ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________
УХВАЛА

"16" червня 2010 р. Справа № 38/121-09

Заступник голови Господарського суду Харківської області ОСОБА_1

розглянувши заяву про відвід судді Жельне С. Ч. (вх. № 197) та клопотання про призначення колегіального розгляду справи (вх. № 198) за позовом

ФО Ніколенко ОСОБА_2, м. Харків

до ЗАТ "Сюрприз", м. Харків

та до ОСОБА_3, м. Харків

про визнання недійсгим договору

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області знаходиться справа № 38/121-09 за позовом ФО Ніколенко ОСОБА_2, м. Харків до ЗАТ "Сюрприз", м. Харків та до ОСОБА_3 м. Харків про визнання недійсгим договору.

16 червня 2010 року (вх. № 197) на адресу господарського суду Харківської області надійшла заява другого відповідача про відвід судді Жельне С. Ч. по даній справі. В обґрунтування відводу заявник посилається на те, що суддею Жельне С. Ч. порушено приписи процесуального законодавства під час розгляду даної справи, зокрема, не повідомлено другого відповідача про час та місце розгляду справи. Наведені обставини викликали у заявника відводу сумнів у неупередженості судді Жельне С. Ч. при розгляді даної справи.

Надаючи юридичну кваліфікацію зазначеним заявником відводу обставинам з урахуванням вимог процесуального закону, слід виходити з наступного.

Статтею 20 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік обставин, які можуть бути підставою для відводу судді. Зокрема, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він є родичем осіб, які беруть участь в судовому процесі, або буде встановлено інші обставини, що викликають сумнів у його неупередженості. Відвід повинен бути мотивованим та обґрунтованим.

Разом з тим вказані заявником відводу обставини виходячи із змісту зазначених вимог закону не можуть бути правовими підставами для відводу судді. Такий висновок обґрунтовується наступним.

Відповідно до статті 43 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному і обєктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом. Ніякі докази не мають для господарського суду заздалегідь встановленої сили. При цьому втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб забороняється законом.

Таким чином розглядаючи конкретну судову справу (здійснюючи правосуддя) суд самостійно визначає коло законодавства, що регулює спірні правовідносини, застосовує його, здійснює його тлумачення, визначає порядок ведення судового засідання на підставі приписів процесуального закону, вирішує питання про розгляд по суті заяв та клопотань учасників судового процесу, надає правову оцінку обставинам справи на підставі внутрішнього переконання, що ґрунтується на приписах закону. Процесуальне рішення по справі виноситься судом за результатом надання юридичної оцінки поясненням всіх учасників судового процесу, наявним у справі доказам та з обовязковим співвідношенням їх з вимогами відповідного законодавства.

При цьому розгляд по суті наведених питань є виключним правом суду, який розглядає конкретну судову справу, оскільки судочинство в Україні здійснюється в силу вимог Конституції України виключно судами і делегування функцій судів, привласнення цих функцій іншими особами не допускається. Крім того, законом встановлено право учасників судового процесу на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення у випадку незгоди з прийнятим судовим рішенням з мотивів саме невірного застосування матеріального чи (або) процесуального права.

Отже посилання заявника відводу на порушення судом норм чинного законодавства, як на підставу для відводу судді, не узгоджується з вказаними приписами закону, в звязку з чим не може бути підставою для відводу судді. Таким чином в задоволенні поданої заяви про відвід судді Жельне С. Ч. слід відмовити, оскільки вона позбавлена фактичного та правового обґрунтування.

Розглядаючи клопотання першого відповідача (вх. № 198) про призначення колегіального розгляду справи слід виходити з такого.

Питання щодо колегіального розгляду справ у судах першої інстанції врегульовано статтею 13 Закону України „Про судоустрій України від 07 лютого 2002 року № 3018-3. Даною нормою, зокрема, встановлено, що справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово або колегією суддів.

Законодавчий припис щодо колегіального розгляду справ у судах першої інстанції кореспондується із статтею 4-6 ГПК України, якою передбачено, що будь-яку справу залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів.

Враховуючи, що дана справа є складною за своїм правовим характером та потребує ретельного аналізу діючого законодавства, для повного та обєктивного вирішення спору необхідно призначити колегіальний розгляд справи № 38/121-09.

На підставі викладеного та керуючись статтями 4-6, 20, 86 ГПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви (вх. № 197) про відвід судді Жельне С. Ч. по справі № 38/121-09 відмовити.

Клопотання (вх. № 198) про призначення колегіального розгляду справи № 38/121-09 задовольнити.

Для розгляду справи № 38/121-09 призначити судову колегію у складі: головуючий суддя Жельне С. Ч., судді Лаврова Л. С. та Мамалуй О. О.

Заступник голови Господарського суду

Харківської області ОСОБА_1