку про
підприємство, складену у довільній
формі, яка серед іншого містить
інформацію про те, що службова
(посадова) особа учасника не була
засуджена за злочин, пов'язаний з
порушенням процедури закупівлі та
інших злочинів вчинених з корисливих
мотивів.

Позивач звертає увагу суду на те, що
посилання прокурора на норми
Державного класифікатора продукції та
послуг ДК 016-97 є незаконним, оскільки
відповідно до наказу Державного
комітету України з питань технічного
регулювання та споживчої політики №457
від 11.10.10р. "Про затвердження та
скасування національних
класифікаторів", чинність в Україні
Державного класифікатора продукції та
послуг ДК 016-97 було скасовано з 31.12.11р.
Таким чином, як вважає позивач, в період
проведення процедури закупівлі,
укладання спірного договору так і на
сьогоднішній день, зазначений
класифікатор не має юридичної сили, а
тому застосовувати його у якості
доказу або нормативного документу при
вирішенні спору неприпустимо, а
говорити про його порушення
недоцільно.

Таким чином, позивач вважає, що спірний
договір не містить порушень вимог
зазначених у позові правових актів,та
не суперечить інтересам держави і
суспільства.

Крім того, посилаючись на п. 2.4
Постанови Пленуму Вищого
господарського суду України № 11 від
29.05.13р., позивач зазначає про те, що
позивач та відповідач вжили заходів
щодо усунення порушень, які тягнуть за
собою визнання правочину недійсним,
шляхом вчинення правочину про внесення
змін до правочину з метою приведення
його у відповідність із законом, а саме
шляхом підписання додаткової угоди до
спірного договору про внесення змін до
договору, якими були усунені порушення
зазначені у позовній заяві щодо
предмету договору (включення у назву
предмету закупівлі робіт зі знесення
споруд тваринництва та вивезення
будівельного сміття). Таким чином, на
сьогоднішній день спірний договір
повністю відповідає умовам конкурсної
пропозиції учасника торгів, з яким було
укладено договір.

Враховуючи вищевикладене, позивач
заявив про відмову від позивних вимог у
зв'язку з приведенням спірного
договору у відповідність до вимог
чинного законодавства України. Крім
того, повноважний представник позивача
зазначив про те, що має всі
повноваження щодо відмови від позовних
вимог та наслідки відмови від позову
йому відомі.

Відповідач вважає вимоги прокурора
безпідставними та такими, що не
підлягають задоволенню, виходячи з
наступного.

Відповідач зазначає про те, що на
законних підставах вигравши тендер,
між позивачем та відповідачем був
укладений спірний договір на виконання
робіт.

Як зазначає відповідач, необхідною
умовою для рекультивації порушених
земель під час проведення робіт є
знесення споруд тваринництва та
вивезення будівельного сміття, тому
вони є неподільними роботами, які
закуповуються у мажах єдиної процедури
закупівлі.

До того ж, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону
України «Про здійснення державних
закупівель», замовник не має права
ділити предмет закупівлі на частини з
метою уникнення проведення процедури
відкритих торгів або застосування
цього Закону.

Рішенням восьмої ceciї Новолатівської
сільської ради №92-8VI від 07.10.11р. «Про
виділення коштів на виконання робіт по
проектуванню та подальшому
будівництву об'єкта з рекультивації по
Новолатівській сільській раді»
виділено кошти на рекультивацію
порушених земель та використання
родючого шару ґрунту під час
проведення poбіт, пов'язаних із
порушенням земель на території
Новолатівської сільської ради с.
Латівка Широківського району
Дніпропетровської області (зі
знесенням споруд тваринництва та
вивезенням будівельного сміття).

ТОВ «Мегалітт» розробило Робочий
проект «Рекультивация нарушенных
земель и использование плодородного
слоя грунта, работ связанных с
нарушением земель на территории
Новолатовского сельского совета
с.Латовка Широковского района (со
сносом сооружений животноводства)»
(далі по тексту - Проект).

Відповідач звертає увагу на те, що
назва об'єкту у Завданні на
проектування: Рекультивація порушених
земель та використання родючого шару
ґрунту під час проведення робіт,
пов'язаних iз порушенням земель на
території Новолатівської сільської
ради с. Латівка Широківського району
Дніпропетровської області (зі
знесенням споруд тваринництва та
вивезенням будівельного сміття).

Крім того, генеральним планом Проекту
(Книга 1) передбачено демонтаж
дерев'яних oпip i фундаментів,
навантаження та вивезення
будівельного сміття. Проектом також
передбачено Договір про надання послуг
по розміщенню твердих будівельних та
промислових відходів.

У Kнизі 2 даного Проекту в Локальному
кошторисі №5-0-1-1 зазначена вартість
утилізації сміття i перевозки сміття.

Враховуючи вищевикладене, відповідач
звертає увагу суду на те, що Державним
підприємством «Укрдержекспертиза»
було проведено експертизу щодо
розгляду кошторисної частини
проектної документації робочого
проекту (позитивний), згідно з яким
кошторисна документація складена
відповідно до вимог ДБН Д. 1.1-1-2000
«Правила визначення вартості
будівництва» .

Таким чином, відповідач вважає, що
твердження прокурора про те, що
рекультивація порушених земель та
використання родючого шару ґрунту під
час проведення робіт та здійснення
poбіт зi знесення споруд тваринництва та
вивезення будівельного сміття є
різними видами робіт не відповідають
дійсності, оскільки неможливо виконати
рекультивацію порушених земель на
території с. Латівка Широкіського
району без знесення споруд
тваринництва та вивезення
будівельного сміття.

Відповідач також зазначає про те, що
посилання прокурора на те, що
пропозиція конкурсних торгів надана
відповідачем не прошита та не
скріплена печаткою товариства не
відповідає дійсності, оскільки подана
пропозиція була пронумерована, прошита
та скріплена печаткою товариства.
Однак, при перевірці, контролюючи
органи вимагали надати ксерокопію
пропозицій конкурсних торгів. Оскільки
при ксерокопіюванні не було можливості
копіювати аркуші з повним текстом,
виникла необхідність розшити
пропозицію для повного копіювання
тексту. Відповідачу не зрозуміло чому
прокурором цей факт не було взято до
уваги.

Крім того, відповідач зазначає про те,
що прокурор не обґрунтовано
посилається на те, що в документації
торгів відсутня довідка про надання
інформації щодо судимості учасників,
оскільки зазначена довідка наявна у
наданих документах для участі у торгах,
копію якої також додано до відзиву.

Посилаючись на статті 203, 207, 215, 216 ЦК
України, відповідач вважає, що відсутні
обставини, з якими закон пов'язує
визнання спірного договору (правочину)
недійсним на момент його вчинення
(укладання).

Крім того, відповідач зазначає про те,
що оскільки зміст спірного договору не
суперечить вимогам чинного
законодавства, сторони мали необхідний
обсяг цивільної дієздатності, їх
волевиявлення було вільним та
відповідало їх волі, умови договору
націлені на реальне настання
наслідків, обумовлених вказаним
договором, тому підстав для визнання
недійсним спірного договору за
наведеними прокурором в позовній заяві
підставами немає.

Щодо вимог прокурора про стягнення 1 067
014,80 грн., то відповідач їх також вважає
безпідставними та такими, що не
підлягають задоволенню, оскільки
роботи по спірному договору на суму 1 067
014,80 грн. були виконані відповідачем, а
позивачем прийняті без будь-яких
зауважень, що підтверджується Актом №
5/1 прийомки виконаних підрядних робіт.

Таким чином, відповідач вважає, що
відповідно до ст.ст. 526, 877 ЦК України та
умов спірного договору, позивачем
правомірно була проведена оплата за
виконані відповідачем роботи.

Окрім того, відповідач вважає, що у разі
визнання спірного договору недійсним,
позивач повинен буде відшкодувати
відповідачу вартість виконаних робіт
встановлених на дату визнання спірного
договору недійсним, що дійсно приведе
до значних втрат коштів з місцевого
бюджету.

Крім того, відповідач зазначає про те,
що 25.11.13р. між позивачем та відповідачем
було підписано додаткову угоду № 2 до
спірного договору, в якій назву
договору сторони виклали у наступній
редакції: Договір № 1/11 на виконання
робіт по будівництву об'єкту:
«Рекультивація порушених земель та
використання родючого шару ґрунту під
час проведення робіт, пов'язаних із
порушенням земель на території
Новолатівської сільської ради с.
Латівка Широківського району
Дніпропетровської області».

Отже, на даний момент, як вважає
відповідач, укладений спірний договір
не відрізняється від викладеного у
Документації конкурсних торгів
предмета закупівлі.

Дослідивши наявні матеріали справи,
заслухавши пояснення прокурора та
повноважних представників сторін,
оцінивши надані докази в їх сукупності,
суд дійшов до висновку, що позовні
вимоги не підлягають задоволенню з
наступних підстав.

Згідно з ст. 173 Господарського кодексу
України, господарським визнається
зобов'язання, що виникає між суб'єктом
господарювання та іншим учасником
(учасниками) відносин у сфері
господарювання з підстав, передбачених
цим Кодексом, в силу якого один суб'єкт
(зобов'язана сторона, у тому числі
боржник) зобов'язаний вчинити певну дію
господарського чи
управлінсько-господарського характеру
на користь іншого суб'єкта (виконати
роботу, передати майно, сплатити гроші,
надати інформацію тощо), або утриматися
від певних дій, а інший суб'єкт
(управнена сторона, у тому числі
кредитор) має право вимагати від
зобов'язаної сторони виконання її
обов'язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 Господарського
кодексу України, суб'єкти
господарювання та інші учасники
господарських відносин повинні
виконувати господарські зобов'язання
належним чином відповідно до закону,
інших правових актів, договору, а за
відсутності конкретних вимог щодо
виконання зобов'язання - відповідно до
вимог, що у певних умовах звичайно
ставляться. До виконання господарських
договорів застосовуються відповідні
положення Цивільного кодексу України з
урахуванням особливостей,
передбачених цим Кодексом.

Господарське зобов'язання виникає,
зокрема із господарського договору (ст.
174 Господарського кодексу України).

Зобов'язанням є правовідношення, в
якому одна сторона (боржник)
зобов'язана вчинити на користь другої
сторони (кредитора) певну дію (передати
майно, виконати роботу, надати послугу,
сплатити гроші тощо) або утриматися від
певної дії, а кредитор має право
вимагати від боржника виконання його
обов'язку (ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу
України).

Згідно з ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу
країни, за договором підряду одна
сторона (підрядник) зобов'язується на
свій ризик виконати певну роботу за
завданням другої сторони (замовника), а
замовник зобов'язується прийняти та
оплатити виконану роботу.

Статтею 846 Цивільного кодексу України
передбачено, що строки виконання
роботи або її окремих етапів
встановлюються у договорі підряду.
Якщо у договорі підряду не встановлені
строки виконання роботи, підрядник
зобов'язаний виконати роботу, а
замовник має право вимагати її
виконання у розумні строки, відповідно
до суті зобов'язання, характеру та
обсягів роботи та звичаїв ділового
обороту.

Якщо підрядник своєчасно не розпочав
роботу або виконує її настільки
повільно, що закінчення її у строк стає
явно неможливим, замовник має право
відмовитися від договору підряду та
вимагати відшкодування збитків (ч. 2 ст.
849 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 853 Цивільного
кодексу України, замовник зобов'язаний
прийняти роботу, виконану підрядником
відповідно до договору підряду,
оглянути її і в разі виявлення
допущених у роботі відступів від умов
договору або інших недоліків негайно
заявити про них підрядникові. Якщо
замовник не зробить такої заяви, він
втрачає право у подальшому посилатися
на ці відступи від умов договору або
недоліки у виконаній роботі.

Крім того, замовник має право
відмовитися від прийняття робіт у разі
виявлення недоліків, які виключають
можливість використання об'єкта для
вказаної в договорі мети та не можуть
бути усунені підрядником, замовником
або третьою особою (ч. 6 ст. 882 Цивільного
кодексу України).

Згідно зі ст. ст. 525, 526 Цивільного
кодексу України, зобов'язання має
виконуватися належним чином
відповідно до умов договору та вимог
цього Кодексу, інших актів цивільного
законодавства, а за відсутності таких
умов та вимог - відповідно до звичаїв
ділового обороту або інших вимог, що
звичайно ставляться. Одностороння
відмова від зобов'язання або
одностороння зміна його умов не
допускається, якщо інше не встановлено
договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного
кодексу України, якщо у зобов'язанні
встановлений строк (термін) його
виконання, то воно підлягає виконанню у
цей строк (термін). Зобов'язання, строк
(термін) виконання якого визначений
вказівкою на подію, яка неминуче має
настати, підлягає виконанню з
настанням цієї події.

Як зазначено в ч. 2 ст. 218 Господарського
кодексу України, учасник господарських
відносин відповідає за невиконання або
неналежне виконання господарського
зобов'язання.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу
України, договір є обов'язковим для
виконання сторонами.

Статтею 599 Цивільного кодексу України
зобов'язання припиняється виконанням,
проведеним належним чином.

Договором є домовленість двох або
більше сторін, спрямована на
встановлення, зміну або припинення
цивільних прав та обов'язків (ст. 626
Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 6 Цивільного
кодексу України, сторони є вільними в
укладенні договору, виборі контрагента
та визначенні умов договору з
урахуванням вимог цього Кодексу, інших
актів цивільного законодавства,
звичаїв ділового обороту, вимог
розумності та справедливості (ст. 627
Цивільного кодексу України ).

Згідно з 7 ст. 179 Господарського кодексу
України,господарські договори
укладаються за правилами,
встановленими Цивільним кодексом
України з урахуванням особливостей,
передбачених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами щодо
окремих видів договорів.

Договір відповідно до цивільного
законодавства України є різновидом
правочину.

А згідно із ч. 2 ст. 207 Цивільного кодексу
України, правочин вважається таким, що
вчинений у письмовій формі, якщо він
підписаний його стороною (сторонами).
Правочин, який вчиняє юридична особа,
підписується особами, уповноваженими
на це її установчими документами,
довіреністю, законом або іншими актами
цивільного законодавства, та
скріплюється печаткою.

Виходячи з положень ст. 215 Цивільного
кодексу України та згідно з
роз'ясненнями Пленуму Верховного Суду
України в п. 7 постанови N 9 "Про судову
практику розгляду цивільних справ про
визнання правочинів недійсними" від
06.11.09р., правочин може бути визнаний
недійсним лише з підстав, визначених
законом, та із застосуванням наслідків
недійсності, передбачених законом.

Такими підставами є недодержання в
момент вчинення правочину стороною
вимог, які встановлені ст. 203
Цивільного Кодексу України, а саме:

1. Зміст правочину не може суперечити
Цивільному кодексу України, іншим
актам цивільного законодавства, а
також інтересам держави і суспільства,
його моральним засадам.

2. Особа, яка вчиняє правочин, повинна
мати необхідний обсяг цивільної
дієздатності.

3. Волевиявлення учасника правочину має
бути вільним і відповідати його
внутрішній волі.

4. Правочин має вчинятися у формі,
встановленій законом.

5. Правочин має бути спрямований на
реальне настання правових наслідків,
що обумовлені ним.

6. Правочин, що вчиняється батьками
(усиновлювачами), не може суперечити
правам та інтересам їхніх малолітніх,
неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Недійсним є правочин, якщо його
недійсність встановлена законом
(нікчемний правочин). У цьому разі
визнання такого правочину недійсним
судом не вимагається (ч. 2 ст. 215
Цивільного кодексу України).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 215
Цивільного кодексу України, якщо
недійсність правочину прямо не
встановлена законом, але одна із сторін
або інша заінтересована особа
заперечує його дійсність на підставах,
встановлених законом, такий правочин
може бути визнаний судом недійсним
(оспорюваний правочин).

Недійсність окремої частини правочину
не має наслідком недійсності інших
його частин і правочину в цілому, якщо
можна припустити, що правочин був би
вчинений і без включення до нього
недійсної частини (ст. 217 Цивільного
кодексу України).

Договір є укладеним, якщо сторони в
належній формі досягли згоди з усіх
істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про
предмет договору, умови, що визначені
законом як істотні або є необхідними
для договорів даного виду, а також усі
ті умови, щодо яких за заявою хоча б
однієї із сторін має бути досягнуто
згоди (ч.ч.1, 2 ст. 638 Цивільного кодексу
України).

З огляду на вищевикладене, підставою
недійсності правочину в зв'язку з
невідповідністю його вимогам ч. 1 ст. 203
Цивільного кодексу України, є саме
суперечність змісту цього договору
положенням законів, галузевих
законодавчих актів та
нормативно-правових актів,
прийнятих відповідно до Конституції.
Що стосується відсутності в договорі
встановлених законодавством істотних
умов, необхідних для його укладення, то
зазначені обставини, є підставою
вважати такий договір неукладеним
(таким, що не відбувся), що в свою чергу
виключає підстави недійсності цього
правочину.

Відповідно до умов ст. 33 Господарського
процесуального кодексу України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень.

Як зазначено в ст. 34 Господарського
процесуального кодексу України,
господарський суд приймає тільки ті
докази, які мають значення для справи.
Обставини справи, які відповідно до
законодавства повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Стаття 43 Господарського
процесуального кодексу України
визначає, що господарський суд оцінює
докази за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному і об'єктивному
розгляді в судовому процесі всіх
обставин справи в їх сукупності,
керуючись законом.

Враховуючи вищезазначені норми
чинного законодавства України, умови
спірного договору та встановлені
обставини справи, господарський суд
вважає, що вимоги прокурора в частині
визнання недійсним договору
задоволенню не підлягають, оскільки:

- Посилання прокурора у позовній заяві
на норми Державного класифікатора
продукції та послуг ДК 016-97 є
незаконним, оскільки відповідно до
наказу Державного комітету України з
питань технічного регулювання та
споживчої політики №457 від 11.10.10р., Про
затвердження та скасування
національних класифікаторів, чинність
в Україні Державного класифікатора
продукції та послуг ДК 016-97 було
скасовано з 31.12.11р. Таким чином, в період
проведення процедури закупівлі,
укладання спірного договору так і на
сьогоднішній день, зазначений
класифікатор не має юридичної сили.

- Посилання прокурора на те, що комітет
з конкурсних торгів в порушення вимог
розділу 3 Документації конкурсних
торгів, ст. 25 Закону України "Про
здійснення державних закупівель",
прийнято пропозицію конкурсних торгів
відповідача, яка належним чином не
оформлена не відповідають дійсності,
оскільки відповідно до пояснень
позивача та відповідача надана
відповідачем документація для участі у
торгах була прошита, пронумерована та
скріплена печаткою товариства, але на
вимогу працівників фінансової
інспекції та прокуратури позивач
вимушений був кілька разів її
розшивати для виготовлення копій
належної якості.

Крім того, посилання прокурора у
позовній заяві на п. 5.4 розділу 3
Документації конкурсних торгів,
відповідно до умов якого передбачено
надання учасниками конкурсних торгів
довідки, складеної у довільній
формі…… щодо судимості учасника
різниться з наданими пізніше
прокурором поясненнями, відповідно до
яких порушуючи умови зазначеного
пункту прокурор вважає, що довідки про
відсутність чи наявність судимості
надаються виключно підрозділами МВС
України, а не в довільній формі
керівником підприємства-учасника
тендеру. Господарський суд вважає, що
оскільки прокурор не надав суду
жодного доказу того, що законодавцем в
зазначений пункт були внесені зміни, то
відповідно до умов п. 5.4 розділу 3
Документації конкурсних торгів
учасниками конкурсних торгів повинна
надаватися довідка, складена у
довільній формі, яка містить
інформацію про фізичну особу, яка є
учасником, була/не була засуджена за
злочин, пов'язаний з порушенням
процедури закупівлі, чи інший злочин,
вчинений з корисливих мотивів,
судимість з якої не знято або не
погашено у встановленому законом
порядку; службову (посадову) особу
учасника, яку уповноважено учасником
представляти його інтереси під час
проведення процедури закупівлі,
була/не була засуджена за злочин,
пов'язаний з порушенням процедури
закупівлі, чи інший злочин, вчинений з
корисливих мотивів, судимість з якої не
знято або не погашено у встановленому
законом порядку.

Крім того, господарський суд вважає за
необхідне зазначити про те, що
законодавцем взагалі до правовідносин
щодо участі у конкурсних торгах не
передбачений порядок та умови
перевірки наданих учасниками
конкурсних торгів довідки про
відсутність чи наявність судимості.

Господарський суд також звертає увагу
на те, подана відповідачем
документація для участі у торгах
містила довідку про підприємство,
складену у довільній формі, яка серед
іншого містить інформацію про те, що
службова (посадова) особа учасника не
була засуджена за злочин, пов'язаний з
порушенням процедури закупівлі та
інших злочинів вчинених з корисливих
мотивів.

Таким чином, суд вважає, що
відповідачем відповідно до розділу 3
Документації конкурсних торгів була
подана уся необхідна документація у
встановленому порядку, тому твердження
прокурора щодо порушення комітетом з
конкурсних торгів вимог вказаного
розділу та ст. 25 Закону України "Про
здійснення державних закупівель" не
відповідають обставинам справи.

Крім того, вищезазначені обставини не є
підставами для визнання спірного
договору недійсним, а є підставами для
визнання торгів недійсними, але
прокурор не надав суду жодного доказу
щодо звернення з позовною заявою до
відповідного суду про визнання
конкурсних торгів недійсними.

- Відповідно до п. 5 ст. 40 Закону України
"Про здійснення державних закупівель",
умови договору про закупівлю не
повинні відрізнятися від змісту
пропозиції конкурсних торгів або
цінової пропозиції (у тому числі ціни
за одиницю товару) переможця процедури
закупівлі. Істотні умови договору про
закупівлю не можуть змінюватися після
його підписання до виконання
зобов'язань сторонами у повному обсязі,
крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема
з урахуванням фактичного обсягу
видатків замовника;

2) зміни ціни за одиницю товару не більш
як на 10 відсотків у разі коливання ціни
такого товару на ринку за умови, що
зазначена зміна не призведе до
збільшення суми, визначеної в договорі;

3) покращення якості предмета закупівлі
за умови, що таке покращення не
призведе до збільшення суми,
визначеної у договорі;

4) продовження строку дії договору та
виконання зобов'язань щодо передачі
товару, виконання робіт, надання послуг
у разі виникнення документально
підтверджених об'єктивних обставин, що
спричинили таке продовження, у тому
числі форс-мажорних обставин, затримки
фінансування витрат замовника за
умови, що такі зміни не призведуть до
збільшення суми, визначеної у договорі;

5) зміни умов у зв'язку із застосуванням
положень частини шостої цієї статті;

6) узгодженої зміни ціни в бік зменшення
(без зміни кількості (обсягу) та якості
товарів, робіт і послуг);

7) зміни ціни у зв'язку із зміною ставок
податків і зборів пропорційно до змін
таких ставок;

8) зміни встановленого згідно із
законодавством органами державної
статистики індексу інфляції, зміни
курсу іноземної валюти у разі
встановлення в договорі про закупівлю
порядку зміни ціни залежно від зміни
такого курсу, зміни біржових
котирувань, регульованих цін (тарифів)
і нормативів, які застосовуються в
договорі про закупівлю.

Враховуючи зазначену норму,
господарський суд вважає, що умови
договору про закупівлю можуть
відрізнятися від змісту пропозиції
конкурсних торгів або цінової
пропозиції (у тому числі ціни за
одиницю товару) переможця процедури
закупівлі, але в передбачених в п. 5 ст. 40
Закону України "Про здійснення
державних закупівель" випадках.

- Між позивачем та відповідачем 25.12.13р.
було укладено Додаткову угоду № 2 до
спірного договору, в якій назву
договору сторони виклали у наступній
редакції: Договір № 1/11 на виконання
робіт по будівництву об'єкту:
«Рекультивація порушених земель та
використання родючого шару ґрунту під
час проведення робіт, пов'язаних із
порушенням земель на території
Новолатівської сільської ради с.
Латівка Широківського району
Дніпропетровської області».

Господарський суд вважає, що сторони
мали право укладати вищезазначену
додаткову угоду до спірного договору,
оскільки внесення змін до назви
договору, не яким чином не відноситься
до якості та умов виконання всього
обсягу робіт, передбачених умовами
спірного договору.

- Господарський суд також звертає увагу
на те, що Державним підприємством
«Укрдержекспертиза» було проведено
експертизу щодо розгляду кошторисної
частини проектної документації
робочого проекту (позитивний), згідно з
яким кошторисна документація складена
відповідно до вимог ДБН Д. 1.1-1-2000
«Правила визначення вартості
будівництва».

- Господарський суд бере також до уваги,
що згідно розділу II, п. 2.1. «Порядку
визначення предмета закупівлі»
затвердженого наказом Міністерства
економіки України №921 від 26.07.10р.,
Державний класифікатор продукції та
послуг ДК 016:2010 застосовується при
визначенні предмету закупівлі саме
товарів та послуг. А при визначенні
предмета закупівлі робіт
застосовується розділ ПІ, відповідно
до якого визначення предмету закупівлі
робіт здійснюється за об'єктами
будівництва, але ніяк не згідно
Державного класифікатора продукції та
послуг ДК 016:2010. Таким чином, суд вважає,
що прокурор помилково застосував до
роботи норми які поширюються виключно
на товари і послуги.

Враховуючи вищевикладене, надавши
правову оцінку спірному договору, суд
дійшов до висновку про відсутність
підстав для задоволення вимог
прокурора в частині визнання недійсним
договору, оскільки спірний договір був
підписаний сторонами, які мали
необхідний обсяг цивільної
дієздатності в силу вільного
волевиявлення учасників договору
відповідно до статті 627 Цивільного
кодексу України, із досягненням згоди
щодо всіх істотних умов договору, що
підтверджується виконанням сторонами
зобов'язань по цьому договору.

Вимоги прокурора в частині стягнення з
відповідача 1 067 014,80 грн. задоволенню
також не підлягають, виходячи з
наступного.

Прокурором не було надано суду доказів
виявлення недоліків у виконаних
відповідачем робіт, прийнятих
позивачем без будь-яких зауважень за
актом виконаних робіт на підставі
спірного договору .

Жодною нормою чинного законодавства не
передбачена можливість повернення
грошових коштів, сплачених за виконану
роботу, щодо якої відсутні претензії.

Вимоги прокурора про повернення
грошових коштів у розмірі 1 067 014,80 грн.,
сплачених позивачем за виконані
відповідачем роботи за спірним
договором, та прийняті позивачем на
підставі акту приймання виконаних
підрядних робіт є такими, що не
ґрунтуються ні на умовах вищевказаного
спірного договору, ні на нормах чинного
законодавства.

Дослідивши матеріали справи, докази
надані в обґрунтування позовних вимог
та заперечень проти них, суд приходить
до висновку про те, що прокурором не
доведено наявність передбачених
Законом умов для стягнення з
відповідача грошових коштів, сплачених
за роботи, виконані за спірним
договором, у зв'язку з чим позовні
вимоги в цій частині є безпідставними і
такими, що задоволенню не підлягають.

Щодо заяви позивача про відмову від
позову, то вона задоволенню також не
підлягає, тому що відмова прокурора від
поданого ним позову не є обов'язковою
для позивача, і так само відмова
позивача від позову не є обов'язковою
для прокурора, оскільки така відмова не
означає вибуття позивача з процесу чи
зміни його процесуального статусу. У
відповідних випадках спір підлягає
вирішенню по суті. У разі коли обидва
згадані учасники судового процесу -
прокурор і позивач - заявили про
відмову від позову, суд може припинити
провадження зі справи згідно з п. 4 ч. 1
ст. 80 ГПК, з урахуванням вимог ч. 6 ст. 22
ГПК; такі ж наслідки настають, якщо
позивач відмовився від позову
(повністю або в певній частині), а
прокурор, зі свого боку, не підтримує
відповідні позовні вимоги та не
наполягає на їх задоволенні, про що він
письмово або усно (із зазначенням про
це в протоколі судового засідання)
повідомив суд.

Керуючись ст.ст. 203, 207, 215, 217, 509, 525, 526,
530, 599, 626, 627, 629, 638, 837, 846, 849, 853, 882
Цивільного кодексу України, ст. ст. 173,
174, 193, 218 Господарського кодексу
України, ст. ст. 4, 32-34, 36, 43-44, 49, 80, 82-85
Господарського процесуального кодексу
України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні заяви позивача про
відмову від позову - відмовити.

В задоволенні позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення десятиденного строку
з дня його підписання і може бути
оскарженим протягом цього строку до
Дніпропетровського апеляційного
господарського суду.

Суддя Н.Е. Петренко

Повне рішення складено 21.01.14р.