ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.07.2008 Справа № 35/3-08

Дніпропетровський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді –Кузнецова І.Л.,

суддів –Тищик І.В. (доповідач), Чимбар Л.О.

при секретарі –Врона С.В.

за участю прокурора Кріпак Н.В.

представників сторін:

позивач не з’явився

відповідач Горюнов Д.В.

третя особа Дубова Ю.Ю.

розглянувши у судовому засіданні апеляційне подання прокурора м. Кривого Рогу в інтересах держави в особі Криворізької міської ради на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 20.05.08р. у справі № 35/3-08

за позовом прокурора м. Кривого Рогу в інтересах держави в особі Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг Дніпропетровської обл.

до відкритого акціонерного товариства „Криворізький хлібокомбінат №1”, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог –Державна екологічна інспекція в Дніпропетровській області, м. Дніпропетровськ

про стягнення 831 164, 25грн.,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2008 року прокурор звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача про стягнення на користь Криворізької міської ради 831 164,25 грн. шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства.

Рішенням господарського суду від 20.05.2008 року у справі № 35/3-08 (суддя Широбокова Л.П.) в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Вмотивовуючи рішення, господарський суд дійшов висновку про те, що завдана шкода відповідачем відшкодована в натурі, а позовні вимоги щодо розміру завданої навколишньому природному середовищу шкоди внаслідок засмічення спірних земельних ділянок не доведені належними доказами.

Не погоджуючись з рішенням суду, прокурор м. Кривого Рогу звернувся з апеляційним поданням, у якому просить рішення господарського суду скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. При цьому скаржник посилається на визнання відповідачем факту порушення; на обов’язковість стягнення шкоди за порушення законодавства про охорону довкілля; ліквідація забруднення не є підставою для відмови у стягненні шкоди.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу вважає доводи апеляційної скарги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню та просить рішення суду першої інстанції залишити без змін.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Як вбачається з матеріалів справи, 16.06.2007р. Державною екологічною інспекцією в Дніпропетровській області проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства на ВАТ „Криворізький хлібокомбінат №1”, про що складено відповідний акт.

Актом перевірки зафіксовано факт засмічення земельних ділянок площею 101 м2 об’ємом 50,5 м3 та площею 18 м2 об’ємом 3,6 м3 будівельними та побутовими відходами, що є порушенням ст. 96 Земельного кодексу України.

Зазначене порушення спричинило визначення відповідачу шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохорон- ного законодавства у розмірі 831 164,25 грн., за стягненням якої прокурор звернувся до господарського суду.

Підстави відповідальності за заподіяння шкоди, передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України. Відповідно до чинного законодавства особливості застосування цивільно-правової відповідальності за заподіяну шкоду можуть бути передбачені спеціальними законами.

Правові засади охорони довкілля регламентуються Законом України „Про охорону навколишнього природного середовища”, статтею 69 якого передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди суб'єктами господарювання в процесі їх діяльності через засмічення земель промисловими, побутовими та іншими відходами встановлюється Методикою визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997р. №171 та зареєстрованою в Мінюсті України від 05.05.1998р. за №285/2725 (надалі Методика).

Зазначеною Методикою встановлено, що:

- землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища (п. 3.2);

- факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель (3.3);

- при виявленні засмічення визначаються на місці обсяги засмічення відходами та інші показники, які необхідні для визначення розмірів шкоди (п.3.5);

- об'єм відходів (м3), що спричинили засмічення, встановлюють за об'ємними характеристиками цього засмічення через добуток площі засмічення земельної ділянки та товщини шару цих відходів. Товщину шару відходів ділянки визначають вимірюванням (3.5.1).

Відповідно до вказаної Методики об’єм відходів є розрахунковою одиницею, похідною від площі та товщини шару відходів, які визначаються шляхом вимірювання.

Акт перевірки, як обґрунтовано визначив господарський суд, не містить вихідних даних, необхідних для визначення об'єму відходів. З акту перевірки неможливо дійти висновку яким чином визначені параметри засміченої земельної ділянки та встановлено об’єм відходів, які вимірювальні прилади використовувалися при цьому. Вказані показники є похідними для визначення розміру шкоди, в зв’язку з чим, за відсутності відповідних даних в акті перевірки відсутні підстави вважати доведеними належним чином обсяги та площу засмічених земельних ділянок. Посилання сторони на здійснення відповідних вимірів рулеткою з держповіркою до 29.05.2008р. обґрунтовано не прийняті господарським судом, оскільки вказане не знайшло свого відображення в акті перевірки.

За викладених обставин правомірність визначення шкоди у розмірі 831164,25 грн. не можна вважати доведеною, оскільки здійснений розрахунок ґрунтується на документі, що не відповідає вимогам ст. 32 ГПК України.

Відповідно до норм цивільного законодавства відшкодуванню підлягають реальні збитки (ст. 22 ЦК України). Матеріалами справи доведений той факт, що на момент звернення прокурора з позовом відповідачем завдана шкода була відшкодована в натурі шляхом приведення земельної ділянки до попереднього стану. Актом перевірки від 16.06.07р. відповідача було зобов’язано до 24.06.07р. ліквідувати засмічення вказаних земельних ділянок; відповідачем вказаний припис був виконаний, засмічення було ліквідовано; дана обставина посвідчується актом перевірки від 08.02.2008р. Вказані дії відповідача відповідають приписам ст. 1192 ЦК України, якою передбачена можливість відшкодування завданої шкоди в натурі або шляхом відшкодування завданих збитків.

За вказаних обставин господарський суд обґрунтовано дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

З огляду на відповідність висновків, викладених в рішенні господарського суду, обставинам справи та чинному законодавству, вимоги скаржника про скасування зазначеного рішення являються необґрунтованими і не підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 99, 101, 103-105 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 20.05.2008 року у справі № 35/3-08 залишити без змін, а апеляційне подання Прокурора м. Кривого Рогу в інтересах держави в особі Криворізької міської ради –без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом одного місяця до Вищого господарського суду.

Головуючий І.Л.Кузнецова

Судді: І.В. Тищик

Л.В. Чимбар