ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
АВТОНОМНОЇ РЕСПУБЛІКИ КРИМ
РІШЕННЯ

Іменем України

15.01.2008

Справа №2-1/16412-2007

За позовом Виробничого кооперативу «Скиф-88» (95051, м. Сімферополь, вул. Павленка, 44, код за )

До відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю будівельної компанії «Акрополь» (95038, м. Сімферополь, вул. Кечкеметська, 101, к. 4, ідентифікаційний код 32841299)

Про стягнення 99488 грн. збитків та 4419,74 грн. пені

Суддя Л. О. Ковтун

За участю представників:

Від позивача Бордачева В. О., довіреність у справі

Від відповідача не з’явився

Сутність справи:

ВК «Скиф-88» звернувся до господарського суду АР Крим із позовною заявою та просить стягнути з відповідача 99488 грн. збитків та 4419,74 грн. пені.

Позовні вимоги обґрунтовані положеннями ст. ст. 320, 322 Господарського кодексу України та положеннями Закону України «Про майнову відповідальність за порушення умов договору підряду по будівництву об’єктів».

Відповідач явку представника у судові засідання по справі не забезпечив. Про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином рекомендованою кореспонденцією. Про причини неявки суду не повідомив.

Згідно відзиву на позов проти позовних вимог заперечує та у відзиві на позов зазначив, що графік будівництва не підписувався сторонами за договором підряду, позивач не здійснив повного розрахунку із відповідачем зі справи, чим порушив умови розділу 6 договору підряду. Крім того, відповідач зазначив, що рішенням господарського суду АР Крим від 23.10.2007р. по справі №2-28/4809-2007 було досліджено питання щодо проведення розрахунків між сторонами за договором підряду.

Позивач на зазначене заперечує та зазначив, що на час розгляду дійсного спору, факти, встановлені зазначеним рішенням не мають преюдиціального характеру, оскільки рішення не набрало законної сили та оскаржується в апеляційному порядку в Севастопольському апеляційному господарському суді.

Розгляд справи у порядку ст. 77 Господарського процесуального України відкладався.

Розглянувши матеріали справи, заслухав представника позивача, суд, -

ВСТАНОВИВ:

19.01.2005р. між ТОВ будівельною компанією «Акрополь» (Підрядник) та ВК «Скиф-88» (Замовник) був укладений договір будівельного підряду, відповідно якого Підрядник прийняв на себе зобов’язання з будівництва відповідно до проекту, який є невід’ємною частиною договору, а замовник прийняв на себе зобов’язання з надання вихідних відомостей та фінансування робіт, здійснення приймання та сплати об’єктів відповідно до погоджених сторонами договірних розцінок. Об’єм робіт визначений п. 1.2 договору - об’єкти пансіонату на 300 місць в смт. Миколаївка (готель блоки №№1,2, вставка).Відповідно до п. 7.1, п. 7.2 Договору Підрядник розпочинає роботу протягом 10 днів з часу надання йому повідомлення про готовність будівельного майданчику (фронту робіт) та виконує роботи в строк, відповідно до графіку робіт, а у випадку якщо відповідно до державних норм та стандартів для виконання робіт за договором, утому числі й погоджених сторонами додаткових робіт мають бути застосовані інши строки, застосуванню підлягають строки виконання робіт, які передбачені діючими нормативно-правовими актами та стандартами.

У зв’язку з чим, суд вважає за необхідне зауважити наступне.

Матеріали справи свідчать, що будівництво було розпочато у лютому 2005р.

Слід зазначити, що згідно СНіП 1.04.03-85* «Норми тривалості будівництва та заділу в будівництві підприємств, будівель та споруд», яки є чинними на час розгляду справи та були чинними на час укладення сторонами договору, починання робіт, тощо, норми тривалості будівництва встановлюються в місяцях від початку будівництва та до часу виконання пусконаладочних робіт.

При цьому, слід зазначити, що загальний термін виконання будівельних робіт не повинний перевищувати 2 років з часу початку будівельних робіт та окремо для крупноблочних готелів встановлені окремі терміни виконання будівельних робіт, а саме: від 9,5 місяців для 3 поверхових готелів на 50 місць до 17 місяців для 9 поверхових готелів на 300 місць.

Таким чином, суд не може погодитися із твердженням відповідача щодо того, що у зв’язку з не підписанням сторонами графіків робіт – строк виконання робіт не вважається погодженим й залишається невизначеним, оскільки при укладенні договору на виконання підрядних робіт сторони домовилися щодо встановлення пріоритету дії норм СніП щодо строків виконання робіт.

Слід також зазначити, що відповідачем зі спору не було надано доказів з виконання повного обсягу робіт за договором підряду від 19.01.2005р. (акти прийому-передачі виконаних робіт, тощо).

Одночасно, слід зазначити наступне. Матеріали справи свідчать, що сторонами підписувалися дефектні акти та позивачем на адресу відповідача направлений ряд приписів про усунення виявлених дефектів, щодо яких сторонами за договором були складені відповідні акти, а саме: припис №541 від 09.09.2005р. (про виявлення порушень робіт при будівництві частини опорних стін, перемичок, зовнішніх стін, дефектів припущених відповідачем при виконанні монолітних робіт, тощо, що призвело до збитків у розмірі 10668,20 грн., які були пов’язані із проведенням робіт по усуненню дефектів. Сторонами були складені та підписані наступні дефектні акти: від 01.11.2005р. збитки на суму 3231,30 грн., від 10.12.2005р. збитки на суму 2326 грн., від 03.04.2006р. збитки на суму 191 грн., від 06.04.2006р. збитки на суму 937 грн., квітень 2006р. збитки на суму 2956 грн., травень 2006р. збитки на суму 2449 грн., акт №6 від 30.05.2006р. збитки на суму 1554,50 грн., травень 2006р. збитки на суму 149 грн.

Отже, загальна сума збитків, яка була спричинена неналежним виконанням відповідачем своїх зобов’язань за договором виконання будівельних робіт склала відповідно до вищенаведених актів 24462 грн.

Стосовно актів прийому-передачі виконаних робіт слід зазначити, що відповідно до умов договору підряду на виконання будівельних робіт підписані сторонами акти є підставою для фінансування робіт згідно до положень п. 6.1 договору підряду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що загальний розмір робіт в цінах на 2005р. за договором підряду, укладеному між сторонами з дійсного спору складає 206704 грн. із урахуванням ПДВ. Матеріали справи свідчать, що відповідачем зі спору відповідно до актів прийому-передачі виконаних робіт біли виконані роботи на суму 144307 грн. із урахуванням ПДВ, невиконаними залишилися роботи на загальну суму 51997 грн.

Стосовно суми позовних вимог – додаткових витрат, пов’язаних із поверх нормативним утримання будівельного крану ДЕК, суд вважає за необхідне зазначити що зазначені вимоги у розмірі 52 000 грн. підтверджуються актами приймання виконаних робіт, складеними між сторонами з дійсного спору та актами приймання виконаних робіт, складених між позивачем з дійсного спору та Будівельно-виробничим підприємством «Будівельник-Плюс» станом на вересень 2005р.

Крім того, у зв’язку з порушенням підрядником строків виконання робіт, замовник, позивач з дійсного спору, зазнав додаткових витрат, пов’язаних із закінченням робіт у розмірі 12767 грн. та витрати, пов’язані із поверхнормативним строком будівництва у розмірі 39955 грн., що підтверджується матеріалами справи.

Отже, сума спричинених відповідачем збитків, пов’язаних із невиконанням останнім своїх зобов’язань за договором становить в цілому 129184 грн. Проте, як зазначив позивач у позовній заяві, сума позовних вимог складає 99488 грн. у зв’язку з частковим відшкодуванням відповідачем суми збитків у розмірі 29696 грн.

Відповідно ст. 629 ЦК України договір є обов’язковим для виконання сторонами. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливістю виконання їм майнового зобов’язання. (ст. 625 ЦК України).

Відповідно ст. 525, 526 Цивільного кодексу України, ст. 193 Господарського Кодексу України зобов’язання мають виконуватися належним чином та у встановлений строк відповідно до вимог закону та умов договору. Одностороння відмова від виконання зобов’язань не припустима.

Згідно з ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Статтею 525 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Порядок виконання зобов’язань за договором підряду та відповідальність за невиконання зобов’язань встановлені гл. 61 Цивільного кодексу України та гл. 33 Господарського кодексу України. Частиною 1 ст. 853 Цивільного кодексу України передбачено, що замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. При цьому, як вже зазначалося вище, сторони за договором підряду підписували відповідні дефектні акти, які наявні у матеріалах справи.

Відповідно до положень ст. 322 Господарського кодексу України за невиконання або неналежне виконання зобов'язань за договором підряду на капітальне будівництво винна сторона сплачує штрафні санкції, а також відшкодовує другій стороні збитки (зроблені другою стороною витрати, втрату або пошкодження її майна, неодержані доходи) в сумі, не покритій штрафними санкціями, якщо інший порядок не встановлено законом. Факт порушення підрядником своїх зобов’язань за

договором підряду встановлений судом як стосовно строків виконання робіт, так й стосовно якості виконаних будівельних робіт.

При цьому, відповідно до положень ст. 320 Господарського кодексу України замовник має право, у разі якщо підрядник не береться своєчасно за виконання договору або виконує роботу настільки повільно, що закінчення її до строку стає явно неможливим, замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Аналогічні норми містить й ст. 858 Цивільного кодексу України.

За такими обставинами, позовні вимоги щодо стягнення збитків підлягають задоволенню.

Діючим законодавством України передбачено, що у разі порушення зобов'язання, тобто його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання), настають правові наслідки визначені договором або законом.

Згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредитору у разі порушення боржником зобов'язання.

Відповідно до положень ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. При цьому, штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання, розмір відсотків встановлюється договором між сторонами.

Приймаючі до уваги викладене, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Витрати по оплаті держмита та інформаційно-технічному забезпеченню судового процесу покладаються на відповідача у відповідності зі ст.49 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 49, 82-84 Господарського процесуального Кодексу України, суд –

В И Р І Ш И В :

1.          Позов задовольнити.

2.          Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю будівельної компанії «Акрополь» (95038, м. Сімферополь, вул. Кечкеметська, 101, к. 4, ідентифікаційний код 32841299) на користь Виробничого кооперативу «Скиф-88» (95051, м. Сімферополь, вул. Павленка, 44, код за ) 99488 грн. збитків, 4419,74 грн. пені, 1039,06 грн. витрат зі сплати державного мита та 118 грн. витрат зі сплати послуг на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Суддя Господарського суду

Автономної Республіки Крим                                        Ковтун Л.А.