СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
М      У К Р А Ї Н И
"04" березня 2008 р.
Справа № 8/80-АП-08
Господарський суд Херсонської
області у складі судді  Хом'якової В.В. при секретарі Реві Д. І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданнісправу
за позовом Чаплинської міжрайонної державної
податкової інспекції у Херсонській області
до приватного підприємця ОСОБА_1
стягнення 2038 грн. 22 коп.
від позивача - зав. юр. сектором
Величко М.М. дов. №272/10 від 18.01.08р. )у всіх судових засіданнях).
від відповідача - представник
ОСОБА_2. дов. від 22.01.08р.(у всіх судових засіданнях).
свідків від позивача - ОСОБА_3.
посв. НОМЕР_1від 14.09.06 р. (21.02.08), ОСОБА_4. пас. НОМЕР_2від 29.05.98 р.
від відповідача - ОСОБА_5. пас. НОМЕР_3від 26.11.04 р.(21.02.08), ОСОБА_6. пас.
НОМЕР_4 від 05.03.97 р. (у всіх судових засіданнях).
Чаплинська міжрайонна державна
податкова інспекція у Херсонській області звернулась до суду з адміністративним
за зберігання та реалізацію алкогольних напоїв без марки акцизного збору та
використання книги обліку розрахункових операцій , не зареєстрованої у
встановленому порядку. Позивач  зазначає,
що доказом правомірності застосування штрафних санкцій є матеріали перевірки,
проведеної 21 березня 2007 року в магазині відповідача, якими підтверджується
Відповідач -приватний підприємець
ОСОБА_1. проти позову заперечує, вважає, що штрафні санкції застосовані
безпідставно. Акт перевірки не відповідає дійсності, є упереджений та
поверхневий. Посадові особи, які проводили перевірку не встановили обсягу
залишку товару, тому незрозуміло яким чином нараховано розмір фінсанкцій, оскільки
за приписом  Закону "Про державне
регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового,
алкогольних напоїв та тютюнових виробів” передбачено розмір штрафу обчислювати
100 % від залишку товару, а перевіряючі особи не  встановили залишок вина та наявність або
відсутність на пляшках акцизних марок. Відповідач вказує на те, що акцизна
марка на пляшці була, але від транспортування її частина відірвалась, друга
частина марки була в наявності, про що перевівряючі посадові особи умисно не  включили до акту. В обґрунтування своїх
заперечень відповідач надав пошкоджену акцизну марку № 15 ААБП 819787 07/1 та
пляшку вина „Слов'янське” 0,7 л з акцизною маркою  15ААБП 819786 07/1. Спростовує ствердження
позивача про узгодженість рішення про застосування штрафу, оскільки рішення
оскаржувалось до ДПА у Херсонській області та ДПА України. Також заперечує факт
використання книги обліку розрахункових операцій 2 лютого 2006 року, тому що в
чеку не має назви товару, який був реалізований, відповідач застосував РРО для
Представник відповідача вказує на
те, що акт перевірки складався без електроосвітлення приміщення магазину, не
має номера, нерозбірливо записано  з
якого податкового органу були посадові особи. В акті перевірки не зазначено
характер перевірки - планова або позапланова. Відповідачу не наданий додаток №
4 до акту. Представник відповідача зазначає, що в залишку залишилось лише дві
пляшки такого вина з 5 одержаних  і
номера акцизних марок йдуть по черзі. Представник відповідача просить відмовити
в задоволенні позову.
Розглянувши матеріали справи,
заслухавши представників сторін, пояснення свідків в судових засіданнях 21
лютого та 4 березня 2008 року, суд -
21 березня 2007 р. в 17 год. 10
хвил. працівниками ДПА в Херсонській області
головними державними податковими ревізорами-інспекторами ОСОБА_6В.В. та
Загорським А.В. на підставі направлень від 19 березня 2007 року №№ 47, 54, була
проведена перевірка магазину „Ольга", який знаходиться за адресою с.
Олександрівна, вул. Радянська, 6, Каланчацького району Херсонської області та
належить приватному підприємцю ОСОБА_1(який здійснює діяльність на підставі
свідоцтва про державну реєстрацію від 30.01.2002 р. № НОМЕР_5, видане
Каланчацькою райдержадміністрацією). В ході проведення перевірки було
встановлено факт проведення розрахункової операції  на суму 9 грн. 50 коп., а саме: реалізована 1
пачка цигарок "Монте Карло" за ціною: 2 грн. 10 коп. за пачку, 1
пачка цигарок "Вінстон" за ціною 2 грн. 90 коп. за пачку, 1
пляшка  слабоалкогольного напою
"Лонгер" за ціною 4 грн. 50 коп. При проведенні розрахункової  операції застосовувалась  книга обліку розрахункових  операцій
(КОРО),  розрахунковий документ
(чек №№413430,413431) був виданий на руки споживачам.
При проведенні перевірки виявлено
наявність реєстратора розрахункових операцій типу Міні 500. МЕ заводський №ПБ
56104897 не працював у зв'язку з відсутністю струму у електромережі. Посадовими
особами ДПА також було виявлено та зафіксовано в акті перевірки, що на вітрині
магазину відповідача в реалізації
знаходиться пляшка  вина
"Слов'янське", об'ємом  07 літра
, виробник ТОВ  "Котовський  винзавод",  Україна, на якій була  відсутня марка акцизного збору. Посадові
особи ДПА  виявили порушення використання
книги обліку розрахункових операцій (КОРО), перший щоденний звіт № 1
датований  02.02.06, а сама книга обліку
03.02.2006 р., тобто, зроблено щоденний звіт раніш ніж зареєстрована КОРО. Дані
факти порушення   інспекторами викладено
в акті перевірки в присутності реалізатора магазину ОСОБА_5., яка підписала акт
перевірки без зауважень.
Ст. 17 ч.2 абз.13 Закону України
"Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного
і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів” № 481/95-ВР передбачена
відповідальність за зберігання, транспортування, реалізацію алкогольних напоїв
та тютюнових виробів без марок акцизного збору до суб'єктів підприємницької
діяльності застосовується фінансова санкція в розмірі - 100% вартості товару,
але не менше 1700 гривень.
Згідно п.5 ст. 3 Закону України
"Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі,
громадського харчування та послуг" книга обліку розрахункових
операцій  повинна бути прошнурована і
належним чином зареєстрована в органах державної податкової служби України.
Тільки після цього в дану книгу повинні заноситись щоденні звіти. Відповідно
пп. З ст. 17 вказаного Закону передбачено, що у разі використання
незареєстрованої чи непрошнурованої книги обліку розрахункових операцій до
суб'єктів підприємницької діяльності застосовується фінансова санкція у розмірі
20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 340 гривень.
Відповідно до акту перевірки
№ 21220053/0235 від 21.03.2007 податкова інспекція прийняла рішення №
в розмірі 340 гривень
Позивач надав суду копії рішень про
застосування штрафних санкцій, копію акта перевірки з додатками - пояснювальною
запискою продавця ОСОБА_5., описом наявних готівкових коштів, додатком № 4  про наявність пляшки вина  “Слов'янське” ТОВ “Котовський винзавод”
Одеської області без марки акцизного збору, дві розрахункових квитанції на
цигарки та слабоалкогольний напій, та інші докази. В пояснювальній записці
продавцем вказано про те, що марка акцизного збору була загублена під час
Відповідачем надано суду копії
накладної від 12.03.07 № 384/7, податкової накладної від 12.03.07 № 384/7,
докази оскарження штрафних санкцій до ДПА в Херсонській області та ДПА України,
копії відповідей на скарги, оригінал пошкодженої акцизної марки  15 ААБП 819787 07/1 та пляшку вина
„Слов'янське” 0,7 л з акцизною маркою  15
Допитаний в якості свідка ОСОБА_3
пояснив, що є працівником Державної податкової адміністрації в Херсонській
області, приймав участь в перевірці, підтвердив викладені в акті перевірки
обставини.  Не підтверджує наявність
інших пляшок вина “Слов'янське”, крім тієї, що була без акцизної марки,
оскільки за прилавок не заходив. Пояснив, що світла не було в магазині, але він
працював, покупці були. Розрахунки із споживачами проводила продавець ОСОБА_5.,
перевірку було проведено в її присутності, їй було надано направлення на
проведення перевірки та пред'явлено службові посвідчення. Книга обліку
розрахункових операцій зареєстрована 3 лютого 2006 року, а перший "Z"
звіт РРО  у КОРО від 2 лютого 2006 року ,
тобто "Z" звіт роздруковано раніше, ніж була зареєстрована КОРО.
Допитаний в якості свідка
ОСОБА_4пояснив, що є працівником податкової міліції, знаходився в машині біля
магазину, до магазину  не заходив,
направлення на право проведення перевірки відповідача не мав.
Допитана в якості свідка ОСОБА_5
пояснила, що є продавцем в магазині, знаходиться в родинних стосунках з
відповідачем, є його донькою. Молодий чоловік, як в подальшому представився
посадовою особою податкової служби ОСОБА_6., купив пляшку слабоалкогольного
напою та цигарки, розрахункові квитанції вона виписала. Коли податківці
оголосили про початок перевірки, їх було троє осіб, в тому числі ОСОБА_4. Вона
подзвонила ОСОБА_7. (матері). ОСОБА_7приїхала до магазину та була  присутня при перевірці, вона подала ОСОБА_3.
на його прохання спочатку пляшку шампанського для огляду, потім пляшку вина
“Слов'янське”, на якій не було частини акцизної марки.  Відірвана половинка знаходилась в шухляді на
зберіганні, ОСОБА_5. пред'явила цю половинку перевіряючим посадовим особам, але
вони не взяли до уваги дану обставину. На питання про причини   підписання
акту без будь-яких зауважень, а також
викладення в поясненні факту
втрати марки акцизного збору при транспортуванні, ОСОБА_5. відповіла, що
не знала, що писати, записала те, що їй казали посадові особи податкової
служби. Її не примушували писати саме
таке пояснення. ОСОБА_5. в судовому засіданні показала, що не підписувала
додаток № 4 до акту перевірки, підпис на додатку не належить їй.
Допитана в якості свідка громадянка
ОСОБА_6пояснила, що коли приїхала до магазину в ньому знаходились податківці
-  ОСОБА_3, ОСОБА_6 та ОСОБА_4.
Підтверджує, що подала пляшку вина з половинкою акцизної марки перевіряючому,
але відірвану частину марку показали працівникам ДПС.
Дослідивши докази, суд вважає
позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню частково.
Основні засади функціонування та
діяльності державної податкової служби в Україні визначені Законом України „Про
державну податкову службу в Україні”. Зокрема, статтею 1 названого Закону
встановлено, що до системи органів державної податкової служби належать:
Державна податкова адміністрація України, державні податкові адміністрації в
Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, державні
податкові інспекції в районах, містах (крім міст Києва та Севастополя), районах
у містах. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 8 Закону № 509-ХІІ Державна
податкова адміністрація України серед іншого виконує безпосередньо, а також
організовує роботу державних податкових адміністрацій та державних податкових
інспекцій, пов'язану із здійсненням контролю за додержанням порядку проведення
готівкових розрахунків за товари (послуги) у встановленому законом порядку, а
також роботу пов'язану із проведенням боротьби з незаконним обігом алкогольних
напоїв та тютюнових виробів, веденням реєстрів імпортерів, експортерів, оптових
та роздрібних торговців, місць зберігання алкогольних напоїв та тютюнових
виробів; застосуванням у випадках, передбачених законодавством, фінансових
санкцій до суб'єктів підприємницької діяльності за порушення законодавства про
виробництво і обіг спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв
і тютюнових виробів.  Крім того, за
пунктом 2 частини 1 статті 11 даного Закону здійснення такого контролю
віднесено до прав органів державної податкової служби. Безпосередньо правові
засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі,
громадського харчування та послуг визначені Законом України „Про застосування
реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування
та послуг”. Так, статтями 15 та 16 цього Закону встановлено, що контроль за
додержанням суб'єктами підприємницької діяльності порядку проведення
розрахунків за товари (послуги), інших вимог Закону здійснюють органи державної
податкової служби України шляхом проведення планових або позапланових перевірок
згідно із законодавством України. Контролюючі органи мають право відповідно до
законодавства здійснювати планові або позапланові перевірки осіб, які
підпадають під дію цього Закону. Планові або позапланові перевірки осіб, що
використовують реєстратори розрахункових операцій, розрахункові книжки або
книги обліку розрахункових операцій, здійснюються у порядку, передбаченому
законодавством України.
Крім того, за змістом Закону
України „Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового,
коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів”  ним визначаються основні засади державної
політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної
торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим
ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим,
спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та
тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров'я
громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом
алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України. За статтею 16
даного Закону   контроль за дотриманням
його норм здійснюють органи, які видають ліцензії, а також інші органи в межах
компетенції, визначеної законами України.
Таким чином, на підставі викладених
правових позицій слідує висновок про наявність у податкових органів права на
проведення перевірок, які можуть носити плановий або позаплановий характер,
щодо контролю за додержанням суб'єктами підприємницької діяльності порядку
проведення розрахунків за товари (послуги), а також дотримання норм обігу
алкогольних напоїв та тютюнових виробів.
Перевірка позивача була здійснена відповідно до норм Закону України «Про
державну податкову службу», Закону України «Про застосування реєстраторів
розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»та
Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового,
коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».
Відповідно до статті 11 Закону
України від 19 грудня 1995 року №481/95-ВР "Про державне регулювання
виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних
напоїв та тютюнових виробів" із змінами та доповненнями, алкогольні напої
та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в
Україну, позначаються марками акцизного збору в порядку, визначеному
Ст. 11 ч. 4 Закону України
"Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного
і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів” та п. 20 Постанови
Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2003 року № 567 "Про
запровадження марок акцизного збору нового зразка з голографічними захисними
елементами для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів"
визначено, що марки акцизного збору повинні наклеюватися їх виробниками на
кожну пляшку ( упаковку) у такий спосіб, щоб вони розривалися під час
відкупорювання ( розкривання) тютюнових виробів. Для алкогольних напоїв
вітчизняного виробництва використовуються лише марки, які відповідають виду
продукції та місткості тари. Згідно п.21 вказаної Постанови  для прикріплення марок повинен
використовувати клей (дисперсійний, дескрин, тощо), який не дає змоги зняти їх
з виробів пошкодження   і   змивається
для   повторного використання. Якщо
алкогольні напої марковано з відхиленням цих вимог, то вони вважаються
Згідно абзацу тринадцятого частини
другої статті 17 вищевказаного Закону до суб'єктів підприємницької діяльності
застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі зберігання,
транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв та тютюнових
виробів, алкогольних напоїв та тютюнових виробів без марок акцизного збору
встановленого зразка або з підробленими марками акцизного збору - 100 відсотків
вартості товару, але не менше 1700 грн.
Згідно даних акту перевірки від 21
березня 2007 року, складеного уповноваженими представниками як податкової
служби так і підприємця,   доведено, що в
магазині без марки акцизного збору знаходилась пляшка вина „Слов'янське”.
Посилання відповідача на те, що при перевірці в магазині знаходилась ще одна
пляшка такого ж вина з маркою акцизного збору, підтверджене тільки свідченнями
ОСОБА_5. та ОСОБА_6., і навіть, якщо допустити даний факт, ця обставина не  звільняє відповідача від відповідальності за
відсутність марки на пляшці, яку виявили податківці. При наявності однієї або
двох пляшок вина „Слов'янське” мінімальний розмір штрафних санкцій все одно має
розмір 1700 грн. До того ж штраф у разі зберігання алкогольних напоїв без марок
акцизного збору платиться від вартості такого товару, а не від загальної
кількості товару, який знаходився в магазині.
Наданий відповідачем примірник акту
перевірки дійсно не має номера на першій сторінці. Але  він і не може мати номера, оскільки  акт перевірки реєструється у журналі
реєстрації актів перевірок тільки наступного дня після його складання і разом з
матеріалами перевірки подається для розгляду керівнику органу державної
податкової служби. Реєстрація актів перевірок проводиться у журналі реєстрації
актів перевірки структурного підрозділу органу ДПС відповідно до основних
принципів реєстрації та обліку документів в органах ДПС. Акт перевірки
складається на паперовому носії державною мовою і має наскрізну нумерацію
сторінок. Титульний (перший) аркуш акта перевірки повинен виготовлятися у двох
примірниках друкарським способом та мати однакові номери, кількість яких
повинна складати не менше шести. Акт перевірки по даній справі має № 000053,
який є у позивача і відповідача. Тому заперечення відповідача, що акт перевірки
не має  зазначення номера на першій
сторінці, не впливає на його відповідальність за виявлені порушення.
В акті перевірки викладено зміст
порушення з обґрунтуванням порушених норм законодавчих та нормативно-правових
актів. Склад та зміст акту перевірки повністю відповідає вимогам Інструкції про
порядок застосування штрафних (фінансових) санкцій органами державної
податкової служби, затвердженої наказом ДПА України № 110 від 17.03.01. Цим
актом, складеним за участю представників податкової служби та приватного
підприємця, зафіксовано зберігання та реалізація алкогольних напоїв без марок
акцизного збору встановленого зразка - вина виноградного «Слов'янське», 0.7 л
Доводи відповідача про те, що мало
місце тільки пошкодження акцизної марки підтверджується тільки свідченнями
свідків ОСОБА_6. та ОСОБА_5, які є родичами відповідача. Але суд критично  оцінює свідчення ОСОБА_5., оскільки  вони суперечать  пояснювальній записці ОСОБА_5., власноруч
складеної до акту перевірки та відомостям акту перевірки, підписаним ОСОБА_5
без зауважень. Свідок ОСОБА_6. підтвердила, що продавцем ОСОБА_5. акт перевірки
був прочитаний, а потім підписаний. ОСОБА_6. також мала можливість  ознайомитись з  змістом акту, вона не була позбавлена  можливості підказати ОСОБА_5. як писати
зауваження до акту перевірки.  Суд
вважає, що  ОСОБА_5. мала реальну
можливість викласти в акту свої зауваження та надати  письмові пояснення у формі, яка б співпадала
із свідченнями, які дані в суді, в тому числі щодо  наявності відірваної акцизної марки та інших
пляшок такого ж вина з марками номера яких мають черговість, ніхто їй не
погрожував і не диктував як писати зауваження. Правилами роздрібної торгівлі
продовольчими товарами передбачено, що працівники,  що
здійснюють продаж  продуктів
харчування повинні  мати  спеціальну
освіту (підготовку). Продавець алкогольних напоїв та тютюнових виробів
повинна була розуміти обставини перевірки, знати вимоги Законів “Про РРО” та
«Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етиловою, коньячною і
плодовою, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», в тому числі розуміти
наслідки виявлених порушень та розмір відповідальності за порушення,
виходячи  з того, що має певний стаж
роботи продавцем, а також з урахуванням її віку та інших обставин перевірки.
Наприклад, факт того, що на продавця ОСОБА_5. був залишений магазин, свідчить
про її досвід.  Відповідач стверджує про
зловживання службовим становищем представниками органу державної податкової
служби при перевірці, однак скоєння такого зловживання належними засобами
доказування не довів.
Відповідачем не надано доказів
походження акцизної марки 15 ААБП 819787 07/1, яка надана суду в якості
речового доказу. Тому ідентифікувати цю марку з
пошкодженою акцизною маркою виявленою в день перевірки, на що
посилається відповідач, суд не має достатніх підстав. Надана суду пляшка вина
„Слов'янське”, на думку суду, не є доказом того, що саме вона була при
перевірці на вітрині, а не була одержана відповідачем в інший час.
До того ж, якщо на пляшці вина була
тільки половинка марки, а інша половинка марки акцизного збору була відірвана,
як стверджує відповідач, така пляшка
підлягає вилученню з реалізації і поверненню постачальнику або знищенню,
оскільки  вважається  немаркованою. Відхиленням від вимог Постанови
Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2003 року № 567 "Про
запровадження марок акцизного збору нового зразка з голографічними захисними
елементами для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів" є
використання клею, який не тільки не дає змоги зняти марки акцизного збору з
виробів без пошкодження, але й приводить до відпадання марок акцизного збору. У
цьому випадку порушення вимог названої Постанови за її нормою приводить до
висновку, що вироби є немаркованими. Судом не приймаються доводи позивача про
знаходження частини акцизної марки в магазині, оскільки така марка повинна в
любому випадку бути приклеєною до пляшки. До того ж належних доказів того,
що  частина марки відклеїлась та
знаходилась у продавця, суду не надано, крім свідчення продавця та ОСОБА_6. в
судовому засіданні, які суперечать акту перевірки та свідченням посадової особи
ДПА. Продавець мала можливість написати в акті про наявність марки, її номеру,
хоч відклеєної, або пошкодженої, та після проведення перевірки відповідач мав
можливість пред'явити до податкової інспекції пляшку вина з частиною марки, але
за неясних причин цього не зробив. Натомість продавець підписала акт перевірки
з додатками, серед яких є пояснення продавця, яке було написано власноручно
про  відсутність акцизної марки. Суд
також приймає до уваги ту обставину, що в скаргах відповідача до вищестоящих
податкових органів було зазначено  про
знаходження на пляшці частини марки, а решта відклеїлась, але знаходилась в
Щодо твердження представника
відповідача, що додаток № 4 до акту перевірки був складений пізніше і підписи в
ньому не належать продавцю ОСОБА_5., суд зазначає, що наявність або відсутність
додатку № 4 не позбавляє акта перевірки доказової сили, оскільки всі необхідні
За таких обставин,  позовні вимоги про стягнення  1698 грн. 67 коп. штрафу підлягають
В той же час суд вважає вимоги
позивача про стягнення 339 грн.55 коп. такими, що не підлягають задоволенню.
Рішенням Чаплинською МДПІ № застосовані штрафні санкції в сумі 340
грн.  за порушення вимог п. З ст. 17
Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері
торгівлі, громадського харчування та послуг».

У відповідності до пп.3.1 п.З
Положення про форму та зміст розрахункових документів (нак. ДПА України від
01.12.2000 року № 614) фіскальний касовий чек - це розрахунковий документ,
надрукований реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за
продані товари (надані послуги). Тому твердження відповідача, що перший звіт №
1, зареєстрований в КОРО від 02.02.2006 року, є пробним не можуть бути взяті до
уваги. Суд дійшов до висновку про те, що факт порушення відповідачем порядку
ведення КОРО є підтвердженим,  але  ДПІ
застосувала штрафні санкції за межами строку давності. Вказані в
позовній заяві штрафи є адміністративно-господарськими санкціями, загальні
правила застосування яких визначено в главі 27 ГК України. Згідно зі ст.250
Господарського кодексу України адміністративно-господарські санкції можуть бути
застосовані до суб'єкта господарювання протягом 6 місяців з дня виявлення
порушення, але не пізніше як через один рік з дня скоєння порушення цим
суб'єктом. У разі виявлення факту закінчення однорічного строку з дня скоєння
правопорушення штрафи, передбачені
Законом "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у
сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", “Про державне
регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового,
алкогольних напоїв та тютюнових виробів” не можуть бути стягнути.

Норми Закону України «Про порядок
погашення зобов'язань платників податків перед бюджетами та державними
цільовими фондами», які  передбачають
трирічний термін  застосування штрафних
санкцій, в даному випадку не застосовуються, оскільки цей закон регулює  процедуру стягнення  штрафів за заниження або несплату податкових
зобов'язань. Порушення порядку ведення КОРО
скоєне в лютому 2006 року, на день виявлення порушення березень 2007
року) минув термін притягнення СПД до відповідальності у вигляді штрафних
санкцій. Тому в задоволенні вимог  про
стягнення  339 грн. 55 коп. штрафу
відмовляється.

Керуючись ст.ст.  94, 159, 161, 163, 167 Кодексу
адміністративного судочинства України, суд -

П О С Т А Н О
В И В:

1. Позов задовольнити частково.
Стягнути з приватного підприємця ОСОБА_1(АДРЕСА_1, код НОМЕР_5) на користь
держбюджету:

- 1698 грн. 67 коп. заборгованості по
фінсанкціях на р/рах. 0186 в УДК м. Херсон, МФО 852010, ).

Виконавчий лист направити позивачу
після набрання постановою законної сили.

2. В решті позовних вимог
відмовити.

3. Постанова набирає законної сили
після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, якщо таку
заяву не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження, але
апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений цим Кодексом, постанова
або ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення цього строку.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

4. Заява про апеляційне оскарження
постанови суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її
проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до
статті 160 КАС України з дня складення в повному обсязі. Апеляційна скарга на
постанову суду першої інстанції подається протягом двадцяти днів після подання
заяви про апеляційне оскарження. Апеляційна скарга може бути подана без
попереднього подання заяви про апеляційне оскарження, якщо скарга подається у
строк, встановлений для подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя                                                                  В.В.
Хом'якова

Постанову
складено у повному обсязі

та підписано 11 березня 2008 року.