ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

07.07.08 р.                     Справа № 41/78

Суддя господарського суду Донецької області Гончаров С.А.

при секретарі судового засідання Возневій Н.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні господарського суду справу

за позовом: Костянтинівського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі

Костянтинівської міської ради, м. Костянтинівка

до відповідача-1:           Товариства з обмеженою відповідальністю „Архітектурно будівельна

компанія”, м. Донецьк

до відповідача-2:           Товариство з обмеженою відповідальністю „Балтика”, м. Київ

за участю третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору з боку позивача:

1. Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м. Донецьк

2. Управління з контролю за використанням та охороною земель в

Донецькій області, м. Донецьк

про           стягнення шкоди, заподіяної внаслідок забруднення земельної ділянки відходами у

розмірі 8180320,00 грн.

При участі представників:

від позивача: не з’явились

від відповідача 1: Агарков В.В. – директор, Золотько В.М. – головний інженер

від відповідача 2: не з’явились

від третьої особи 1: Кулик В.М. – за довіреністю від 17.12.07р.

від третьої особи 2: Супрунов С.О. – довіреність від 07.07.2008 року

в засіданні брали участь: прокурор Лисенко С.І.

СУТЬ СПОРУ:

Костянтинівський міжрайонний прокурор в інтересах держави в особі Костянтинівської міської ради, звернувся до господарського суду Донецької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю „Архітектурно будівельна компанія” про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок забруднення земельної ділянки відходами у розмірі 8180320,00 грн.

Ухвалою суду від 12 червня 2008 року залучено до участі у справі в якості іншого відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю „Балтика” та в якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору з боку позивача: Державну екологічну інспекцію у Донецькій області та Управління з контролю за використанням та охороною земель в Донецькій області.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на результати проведеної ним перевірки дотримання вимог земельного законодавства ТОВ “Балтика”, яка проведена із залученням спеціалістів Красноармійського міжрайонного відділу з контролю за використанням та охороною земель та Відділу оперативного міжрайонного екологічного контролю по Торецькому регіону та яка виявила порушення ТОВ „Архітектурно будівельна

компанія” законодавства, що регулює охорону навколишнього природного середовища.

Прокурор стверджує, що ТОВ „Архітектурно будівельна компанія” при проведенні робіт з будівництва Торгово сервісного центру у м. Костиянтинівка допущено засмічення прилеглої до будівельного майданчика території, площею 2494 кв. м., що підтверджується відповідними актами перевірки природоохоронного законодавства.

Прокурор посилається на проведений розрахунок розміру шкоди, заподіяній державі через порушення природоохоронного законодавства, який складає 8180320 грн., та який просить стягнути з відповідача-1.

Позивач по справі надав доповнення до позовної заяви, у який зазначив про підтримку позовних вимог, проте зазначив також, що з наданого прокурором розрахунку розміру шкоди незрозуміло, за якими критеріями проводився такий розрахунок, відсутня наростаюча сума розрахунку; розрахунки проводились виходячи з того, що засмічені були землі сільськогосподарського призначення, проте, сміття було складовано на землях запасу, що викликає зовсім інший розрахунок.

Позивач також повідомив суд, що у цей час відповідачем вивезено все сміття, тобто засмічені раніше землі очищені і у цей час відсутній предмет спору.

Відповідач у відзиві проти позовних вимог заперечив та зазначив, що позивачем не доведено, у чому саме полягає шкода, нанесена відповідачем; надані позивачем документи взагалі не містять будь-яких натяків на витрати будь-якої особи, пов’язані з усуненням порушення та його наслідків; складований на земельній ділянці суглинок був вийнятий при ритті котловану і траншей в ході будівництва та по закінченню будівництва буде знов засипаний, а також використаний при благоустрої території, тому такий суглинок взагалі не підпадає під поняття відходи, визначене законодавством.

Третьою особою-1, Державною екологічною інспекцією у Донецькій області, надані суду пояснення відповідно до яких: грошова оцінка землі для розрахунку шкоди визначена згідно довідки Костянтинівського відділу земельних ресурсів; клас небезпеки відходів визначено не було, оскільки це компетенція органів СЕС, при цьому у акті не сказано, що суглинок відхід 4-го класу небезпеки, але взятий мінімально небезпечний клас; розрахунок об’єму проведено за формулою довжина помножена на висоту та ширину засміченої ділянки, а оскільки за складований суглинок розміщено в формі паралелепіпеду, то висоту взято середню; висновки з приводу використання ґрунту зроблено зі слів головного інженера Золотко В.М. і засвідчені його підписом у акті перевірки; площа засміченої ділянки за його актом та за актом Красноармійського міжрайонного відділу з контролю за використанням та охороною земель повністю співпадає.

Ухвалою від 12.06.2008р. по справі призначалась судова експертиза, проведення якої було доручено Донецькому науково-дослідному інституту судових експертиз. Листом № 1237 від 23.06.2008р. експертна установа повідомила суд про неможливість проведення досліджень в установі через відсутність фахівців відповідної кваліфікації, сертифікованого обладнання та повернула матеріали, що надсилались судом для проведення експертизи.

Зважаючи на достатність доказів та належне дослідження інших обставин необхідних для прийняття рішення по справі, розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про недоцільність подальшого дослідження поставлених перед експертом питань та доручення проведення експертизи іншій експертній установі (експерту).

Третьою особою-2, Управлінням з контролю за використанням та охороною земель в Донецькій області, надані суду пояснення, відповідно до яких ним проведено перевірку дотримання вимог земельного законодавства, в ході перевірки встановлено самовільне зайняття відповідних земельних ділянок, встановлено зняття рідючого шару ґрунту без відповідного дозволу.

Третьою особою-2 пояснено, що перевірок щодо засмічення земельних ділянок Красноармійським міжрайонним відділом з контролю за використанням та охороною земель не проводилось, засмічення земельних ділянок в ході проведених перевірок не встановлювалось. Третя особа-2 зазначила, що такі перевірки не входять до її компетенції, а входять до компетенції Державної екологічної інспекції.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін, суд ВСТАНОВИВ:

14 травня 2008 року Відділом оперативного міжрайонного екологічного контролю по Торецькому регіону проведено перевірку ТОВ “Балтика” з питань виконання природоохоронного законодавства України. В ході перевірки встановлено, та у акті № 13/64 від 14.05.2008р. зафіксовано, що на земельній ділянці наданій в оренду ТОВ “Балтика” розпочато будівництво торгово-сервісного центру. За межами огородженої території будівництва виявлено складування суглинку на трьох земельних ділянках, зокрема, на земельній ділянці № 1 заскладовано суглинок на площі земельної ділянки розмірами 43х58 метри висотою – від 2 до 4 метрів. У акті перевірки зазначено, що на об’єкті, де ведеться будівництво, повністю заскладованого суглинку використано не буде, частина буде використана для благоустрою території.

На підставі акту перевірки держінспектором Ващаним А.А. здійснений розрахунок розміру шкоди від засмічення земель по вул. Громова ТОВ “Балтика” складування суглинку на земельній ділянці. Як вбачається з наведеного розрахунку, його проведено на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства” затвердженої наказом Мінприроди № 149 від 04.04.2007р. При проведенні розрахунку застосовувались дані акту перевірки щодо площі засміченої земельної ділянки, об’єму відходів, а також дані про грошову оцінку землі, про ступінь засміченості земельної ділянки відходами, клас небезпеки відходів.

Загальний розмір шкоди, визначений розрахунком, складає 8180320 грн., які прокурор вимагає стягнути з відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю „Архітектурно будівельна компанія”.

Відповідно до ст. 35 Закону України “Про охорону навколишнього природного середовища”, державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюється Радами та їх виконавчими і розпорядчими органами, спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів, його органами на місцях та іншими спеціально уповноваженими державними органами.

Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони республіки, природних територій та об'єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища.

Порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів визначається цим Законом та іншим законодавством України.

Відповідно до п. 1. Положення про Міністерство охорони навколишнього природного середовища України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 2 листопада 2006 р. N 1524, Міністерство охорони навколишнього природного середовища України (Мінприроди) є центральним органом виконавчої влади, є головним (провідним) органом у системі центральних органів виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель, екологічної безпеки, заповідної справи, поводження з відходами, формування, збереження та використання екологічної мережі, геологічного вивчення та забезпечення раціонального використання надр, а також топографо-геодезичної та картографічної діяльності.

Положенням про Державну екологічну інспекцію, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 листопада 2001 р. N 1520 передбачено, що Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань організовує та здійснює державний контроль, зокрема, за додержанням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, раціональне використання, відтворення та охорони природних ресурсів, екологічну та в межах своєї компетенції радіаційну безпеку, у сфері поводження з відходами (крім поводження з радіоактивними відходами) та небезпечними хімічними речовинами центральними та місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами і організаціями, громадянами (п.п. 1 п. 4 Положення).

Також положенням передбачено право Держекоінспекцій складати акти перевірки і протоколи про адміністративні правопорушення та розглядати справи про адміністративні правопорушення у межах повноважень, визначених законом (п.п 5 п. 5 Положення).

Таким чином, єдиним органом, до компетенції якого згідно з законом віднесено встановлення порушення суб’єктами господарювання природоохоронного законодавства є органи Державної екологічної інспекції, а порядком встановлення порушень законодавством визначено проведення перевірок таких суб’єктів та притягнення їх до цивільної та адміністративної відповідальності (ст. 68,69 Закону України “Про охорону навколишнього природного середовища”).

У спірних правовідносинах, як вбачається з матеріалів справи, Державною екологічною інспекцією у Донецькій області та її територіальним органом - Відділом оперативного міжрайонного екологічного контролю по Торецькому регіону перевірка відповідача–1 по справі – ТОВ “Архітектурно будівельна компанія” (який визначений прокурором, як особа, що порушила природоохоронне законодавство), не проводилась. Як зазначалось, акт № 13/64 від 14.05.2008р. складений у відношенні ТОВ “Балтика”. Протокол про порушення природоохоронного законодавства, № 13/64 від 14.05.2008р. також має посилання на перевірку ТОВ “Балтика” та за присутності генерального директора Нечитайло С.Г.

Тобто, у встановленому законодавством порядку та в межах встановлених законодавством повноважень державних органів порушення саме ТОВ „Архітектурно будівельна компанія” природоохоронного законодавства не встановлено.

Акт перевірки № 13/64 від 14.05.2008р. не може бути визнаний за належний доказ порушення саме відповідачем-1 природоохоронного законодавства та встановлення саме його обов’язку нести за це відповідальність, в тому числі і шляхом відшкодування шкоди.

Посилання прокурора на наявність між ТОВ „Архітектурно будівельна компанія” та ТОВ “Балтика” договору генерального підряду суд по-перше – спростовує, оскільки наявний в матеріалах справи договір генерального підряду № 10/08-0717 від 10.08.2007р. укладений між відповідачем-1 та ТОВ “ЭКО”, підписаний представниками саме цих сторін, наявність правовідносин підряду між відповідачами з матеріалів справи не вбачається.

По-друге, відповідно до ст. 34. ГПК України, обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Тобто, наявність порушення природоохоронного законодавства саме відповідачем-1 повинна бути підтверджена саме його перевіркою уповноваженим державним органом в порядку, передбаченому законодавством. В інших випадках, наявність порушення не може бути визнана судом встановленою.

Дослідження судом розрахунку розміру шкоди та обставин, за яких визначались вихідні дані для його проведення, дозволяє зробити висновок про його необгрунтованість та невідповідність вимогам законодавства з огляду на наступне.

1. Площа засміченої земельної ділянки визначена згідно розрахунку в розмірі 2494 кв. м та представником третьої особи-1 пояснено, що така площа повністю відповідає площі, визначеній актом перевірки, проведеним Красноармійським міжрайонним відділом з контролю за використанням та охороною земель.

Наведене не підтверджується матеріалами справи, оскільки дослідження судом акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства від 14.05.2008р., складеного Красноармійським міжрайонним відділом з контролю за використанням та охороною земель, свідчить про загальну відсутність встановлення зайнятих сміттям площ ділянок землі у розмірі 2494 кв. м або ділянок землі розмірами 43х58 метри, як то визначено у акті № 13/64 від 14.05.2008р. Інших актів перевірок, складених органами державної земельної інспекції, до матеріалів справи не долучено.

2. Об’єм відходів на засміченій ділянці визначений згідно розрахунку в розмірі 7482 кубічних метри, що обумовило визначення коефіціенту засмічення застосованому у розрахунку – 4. При цьому, представником третьої особи-1 пояснено, що вимірювання проводились повіреною рулеткою, об’єм розраховувався як середня висота помножена на ширину та довжину засміченої ділянки, оскільки суглинок був заскладований у формі паралелепіпеду.

Такі пояснення третьої особи також не підтверджуються матеріалами справи, оскільки з наданих прокурором фототаблиць не вбачається наявність будь-якої речовини, складованої у формі паралелепіпеду, а крім того суд не вважає переконливими припущення третьої особи, що в ході будівництва суглинок від риття котловану може бути складований в формі правильного паралелепіпеду, що може дозволити визначити його об’єм за допомогою рулетки та простих математичних дій з достатньою точністю.

Суд бере до уваги загально відомий факт про неможливість точного визначення об’ємів фігур неправильної форми виключно за допомогою рулетки, як інструмента для отримання лінійних даних, та без застосування спеціальних методик обчислення. До того ж, з матеріалів справи не вбачається визначення третьою особою в ході перевірки методики вимірювань та похибки, яку така методика припускає.

3. Суглинок, визначений у акті перевірки як засмічуюча речовина, віднесений при розрахунку до 4-го класу небезпеки.

Відповідно до п. 5.3. Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27 жовтня 1997 року N 171 (надалі - Методика), відходи, що спричинили засмічення земельної ділянки, класифікуються за 4 класами небезпеки згідно з ДСанПіН 2.2.7.029-99 "Державні санітарні правила і норми. Гігієнічні вимоги щодо поводження з промисловими відходами та визначення класу їх небезпеки для здоров'я населення", що затверджені постановою Головного державного санітарного лікаря України від 01.07.99 N 29, чинними нормативними документами у сфері поводження з відходами.

Як пояснено представником третьої особи-1, у відповідності до наведених приписів законодавства клас відходу не встановлювався, більш того, представником третьої особи-1 пояснено, що таке встановлення не входить до компетенції Державної екологічної інспекції, а є компетенцію органів санітарно-епідеміологічного контролю.

Будь-яких документів, які б свідчили здійснення третьою особою дій направлених на встановлення дійсного класу небезпеки суглинку в ході розгляду справи суду не надано.

4. Як пояснено представником третьої особи-1 у судовому засіданні, нормативна грошова оцінка земельної ділянки для розрахунку розміру шкоди визначена на підставі довідки Костянтинівського відділу земельних ресурсів за вих. № 347 від 23.05.2008р.

Відповідно до п. 4.7. Методики, довідку про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, що зазнала забруднення, надають територіальні органи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів.

Тобто, у методиці йдеться саме про індивідуально та конкретно визначену земельну ділянку, яка зазнала забруднення, засмічення.

Згідно до ч. 1. ст. 79 Земельного Кодексу України, земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

Як вбачається з документа за вих. № 347 від 23.05.2008р., на який посилається третя особа-1 у ньому йдеться взагалі про будь-які землі які знаходяться поряд з земельною ділянкою, наданої ТОВ “Балтика”. При цьому, будь-які відомості саме про земельну ділянку, що зазнала засмічення, у наведеному документі відсутні. З наданого документа неможливо встановити, якої земельної ділянки стосуються наведені дані про грошову оцінку землі і яким чином вони стосуються земельної ділянки на якій встановлено засмічення.

Таким чином, у суду відсутні підстави вважати документ за вих. № 347 від 23.05.2008р. належною довідкою про грошову оцінку земельної ділянки відповідно до вимог законодавства.

З огляду на викладене, суд доходить до висновку про недоведеність заподіяння відповідачем-1 шкоди в розмірі 8180320,00 грн., визначити інший, зокрема, менший розмір шкоди також не є можливим, враховуючи відсутність достатньо підтверджених даних для його розрахунку.

Крім того, суд вважає, що при перевірці, складанні акту та встановлення порушення фахівці Відділу оперативного міжрайонного екологічного контролю по Торецькому регіону припустились системної помилки у визначенні предмету засмічення, а саме, у визначенні складованого суглинку в якості відходу.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України “Про відходи”, відходи - будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворюються у процесі людської діяльності і не мають подальшого використання за місцем утворення чи виявлення та яких їх власник повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення.

Дослідження судом матеріалів справи, врахування пояснень сторін свідчить про те, що суглинок був складований внаслідок копання траншій та котлованів. Тобто, суглинок, як речовина або предмет не утворювався на місці використання. Він завжди знаходився на відповідній земельній ділянці, можливо нижче земної поверхні, проте, таке його знаходження позбавляє таку речовину основної ознаки відходу – а саме утворення від людської діяльності.

Також, не відповідає визначенню терміну відходи і інша ознака предмету засмічення, а саме, відсутність подальшого використання за місцем утворення. З наданих відповідачем-1 проектних документів щодо будівництва випливає, що будь-який обсяг вийнятого при проведенні земляних робіт обсяг грунту буде використаний при подальших роботах, зокрема плануванні та благоустрої прилеглої до будівництва території. Крім того, суд враховує, що в ході перевірки фахівцями Відділу оперативного міжрайонного екологічного контролю по Торецькому регіону встановлювалась та обставина, що частина складованого суглинку буде використана в подальшому, проте, така частина у кількісному складі не визначена, а за відходи взятий весь обсяг суглинку. Тобто, в ході перевірки фактично не визначений обсяг саме відходів, оскільки обсяг, що буде використаний – не є відходом.

Таким чином суд доходить до висновку, що наданими позивачем, прокурором та третіми особами доказами не доводиться та обставина, що виявлений в ході перевірки суглинок відповідає критеріям відходів, визначених законодавством, та є відходом у розумінні його положень. Проте, інші матеріали справи свідчать про те, що такий суглинок не є відходом, а тому на нього взагалі не можуть розповсюджуватись відповідні положення законодавства щодо засмічення земель.

З огляду на викладене позовні вимоги є недоведеними та задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись ст. 79 Земельного кодексу України, ст.ст. 35, 68, 69 Закону України “Про охорону навколишнього природного середовища”, ст. 1 Закону України “Про відходи”, ст.ст. 1, 2, 22, 32, 33, 34, 43, 82-85 Господарського процесуального кодексу України суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог Костянтинівського міжрайонного прокурора в інтересах держави в особі Костянтинівської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю „Архітектурно будівельна компанія” про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок забруднення земельної ділянки відходами, у розмірі 8180320,00 грн. – відмовити.

Суддя Гончаров С.А.