ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

"27" квітня 2010 р.Справа № 22/19/12/2071

За позовом Хмельницького міжрайонного природоохоронного прокурора м. Нетішин в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області м. Хмельницький

до Відкритого акціонерного товариства „Хмельницький цукровий завод м. Хмельницький

третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Хмельницька міська рада м. Хмельницький

про стягнення 602277,90 грн.

Суддя Заверуха С.В.

Представники сторін

позивача: ОСОБА_1- представник за довіреністю від 16.10.2009

відповідача: ОСОБА_2 - представник за довіреністю №4

ОСОБА_3 в.о. директора ВАТ „Хмельницький цукровий завод

від прокуратури: не з'явився

за участю третьої особи: не з'явився

Суть спору: Хмельницький міжрайонний природоохоронний прокурор звернувся з позовом до суду в інтересах Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області , у якому просить суд стягнути з відповідача - відкритого акціонерного товариства „Хмельницький цукровий завод 602227,90 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення земельної ділянки.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримує та наполягає на їх задоволенні, посилаючись на те, що вони підтверджені поданими доказами та зазначає, що працівниками Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області було здійснено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства ВАТ „Хмельницький цукровий завод. Під час перевірки було встановлено забруднення жомовокислими водами земельної ділянки прибудинкових територій по вул. Заводській, 42 та 44 м. Хмельницького. Позивач вважає, що дане забруднення стало можливим внаслідок бездіяльності посадових осіб відповідача, оскільки не проводилися заходи по очищенню обвідного каналу жомової ями від побутових відходів та сміття, що призвело до забиття дренажної труби та виливу жомових вод з жомової ями. Представник позивача в судовому засіданні надав уточнення позовних вимог, у яких зазначає, що забруднення жомовокислими водами земельної ділянки прибудинкових територій по вул. Заводській, 42 та 44 м. Хмельницького підтверджується актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №000854/321 від 07.12.2007 року, актом відбору проб ґрунтів №А-07-12-07-32 від 07.12.2007 року, протоколом вимірювань показників складу та властивостей проб грунтів №П-07-12-07-32 від 25.12.2007 року, поясненнями ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 Даний факт, на думку позивача, підтверджується також актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства № 000538/93 від 14.06.2007 року, відповідно до якого було перевищено терміни зберігання жому, який зберігався більше 6 місяців, постановою про притягнення до адміністративної відповідальності голову правління ВАТ "Хмельницький цукровий завод" №000743/102 від 16.06.2007 року, актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №000831 від 20-26 вересня 2007 року, відповідно до якого виявлено численні порушення в частині поводження з відходами, а саме не ведення обліку відходів жому, відсутність ліміту на розміщення відходів, у 2006 році жом взагалі не вивозився, актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №001272 від 30.11.2007 року, відповідно до якого з моменту попередньої перевірки кількість жому збільшилася більше ніж в 2 рази при відсутності ліміту на розміщення відходів. Відповідно до останнього акту внесено припис №001272/08 від 07.12.2007 року про очищення жомової ями від жому, однак який не було виконано. Вказане є порушенням ст.ст. 17, 33 ЗУ "Про відходи". Представник позивача наголошує, що, актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №000353/77 від 05.06.2007 року, відповідно до якого встановлено засмічення території, що межує з жомовою ямою "Хмельницький цукровий завод", що також є порушенням ст.ст. 17, 33 ЗУ "Про відходи". На думку позивача, наявний прямий причинний зв'язок між протиправною бездіяльністю посадових осіб відповідача в частині належного утримання місця видалення відходів, що призвело до розлиття жомових вод з жомової ями. У письмових поясненнях стверджується, що 07 грудня 2007 року було відібрано проби згідно ГОСТ 17.4.3.01-83, ГОСТ 17.4.4.02-84 та НД "Охорона навколишнього природного середовища та раціональне використання природних ресурсів. Якість довкілля. Відбір проб ґрунтів та відходів при здійсненні хіміко-аналітичного контролю просторового (загального і локального) забруднення об'єктів навколишнього природного середовища в районах впливу промислових, сільськогосподарських, господарсько-побутових і транспортних джерел забруднення. Інструкція". За візуальними ознаками, тобто видимими плямами на ґрунті була визначена забруднена ділянка і було закладено пробні площадки, на яких були відібрані об'єднані проби за моделлю випадкового відбору (методом конверта). В ході досліджень були виявлені показники хімічних речовину ґрунті. В подальшому було проведено порівняння з ГДК (гранично допустимі концентрації) та складено протокол результатів вимірювань.

Хмельницький міжрайонний природоохоронний прокурор 22.04.2010р. на адресу суду надіслав письмові пояснення, у яких повідомляє, що службові особи ВАТ "Хмельницький цукровий завод" неналежно виконуючи свої службові обов'язки, через несумлінне ставлення до них, протягом 2007року не проводили заходів по очищенню обвідного каналу жомового господарства заводу від побутових відходів та сміття, що призвело до забиття дренажної труби та виливу жомокислих вод з жомової ями. Внаслідок чого, сталося забруднення жомокислими водами земельної ділянки Хмельницької міської ради, а саме прибудинкових територій біля будинків №42 та №44 по вул. Заводській, загальною площею 2155м.кв. Згідно п.п.5 п.2 посадової інструкції заступника головного інженера ВАТ "Хмельницький цукровий завод", заступник головного інженера зобов'язаний слідкувати за технічним станом конструкцій будівель і споруд заводу, періодично, за участю спеціалістів, проводити обстеження будівель і споруд на предмет справного технічного стану. Наказом голови правління ВАТ "Хмельницький цукровий завод" "Про призначення відповідальних працівників за стан охорони праці, техніки безпеки, санітарний стан підпорядкованих дільниць" від 11.06.07р. №28, призначено відповідальну особу за жомову яму, територію жомової ями та вагові №1, 2. Оскільки, обвідний канал є технологічною спорудою та знаходиться на території жомового господарства (територія жомової ями) ВАТ "Хмельницький цукровий завод", працівники вищевказаного підприємства зобов'язані стежити за його функціонуванням.

Відповідач у відзиві на позов проти позовних вимог заперечує, посилаючись на те, що вони не підтверджені поданими доказами. Вказує на те, що в обґрунтування своїх вимог позивач посилається на акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №000854/321 від 07.12.2007р., акт відбору проб грунтів №А-07-12-32 від 7.12.2007 року, протокол вимірювання показників складу та властивостей проб грунтів №П-07-12-07-32 від 25.12.2007р., розрахунком розміру шкоди та поясненнями. Згідно із приписами ст.33 ГПК України, обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими заходами доказування. 07.07.2007р. стався витік жомопресових вод з обвідного каналу жомової ями відповідача внаслідок засмічення дренажної труби. По-перше відповідач не має жодного відношення до засмічення дренажної труби, засмічення сталося переважно пластиковими та скляними пляшками, які відповідач не використовує у своїй діяльності, Одразу, після виявлення засмічення, наслідки вказаної аварії були ліквідовані протягом 3-х годин шляхом збору побутового сміття та видалення води із затопленої земельної ділянки.

Згідно ст.ст. 42,43.Закону України "Про відходи" та ст.ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" відповідальність (у тому числі і цивільна) настає лише у випадку недотримання правил поводження з відходами, що призвело до забруднення навколишнього природного середовища цими відходами. Проте жодним документом представленим позивачем до суду не вказано, які саме правила були порушені та в чому це порушення полягає.

Не усунуті дані недоліки Хмельницькою міжрайонною природоохоронною прокуратурою і в доповненні (Вх № 01-24/3020 від 22.03.2010р.). Посилання позивача на ст. 211 Земельного Кодексу України не є підставою для стягнення на думку відповідача, оскільки дана норма закону повинна підтверджуватися спеціальними нормами про порушення правил та норм природоохоронного законодавства. Не можна погодитися із твердженням позивача, що вказана жомопресова вода спричинила, чи могла спричинити забруднення земель, як на це вказує позивач із наступних причин: вказана вода використовується підприємством при виробництві цукру, та поступає разом із цукрово-бурячним жомом у жомову яму і не може містити у собі ніяких шкідливих елементів, в тому числі і тих, та в тій концентрації, які зазначені в протоколі вимірювань показників складу та властивостей проб грунтів, так як ця вода вважається питною та використовується у харчовій промисловості. Це підтверджується дозволом №000632 від 13.05.2002р. (строк дії дозволу продовжено до 31.08.2008р.) на спеціальне водокористування, виданим державним управлінням екології та природних ресурсів в Хмельницькій області. Жомопресова вода не міститься в Державному класифікаторі відходів України ДК - 005-96 затвердженому наказом Держстандарту України від 29.02.1996р. №89, а тому її не можна вважати відходом, що виключає сам факт забруднення відходами земель. Відходом вважається жом, але ж ним забруднення не відбулося. А тому не може наступати відповідальність за залиття жомопресовою водою землі. Згідно із текстом акту відбору проб грунтів №А-07-12-07-32 від 7.12.2007року було відібрано 10 проб грунту із земельної ділянки, що була затоплена водою, та ще одна проба, як фонова, із незатопленої ділянки. Відбір зразків жомопресової води, витік якої стався, згідно з вказаним актом не відбирався. Згідно з протоколом вимірювань показників складу та властивостей проб грунтів №П-07-12-07032 від 25.12.2007року у відібраних пробах грунту знайдена ціла низка хімічних елементів та сполук. Проте не можна вважати, що всі ці елементи і сполуки знаходилися у жомовій воді, а тому не має жодних підстав вважати, що поява цих елементів на земельній ділянці сталася внаслідок залиття жомовою водою. Згідно з протоколом вимірювань саме показників складу та властивостей проб грунтів №П=07-12-07-32 від 25.12.2007 року знайдені деякі хімічні елементи та сполуки, які віднесені до різних класів небезпечності відходів. Але згідно з переліком і кількістю дозволених для розміщення відходів ВАТ "Хмельницький цукровий завод" та лімітом на утворення та розміщення відходів на 2007рік ВАТ, що видані державним управлінням охорони навколишнього природного середовища, жом не віднесено до жодної категорії небезпечності відходів, тобто йому взагалі не присвоєно класу небезпечності. Це вказує на абсолютну безпечність цукрового жому для навколишнього середовища та неможливість присутності у ньому яких-небудь шкідливих речовин у більш менш суттєвій концентрації. Взагалі то жом є кормовою сировиною, яким споконвічно годують худобу і шкідливих наслідків цього годування до цього часу ніхто не виявив. Також , згідно із випробуванням зразків продукції зробленими акредитованою випробувальною лабораторією Державного підприємства "Хмельницький регіональний центр стандартизації, метрології та сертифікації "Державного комітету з питань технічного регулювання та споживчої політики", про що свідчить протокол випробувань зразків продукції №650/1257 від 25.09.2007року, цукровий буряк , який перероблявся відповідачем у 2007році, та з якого було отримано жом, не містить у собі ніяких згадувань про присутність у сировині таких речовин, як фосфор, амоній, калій. А вміст міді та цинку у масових частках складає лише 0,7 міді, проти 15,10 за протоколом №П-07-12-07-32 від 25.12.2007р. та 1,6 - цинку, проти 92,00 за вказаним протоколом. І це вміст речовин у сухій сировині, а не у розбавленому водою вигляді. Тобто концентрація цих речовин у жомі ні в якому разі не могла бути більшою за концентрацію у цукровому буряку, а навпаки із огляду на розчинність їх у воді мала бути набагато меншою. Також з протоколу вимірювання показників складу та властивостей проб грунтів №П-07-12-07-32 від 25.12.2007року вбачається, що показник рН затопленого жомовою водою грунту дорівнює 6,20 одиницям, у той час як за фоновою складає 4,12 одиниць. Згідно з даними отриманими з довідниково-енциклопедичного Інтернет ресурсу "ВІКІПЕДІЯ" показник рН - це міра активності іонів водню у розчині, що кількісно виражає його кислотність. Середа, показник рН якої дорівнює 7,0 вважається нейтральною. Так, показник рН чистої води (у тому числі питної водопровідної води ) дорівнює 7.0. Якщо рівень рН менше 7.0 така середа вважається кислою, та чим менший цей показник тим більш кислою вважається ця середа. Якщо рівень рН більше ніж 7.0 така середа вважається лужною. Для навколишнього природного середовища найбільш прийнятним є коли показник рН дорівнює 7.0, тобто навколишня середа з позиції кислотно - лужного балансу повинна бути нейтральною. Наприклад, як стверджує відповідач, показник рН для кислотного дощу дорівнює в середньому 5.5, а загально відомо, що кислотні дощі здійснюють пагубний вплив на рослинний світ та довкілля. Згідно із даними записів лабораторних аналізів відповідача жомопресових вод, зробленими на момент витоку цих вод показник рН води безпосередньо з жомової ями складає 5.0: показник рН води з обвідного каналу жомової ями, виток якої стався, складає 7, тобто максимально наближений до оптимального рівня для навколишнього середовища. Крім того, землі, на які стався витік жомопресової води, використовуються мешканцями прилеглих будинків для утримання домашньої худоби, для вирощування городніх культур. А як відомо в такі землі зазвичай вносяться мінеральні добрива та вони обробляються хімічними засобами захисту проти шкідників, які могли б зумовити присутність різних хімічних елементів. Також на затоплених земельних ділянках присутні були звалища побутового сміття, різних будівельних матеріалів. З акту відбору проб грунтів не можна зробити висновків із якого саме місця була взята фонова проба. Все вищевикладене свідчить про те, що кожна окрема ділянка землі в межах населеного пункту має різні властивості та склад, використовуються по-різному, тому порівняльний аналіз грунту у спосіб як це було зроблено робити не можна. Протокол вимірювання показників складу та властивостей проб грунтів №П-07-12=07-32 від 25.12.2007року містить відомості про присутність різних речовин на двох умовно розбитих ділянках. При цьому концентрація та вміст речовин на кожній з умовно розбитих ділянок різний. Але залиття земель водою відбувалась без будь-якого розмежування. Тому це ще раз підтверджує, що склад та властивості грунтів, навіть на таких малих площах, різний. А якщо припустити, вміст та концентрація речовин повинна бути однаковою. Проте, позивач сам це спростовує у позові, що робить його протирічним між висновками і заявленими обставинами.

Потрібно, на думку відповідача, акцентувати увагу суду на ту обставину, що засмічення дренажної труби обвідного каналу відбулося саме побутовими відходами. Про цю обставину прямо зазначено прокурором у поданому позові. Засмічення сталося переважно пластиковими і скляними пляшками, тощо. Ця обставина зафіксована у поясненнях ОСОБА_4 ОСОБА_6 ж, побутові відходи аж ніяк не могли утворитися внаслідок виробничої діяльності підприємства, тому що: по-перше - у жомову яму завозиться лише жом, а побутові відходи, не утворюються у результаті виробництва цукру; по-друге пластикові і скляні пляшки відповідач взагалі не використовує у виробництві цукру. Крім того, з самого терміну "побутові відходи" є зрозумілим їх походження як продуктів життєдіяльності саме людей, які проживають у збудованих біля вказаної жомової ями будинках, а не цукрозаводу. За таких обставин єдиними винними особами у засміченні дренажної труби, а тому й у витоку жомової води на прилеглі ділянки, на думку є виключно мешканці багатоквартирних будинків, що розташовані поблизу жомової ями. Не існує жодного нормативного акту, який би зобов'язував цукровий завод слідкувати за забрудненням і збирати сміття після населення будь де, в т.ч. в дренажній трубі до жомової ями. Відповідач не припускає, що ця засміченість допущена населенням умисно, що пляшки потрапили до дренажної труби безпосередньо з рук населення. Вважає, що це сміття потрапило до дренажної труби разом з дощовою водою з іншої території, а саме людських городів. Населення широко застосовує такі пляшки в себе на городах у якості мінітеплиць для висаженої ранньої розсади огородніх культур. Під час дощу, ці пляшки могли бути змиті дощовою водою і по струмках допливти в дренажну трубу заводу. Проектом забудови цукрозаводу не передбачено встановлення огорож від струмків з городів людей до дренажної труби. Цукрозавод не міг передбачити і запобігти використанню населенням на своїх городах цих пляшок. Також, цукрозавод не міг передбачити і запобігти використанню населенням на своїх городах хімічних речовин, гербіцидів, міндобрив та інш. сполук, які містять у своєму складі фосфор, калій, цинк та інш. Не містить проект забудови цукрозаводу засобів захисту від потрапляння у жомову яму стічних вод з городів населення, що містять у собі вищеназвані сполуки. Цукрозавод і жомову яму збудовано більш ніж за сто років до подачі позову, в той час як дома мешканців і їх городи збудовано набагато пізніше від цукрозаводу. Тобто під час забудови цукрозаводу, ще ніхто не міг передбачити, що на прилеглій території поселяться люди і зможуть негативно впливати на функціонування жомової ями цукрозаводу. Тому, покладання на цукрозавод відповідальності за необачні дії населення прилеглих територій, є не обгрунтованим і незаконним, а підстав для задоволення такого позову - немає.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився. 24.03.2010р. в судовому засіданні повноважний представник третьої особи зазначає, що в результаті того, що службові особи ВАТ "Хмельницький цукровий завод" протягом 2007року не проводили заходи по очищенню обвідного каналу жомового господарства заводу від побутових відходів та сміття це призвело до забиття дренажної труби та стався вилив жомовокислих вод з жомової ями. На адресу суду надіслав клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату в зв'язку з неможливістю присутності повноважного представника в даному судовому засіданні.

Враховуючи те, що справи в господарських судах розглядаються на засадах змагальності та рівності сторін, враховуючи клопотання третьої особи про відкладення розгляду справи, тому розгляд справи слід відкласти, а у сторін витребувати додаткові докази.

Керуючись ст.ст. 77, 86 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Розгляд справи 22/19/12/2071 відкласти на 11 год. 00хв. 18 травня 2010 року.

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Хмельницької області за адресою: м. Хмельницький, Майдан Незалежності, 1, к. 314.

Зобов'язати позивача надати письмові пояснення з приводу доводів відповідача викладених у відзиві на позов щодо відсутності вини останнього у заподіянні збитків, вказати, які конкретно правила поводження з відходами порушено відповідачем.

Зобов'язати третю особу надати письмові пояснення з приводу заявлених у позові вимогах.

Визнати явку повноважних представник сторін, прокуратури та третьої особи в судове засідання обов'язковою.

Суддя С.В. Заверуха

Віддруковано в 6 примірників: 1 - до справи; 2 - позивачу; 3 відповідачу; 4,5 в прокуратуру; 6-третій особі. Помічник судді-Цимбалюк І.О.