ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

20.05.08р.

Справа № 35/3-08

За позовом Прокурора м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в інтересах держави в

особі Криворізької міської ради,

м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Відкритого акціонерного товариства "Криворізький хлібокомбінат № 1",

м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державна

екологічна інспекція в Дніпропетровській області,

м. Дніпропетровськ

про стягнення 831 164, 25 грн

Суддя Широбокова Л.П.

Представники:

від прокурора - Киричок О.В., прокурор відділу, посв. № 223 від 30.11.2006 р.

від позивача - представник не з"явився

від третьої особи - Дубова Ю.Ю., юрисконсульт, дов.№23 від 11.02.2008р.

Лобинцева Н.В., головний спеціаліст - державний інспектор, дов. № 26 від

10.04.2008 р.

від відповідача - Горюнов Д.В., представник, дов. № 1225 від 06.11.2006 р.

СУТЬ СПОРУ:

В судовому засіданні оголошувалася перерва з 23 квітня до 20 травня 2008р.

Прокурор в інтересах держави в особі Криворізької міської ради (Позивач) просить стягнути з Відкритого акціонерного товариства «Криворізький комбінат №1»(Відповідач) шкоду, завдану навколишньому природному середовищу засміченням земельних ділянок будівельними та побутовими відходами - 831 164,25 грн, посилаючись на акт перевірки від 16 червня 2007р., розрахунок розміру шкоди, ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»та ст. 35 Закону України «Про охорону земель».

Представник позивача вимоги прокурора підтримав, просить їх задовольнити.

Третя особа пояснила суду, що проведеною спеціалістами перевіркою було виявлено факт засмічення відповідачем земельних ділянок по вул. Сиволапа, 47 в м. Кривий Ріг площею 101 кв. м, об’ємом 50,5 куб. м та площею 18 кв. м об’ємом 3,6 куб. м. За результатами перевірки посадових осіб відповідача було притягнено до адміністративної відповідальності. Розмір шкоди розраховано відповідно до п. 5 Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням та засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (зі змінами та доповненнями), на підставі довідки про грошову оцінку земель, що надана Криворізьким міським УЗР.

Відповідач проти позову заперечує, посилаючись на наступне: факти порушення, зазначені в актів, не відповідають дійсності, оскільки засмічена площа була значно меншою, ніж вказано в акті; більша частина виявлених матеріалів взагалі не є відходами, а являється будівельними матеріалами; розрахунок розміру шкоди повинен бути здійснений протягом шести місяців з дня виявлення порушення; прокурором не надано встановленої законом довідки про грошову оцінку вказаних земельних ділянок; екологічна інспекція не встановила визначеними нормативно-правовими методами, які саме відходи були виявлені, їх клас небезпеки, тощо.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення прокурора та представників сторін, оцінивши докази в сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ :

Державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища в Дніпропетровській області в присутності посадових осіб відповідача було здійснено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України, про що складено акт від 16 червня 2007р.

В акті зазначено, зокрема, що «на території хлібозаводу №1 ВАТ «Криворізький хлібокомбінат №1»за адресою вул. Сиволапа, 47 за будівлями мийки лотків встановлено факт засмічення земельних ділянок площею 101 кв. м, об’ємом 50,5 куб. м та площею 18 кв. м об’ємом 3,6 куб. м відходами будівельними, побутовими, що є порушенням ст. 96 Земельного кодексу України». Вказаним актом приписано відповідачу в термін до 24.06.2007р. ліквідувати засмічення вказаних земельних ділянок.

За засмічення земельних ділянок посадова особа відповідача притягнена до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу (Постанова №0627 від 18.06.2007р.)

На підставі вказаного акту та Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 10.08.2007р. №1933/7, що наданий Криворізьким міським управлінням земельних ресурсів, третя особа здійснила розрахунок завданої шкоди на суму 831 164,25 грн, яку прокурор просить стягнути з відповідача.

Згідно статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією.

Стаття 50 Конституції України гарантує кожному право на безпечне для життя і здоров'я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Відповідно до вимог ст. 66 Конституції України кожен, хто заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу, повинен відшкодувати шкоду в повному обсязі.

Статтею 153 Господарського кодексу України встановлений обов’язок суб’єктів господарювання здійснювати заходи щодо своєчасного запобігання псуванню, забрудненню, засміченню та виснаженню природних ресурсів.

Відповідно до ст. ст. 96, 211 Земельного кодексу України землекористувачі зобов’язані додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля, підвищувати родючість ґрунтів та зберігати інші корисні властивості землі. Громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства, зокрема, за псування сільськогосподарських угідь та інших земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами.

Факт засмічення земельних ділянок встановлено в акті та факт знаходження будівельних матеріалів та відходів на вказаних земельних ділянках не оспорюється відповідачем. Відповідач не погоджується з визначенням вказаних матеріалів як відходів та з площею і обсягами засмічення спірних земельних ділянок.

Розмір завданої шкоди визначається на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленою забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України в редакції, затвердженій наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.2007р. за N149, згідно розділу 5 якої розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт засмічення земель, протягом шести місяців з дня виявлення порушення.

Основою розрахунків розміру шкоди від засмічення земель є нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що засмічена.

Розмір шкоди внаслідок засмічення земель визначається за формулою (6):

Р = А x Б x Г x П x К x К x К ,

ШЗ ОЗ ДЗ ЗЗ НВ ЕГ

зокрема, враховується площа засміченої земельної ділянки, обсяги відходів, що знаходяться на засміченій ділянці, коефіцієнти небезпечності відходів, тощо.

В акті перевірки вказана площа земельних ділянок та об’єми відходів, що знаходилися на ній. Разом з тим, в акті відсутні дані за допомогою яких вимірювальних приладів були визначені параметри земельної ділянки, яким чином визначена ця площа, та яким чином встановлено об’єм відходів, не вказано щодо державної повірки цих вимірювальних приладів. За відсутності відповідних даних в акті у суду немає підстав вважати доведеними належним чином обсяги та площу засмічених земельних ділянок. Вказана правова позиція викладена також в Роз’ясненнях Вищого арбітражного суду України N 02-5/744 від 27.06.2001р. «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища»( з подальшими змінами та доповненнями).

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що прокурор та позивач не довели належними доказами розмір завданої навколишньому природному середовищу шкоди внаслідок засмічення спірних земельних ділянок.

Посилання третьої особи в своїх письмових пояснення, що виміри проводилися належним чином повіреною рулеткою, судом не приймаються до уваги, оскільки представник, що надав пояснення, не приймав участі в перевірці, та ці дані повинні бути зафіксовані в акті перевірки, який складається за участю представників відповідача. Надані третьою особою копії фотознімків місць засмічення суд не може прийняти як належні докази, оскільки з них не вбачається де, коли та ким ці знімки здійснені.

Крім того, відповідно до загальних принципів цивільно-правової відповідальності та способів відшкодування шкоди, встановлених ст. 1192 Цивільного кодексу України, завдана шкода може бути відшкодована в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ, тощо) або шляхом відшкодування завданих збитків в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як визначено в приписах до акту перевірки від 16.06.2007р. третя особа від імені держави вимагала від відповідача в термін до 24.06.2007р. ліквідувати засмічення вказаних земельних ділянок, тобто відшкодувати шкоду в натурі.

Як вбачається із акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 08.02.2008р., що складений Державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища в Дніпропетровській області в присутності посадових осіб відповідача, «на момент перевірки факт засмічення земельної ділянки побутовими та будівельними відходами площею 101 кв. м, об’ємом 50,5 куб. м та площею 18 кв. м об’ємом 3,6 куб. м на території хлібозаводу №1 ВАТ «Криворізький хлібокомбінат №1»ліквідовано», тобто відповідач відшкодував завдану шкоду в натурі шляхом приведення земельної ділянки до попереднього стану. Зауваження щодо неналежного виконання робіт по приведенню земельних ділянок до попереднього стану в акті відсутні. Вказане встановлено до звернення прокурора з позовом, що відбулося 24.03.2008р.

З огляду на викладене, з врахуванням встановлених обставин, суд доходить висновку, що відповідачем завдана шкода відшкодована в натурі, а вимоги прокурора необґрунтовані та в позові слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 44, 49, 82-85 Господарського процесуального кодексу України, ст.ст. 1166, 1192 Цивільного кодексу України, ст. 153 Господарського кодексу України господарський суд,-

ВИРІШИВ :

В позові відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його прийняття та в цей термін може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного господарського суду.

Суддя

Л.П. Широбокова