ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________
УХВАЛА

"22" березня 2010 р. Справа № 64/47-10

Заступник голови Господарського суду Харківської області ОСОБА_1

розглянувши заяву (вх. № 87) про відвід судді Добрелі Н. С. та заяву (вх. № 88) про призначення колегіального розгляду справи за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека № 450", м. Харків

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Детективна Агенція "Хворостян", м. Харків

про стягнення 136087,16 гривень

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області знаходиться справа № 64/47-10 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека № 450", м. Харків до Товариства з обмеженою відповідальністю "Детективна Агенція "Хворостян", м. Харків про стягнення 136087,16 гривень.

19 березня 2010 року (вх. № 87) на адресу господарського суду Харківської області надійшла заява позивача про відвід судді Добрелі Н. С. по даній справі. В обґрунтування відводу судді заявник посилається на те, що суддею при розгляді справи порушено норми чинного законодавства, зокрема, суддя частково задовольнила клопотання позивача про перегляд відеоматеріалів та відмовила в задоволенні клопотання про залучення до участі у справі третьої особи. Наведені обставини викликали у заявника відводу сумнів у неупередженості судді Добрелі Н. С. при розгляді даної справи.

Надаючи юридичну кваліфікацію зазначеним заявником відводу обставинам з урахуванням вимог процесуального закону, слід виходити з наступного.

Статтею 20 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік обставин, які можуть бути підставою для відводу судді. Зокрема, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він є родичем осіб, які беруть участь в судовому процесі, або буде встановлено інші обставини, що викликають сумнів у його неупередженості. Відвід повинен бути мотивованим та обґрунтованим.

Разом з тим вказані заявником відводу обставини виходячи із змісту зазначених вимог закону не можуть бути правовими підставами для відводу судді. Такий висновок обґрунтовується наступним.

Відповідно до статті 43 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному і обєктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили. При цьому втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб забороняється законом.

Таким чином розглядаючи конкретну судову справу (здійснюючи правосуддя) суд самостійно визначає коло законодавства, що регулює спірні правовідносини, застосовує його, здійснює його тлумачення, вирішує питання про розгляд заяв та клопотань учасників судового процесу та надає правову оцінку обставинам справи на підставі саме внутрішнього переконання, що ґрунтується на приписах закону. Процесуальне рішення по справі виноситься судом за результатом надання юридичної оцінки поясненням всіх учасників судового процесу, наявним у справі доказам та з обовязковим співвідношенням їх з вимогами відповідного законодавства.

При цьому розгляд по суті наведених питань є виключним правом суду, який розглядає конкретну судову справу, оскільки судочинство в Україні здійснюється в силу вимог Конституції України виключно судами і делегування функцій судів, привласнення цих функцій іншими особами не допускається. Крім того, законом встановлено право учасників судового процесу на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення у випадку незгоди з прийнятим судовим рішенням з мотивів саме невірного застосування матеріального чи (або) процесуального права.

Отже посилання заявника відводу на порушення судом норм чинного законодавства, як на підставу для відводу судді, не узгоджується з вказаними приписами закону, в звязку з чим не може бути підставою для відводу судді. Таким чином в задоволенні поданої заяви про відвід судді Добрелі Н. С. слід відмовити, оскільки вона позбавлена фактичного та правового обґрунтування.

Крім того, 19 березня 2010 року (вх. № 88) на адресу господарського суду Харківської області надійшло клопотання позивача про призначення колегіального розгляду справи.

Питання щодо колегіального розгляду справ у судах першої інстанції врегульовано статтею 13 Закону України „Про судоустрій України від 07 лютого 2002 року № 3018-3. Даною нормою, зокрема, встановлено, що справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово або колегією суддів.

Законодавчий припис щодо колегіального розгляду справ у судах першої інстанції кореспондується із статтею 4-6 ГПК України, якою передбачено, що будь-яку справу залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів.

Враховуючи, що дана справа є складною за своїм правовим характером та потребує ретельного аналізу діючого законодавства, для повного та обєктивного вирішення спору необхідно призначити колегіальний розгляд справи № 64/47-10.

На підставі викладеного та керуючись статтями 4-6, 20, 86 ГПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви (вх. № 87) про відвід судді Добрелі Н. С. по справі № 64/47-10 відмовити.

Заяву (вх. № 88) про призначення колегіального розгляду справи № 64/47-10 задовольнити.

Для розгляду справи № 64/47-10 призначити судову колегію у складі: головуючий суддя Добреля Н. С., судді Гребенюк Н. В. та Інте Т. В.

Заступник голови Господарського суду

Харківської області ОСОБА_1