СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
М      У К Р А Ї Н И
Справа № 8/495-АП-07
Господарський суд Херсонської
області у складі судді  Хом'якової В.В. при секретарі Шульженко Г.
М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу
за позовом приватного підприємця ОСОБА_1
до Каховської об'єднаної державної
податкової інспекції у Херсонській області
про скасування рішення.
участю представників сторін:
позивача - ПП ОСОБА_1., пас. НОМЕР_1від 06.11.07; представник ОСОБА_2.,
від  відповідача - ГДПРІ Загурський А.В.
дов.№659/10/10 від 22.01.08; СДПРІ Вершина А.О. дов.№696/10/10 від 22.01.08;
ГДПІ Кубатко Ю.В. дов.№9291/10/10 від 25.07.07
Суб'єкт підприємницької
діяльності-фізична особа ОСОБА_1(позивач) звернулась до  суду з адміністративним позовом про
скасування рішення Каховської об'єднаної державної податкової інспекції від 4
санкції в розмірі 6898,75 грн. В позовній заяві зазначено, що  позивач має магазин з літньою площадкою в
селі Богданівка Каховського району по вул. Центральній, 17, в якому торгує
виключно підакцизним товаром (алкогольні, слабоалкогольні напої та тютюнові
вироби), має зареєстрований РРО. Здає в оренду
частину приміщення магазину ПП ОСОБА_3., який знаходиться на спрощеній
системі оподаткування та здійснює торгівлю продуктами харчування. На час
перевірки була відсутня продавець ПП ОСОБА_3- ОСОБА_4., яка попросила ОСОБА_5.
за її відсутності відпускати товари покупцям. ОСОБА_5. продала пачку цигарок
"Вінстон" за 2,90 грн. та пляшку напою “Джин-тонік” за 3,20 грн.,
вибила чек на касовому апараті на зазначену суму і, оскільки в касі в наявності
було всього 2,10 грн., а покупець надав
50-гривневу купюру, попередила покупця, що розміняє надану ним 50-ти
гривневу купюру у відділі магазину ПП ОСОБА_3,
розміняла купюру так, що можна було отримати 6 грн., всі розміняні гроші
в сумі 50 грн. віддала покупцю і отримала від нього 6,10 грн. , які поклала в
касу відділу ПП ОСОБА_1. Щ стосується відсутності акцизної марки на  паку вина "Портвейн 999", позивач
зазначає, що марка акцизного збору, яка відклеїлась, знаходилась поруч з паком
та була пред'явлена для огляду податківцям. В магазині не зберігались і не
реалізовувались алкогольні напої без марок акцизного збору, Вино було одержано
мають зовні глянець, тому при переміщенні паків марки акцизного збору часто від
пакетів відклеюються, що і сталося на час перевірки. Позивач вважає, що  при складані акту податківцями зроблено
фальсифікацію події. У зв'язку з цією фальсифікацією до позивача штучно
застосована фінансова санкція у розмірі 1700 грн. рішенням Каховської ОДПІ від
4 травня 2007 року № 2975/11/235).
Крім того, не зважаючи на заперечення
продавця ОСОБА_5. податківці вимусили її перерахувати готівкові кошти із каси
ОСОБА_1. разом із касою ПП ОСОБА_3,
якого вони не перевіряли. Склавши суму готівки із каси позивачки у
розмірі 8,2 грн. (6,10 грн. - оплачено податківцями та 2,10 грн. залишок з
28.04.2007 року) та додали 771,75 грн. готівки з каси відділу ОСОБА_3, зробили
висновок, що ці всі гроші в сумі 779,95 грн. знаходились в касі ОСОБА_1.
Співробітники ДПА у Херсонській
області Загурський А.В. та Вершина А.О. в порушення ст.11-1, ст.11-2 ЗУ
"Про державну податкову службу в Україні" здійснили цю позапланову
виїзну перевірку, а для її проведення у податківців не було ні однієї із
дев'яти обставин, які чітко визначені в Законі і тільки при наявності однієї із
них можна було б робити перевірку. Крім того, під підпис не було надано копії
наказу начальника податкової інспекції про проведення перевірки, не надано під
розпис і направлення на перевірку. Ці
документи податківці зобов'язані надати саме платнику податків - тобто
ОСОБА_1., а не будь-якій іншій особі. Позапланова виїзна перевірка може
здійснюватися  лише  на
підставі  рішення суду. Відповідач
до судових органів не звертався і відповідного рішення суду не отримував.
Представники позивача  в судовому засіданні підтримують позовні
Каховська об'єднана державна
податкова інспекція (відповідач) проти позову заперечує, мотивуючи тим, що 29
квітня 2007 року фахівцями ДПА у Херсонській області була проведена перевірка
магазину ПП ОСОБА_1., та встановлено використання незареєстрованої КОРО,
незабезпечення відповідності готівкових коштів на місці проведення розрахунків
сумі готівкових коштів, яка зазначена в поточному звіті РРО на 771 грн. 75
коп., реалізація та зберігання алкогольних напоїв без марок акцизного збору
встановленого зразка; невідповідність готівкових коштів в сумі 771,75 грн., які
знаходилися на місці проведення розрахунків, сумі, зазначеній у денному звіті
РРО; здійснення реалізації тютюнових виробів за цінами вищими від максимальних
роздрібних цін на тютюнові вироби, встановлених виробниками таких тютюнових
виробів. За результатами перевірки ОДПІ прийняті рішення від 04.05.2007: №
про застосування фінансових санкцій на загальну суму 2700 грн. Перевірка
позивача була здійснена відповідно до норм Закону України «Про державну
податкову службу», Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових
операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»та Закону України
«Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і
плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів». Ст. 11 Закону України «Про
державну податкову службу»встановлено право органів ДПС здійснювати у випадках,
в межах компетенції та у порядку, встановлених законами України, документальні
невиїзні перевірки, а також планові та позапланові виїзні перевірки
своєчасності, достовірності, повноти нарахування і сплати податків і зборів,
додержання валютного законодавства. Статтею 11-1 Закону України «Про державну
податкову службу»визначено, що позаплановими перевірками вважаються також
перевірки в межах повноважень податкових органів, визначених Законами України
«Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі,
громадського харчування та послуг»(стаття 15), «Про державне регулювання
виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних
напоїв та тютюнових виробів»(стаття 16). Однією із підстав для проведення
позапланової перевірки, відповідно до норм Закону України «Про державну
податкову службу», є рішення суду. Але у випадку проведення перевірок
передбачених законами України «Про застосування реєстраторів розрахункових
операцій у сфері торгівлі, громадською харчування та послуг». «Про державне
регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячною і плодового,
алкогольних напоїв та тютюнових виробів»надання рішення суду не передбачено.
Про це свідчить те, що статтею 12 Закону України «Про державну податкову
службу»встановленні умови допуску посадових осіб до проведення позапланових
перевірок, серед яких, надання рішення суду відсутнє. Крім того, встановлені
умови стосуються лише проведення позапланових виїзних перевірок своєчасності,
достовірності, повноти нарахування та сплати податків та зборів (обов'язкових
Акт перевірки від 29.04.2007  підписаний продавцем  позивача без зауважень та пояснень щодо
знаходження на місці проведення розрахунків власних коштів продавця. Як
свідчить розписка до акту перевірки, власних коштів продавця при перевірці не
було. Шахрайство фахівців ДПА у Херсонській області при підписанні акту
перевірки нічим не встановлено та не доведено і є лише припущеннім позивача,
яке не ґрунтується на обставинах справи. Також не встановлена фальсифікація
подій та не легітимність перевірки.
Представники відповідача не
Розглянувши матеріали справи,
заслухавши пояснення представників сторін, свідків, суд -
29 квітня 2007 року фахівцями ДПА у
Херсонській області: головним державними податковими ревізорами-інспекторами
Вершиною А. О. та Загурським А. В. па підставі направлень від 28.04.2007 №№
356, 257 була проведена позапланова перевірка дотримання суб'єктом
підприємницької діяльності-фізичною особою ОСОБА_1. норм Закону України «Про
застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського
харчування та послуг»та Закону України «Про державне регулювання виробництва і
обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових
виробів»в магазині, який належить ПП ОСОБА_1. та  розташований за адресою: с. Богданівна,
Каховський район. Херсонської області, який належить ПП ОСОБА_1. Перевіркою
було встановлено наступне: продавцем ОСОБА_5. проведена розрахункова
операція  та проданий товар: цигарки
“Вінстон” за ціною 2 грн. 90 коп., слабоалкогольний напій “Джин-тонік” за ціною
3 грн. 20 коп., розрахунковий документ видано. Виявлено перевіряючими такі
порушення: використовувалась незареєстрована книга обліку розрахункових
операцій (зареєстрована 03.07.06, а використовувалась з 01.07.06), не було
забезпечено відповідність готівкових коштів на місці проведення розрахунків
(779 грн. 95 коп.) сумі готівкових коштів, яка зазначена в поточному звіті РРО
(8 грн. 20 коп.), реалізація та зберігання алкогольних напоїв без марок
акцизного збору встановленого зразка; готівкові кошти в сумі 779,95 грн.
знаходилися па місці проведення розрахунків; здійснення реалізації тютюнових
виробів за цінами вищими від максимальних роздрібних цін на тютюнові вироби,
встановлених виробниками таких тютюнових виробів, на пачці цигарок зазначена
ціна 2 грн. 80 коп., цигарки продані за ціною 2 грн. 90 коп. Акт підписано
продавцем ОСОБА_5. без зауважень, до акту
додані додатки :опис наявних готівкових коштів, складених власноруч
продавцем, “Х” звіти РРО, чек № 3689, пояснення продавця, додаток № 4.
В журналі реєстрації перевірок є
запис про проведення перевірки, вказані прізвища посадових осіб ДПА, номера та
дати направлень на перевірку та реквізити
посвідчень посадових осіб.
За результатами перевірки Каховською
ОДПІ прийняті  рішення від 04.05.2007:
штрафу в сумі 4198 грн. 75 коп. , в тому числі 340 грн. за порушення порядку
використання КОРО, 3858 грн. 75 коп. за незабезпечення відповідності готівкових
коштів на місці проведення розрахунків сумі
готівкових коштів, яка зазначена в поточному звіті  РРО;
№ 2975/11/235 про застосування фінансових санкцій на загальну суму 2700
грн., в тому числі:  за  зберігання
та  реалізацію   алкогольних
акцизного  збору встановленого
зразка (1700 грн.), за здійснення реалізації тютюнових виробів за цінами вищими
від максимальних роздрібних цін на тютюнові вироби, встановлених виробниками
таких тютюнових виробів (1000 грн.).
Допитана в судовому засіданні в
якості свідка ОСОБА_6 показала, що працювала продавцем в магазині ПП
ОСОБА_1., має стаж продавця понад 4 роки, освіту середню-спеціальну
(агрономічну). 29 квітня 2007 року
магазин відкрили не зранку, а по обіді. Ввечері продала молодому
чоловіку (який потім виявився
перевіряючим) пачку цигарок "Вінстон"  та пляшку слабоалкольного напою, надрукувала
чек на касовому апараті на зазначену суму і, оскільки в касі в наявності було
всього 2,10 грн., а покупець надав 50-гривневу купюру, попередила покупця, що
розміняє надану ним 50-ти гривневу купюру у відділі магазину ПП ОСОБА_3,  розміняла купюру так, що можна було отримати
6 грн., всі розміняні гроші в сумі 50 грн. віддала покупцю і отримала від нього
6,10 грн., які поклала в касу відділу ПП ОСОБА_1. Молодий чоловік пред'явив
документ та оголосив, що це перевірка податковою службою. З ним був ще один
молодий чоловік. Заперечує відсутність акцизної марки на  паку вина "Портвейн 999", марка
акцизного збору просто відклеїлась, знаходилась поруч з паком та була
пред'явлена для огляду податківцям, про що вона написала в пояснювальній
записці.  Податківці повідомили їй про
продаж цигарок за завищеною ціною. Підписала без зауважень складений протокол
про скоєння адміністративного порушення, оскільки податківці повідомили, що
штраф складає 17 грн. ОСОБА_5. пояснила, що
податківці запропонували
перерахувати всі грошові кошти з двох кас приватних підприємців ОСОБА_1
та ОСОБА_3, сказавши, що так треба. Акт
перевірки підписала, не прочитавши, бо була без окулярів, акт був
написаний нерозбірливо. Під диктування посадових осіб ДПС вказала в акті, що
зауважень немає, оскільки їй не пояснили, яка відповідальність за виявлені
Допитана в судовому засіданні в
якості свідка ОСОБА_7 пояснила, що вона мешкає в селі Богданівка, в
квітні 2007 року після роботи зайшла у магазин
з донькою, при неї молодий чоловік попросив пачку цигарок та пляшку
води, підтвердила що у продавця не було здачі з 50 гривень, вона міняла купюру
в касі ПП ОСОБА_3. Після чого ОСОБА_7. вийшла з магазину. На запитання
представника позивача ОСОБА_2. свідок відповіла, що грошові кошти за продані
цигарки та воду продавець поклала до каси, де міняла гроші, потім змінила
показання, та сказала, що гроші продавець поклала в касу, де продавались
алкоголь та цигарки.
Допитана в якості свідка  ОСОБА_8 пояснила, що  заходила до магазина ПП ОСОБА_1. при
проведенні перевірки, бачила двох
чоловіків, один з яких писав акт перевірки. Продавець запропонувала їй
почекати, після чого вона покинула магазин. Хвилин через 20 вона знову зайшла в
магазин, бачила, що один з податківців подавав акт продавцю ОСОБА_5. Та питає:
“Що це?” Молодий чоловік відповів: ”Напишіть, що зауважень немає, що руки вам
не ламали, та не викручували.”
Допитана в якості свідка в судовому
засіданні ОСОБА_9пояснила суду, що мешкає в с. Богданівка, пам'ятає, як
в кінці квітня 2007 року  зайшла до
магазина за майонезом, бачила 2 молодих
юнаків, один з яких казав ОСОБА_5 підписати акт. На запитання ОСОБА_5,
хто повинен підписувати вона чи власниця магазину, молодий чоловік відповів, що
немає різниці. В магазині не було інших покупців.  Вийшла з магазину, не дочекавшись, нічого не
Допитаний в якості свідка в судовому
засіданні ОСОБА_3пояснив, що має відділ в магазині ПП ОСОБА_1,
знаходиться на спрощеній системі оподаткування, касового апарату немає. При
перевірці не був присутній. Його продавець ОСОБА_429 квітня 2007 року
відпросилась,  за неї працювала продавець
ПП ОСОБА_1.. Щоденна виручка його відділу не перевищувала 300 грн., 29 квітня
була виручка  більше 800 грн., оскільки
декілька днів не вилучалась виручка з каси. Вважає, що посадові особи
податкової служби  порахували кошти  з його відділу як кошти позивачки.
Дослідивши  письмові докази, надані сторонами, заслухавши
показання свідків, суд дійшов до наступного висновку. Суд вважає, що порушень
порядку проведення перевірки дотримання позивачем вимог Законів України «Про
застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського
харчування та послуг»та «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту
етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових
виробів»посадовими особами Державної податкової адміністрації не підтверджено.
Перевірка позивача була здійснена відповідно до норм Закону України «Про
державну податкову службу», стаття 11 якого надає право органів ДПС здійснювати
у випадках, в межах компетенції та у порядку, встановлених законами України,
документальні невиїзні перевірки, а також планові та позапланові виїзні
перевірки своєчасності, достовірності, повноти нарахування і сплати податків і
зборів, додержання валютного законодавства. Статтею 11-1 Закону України «Про
державну податкову службу»визначено, що позаплановими перевірками вважаються
також перевірки в межах повноважень податкових органів, визначених Законами
України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі,
громадського харчування та послуг»(стаття 15), «Про державне регулювання
виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних
напоїв та тютюнових виробів»(стаття 16). Тобто, дана перевірка була
позапланова, про що зазначено в направленнях на перевірку.
Правові засади застосування
реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування
та послуг визначені Законом України „Про застосування реєстраторів
розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та
послуг" (надалі Закон про РРО). Так, статтями 15 та 16 цього Закону
встановлено, що контроль за додержанням суб'єктами підприємницької діяльності
порядку проведення розрахунків за товари (послуги), інших вимог Закону
здійснюють органи державної податкової служби України шляхом проведення
планових або позапланових перевірок згідно із законодавством України.
Статтями 11-1, 11-2 Закону № 509-ХІІ
передбачено підстави та порядок проведення планових та позапланових перевірок.
Проте, як слідує з назви статті 11-1: „Підстави та порядок проведення органами
державної податкової служби планових і позапланових виїзних перевірок
своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків та зборів
(обов'язкових платежів)", а також з визначення поняття планової,
позапланової  перевірки, підстав їх
проведення, що зазначені в тексті цієї статті, її положення регулюють підстави
та порядок проведення перевірок щодо своєчасності, достовірності, повноти
нарахування та сплати податків та зборів (обов'язкових платежів). Системний
аналіз статті 11-1 названого Закону надає можливість стверджувати, що цією
статтею законодавцем, при надані визначення як планових, так і позапланових
перевірок, передбачені конкретні підстави для їх проведення. Зокрема,
позаплановою виїзною перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена в
планах роботи органу державної податкової служби і проводиться за наявності
хоча б однієї з таких обставин: 1) за наслідками перевірок інших платників
податків виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків законів
України про оподаткування, валютного законодавства, якщо платник податків не
надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий
запит органу державної податкової служби протягом десяти робочих днів з дня
отримання запиту; 2) платником податків не подано в установлений строк
податкову декларацію або розрахунки, якщо їх подання передбачено законом; 3) виявлено
недостовірність даних, що містяться у податковій декларації, поданій платником
податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні
підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу державної податкової
служби протягом десяти робочих днів з дня отримання запиту; 4) платник податків
подав у встановленому порядку скаргу про порушення законодавства посадовими
особами органу державної податкової служби під час проведення планової чи
позапланової виїзної перевірки, в якій вимагає повного або часткового
скасування результатів відповідної перевірки; 5) у разі виникнення потреби у
перевірці відомостей, отриманих від особи, яка мала правові відносини з
платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх
документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу державної
податкової служби протягом десяти робочих днів з дня отримання запиту; 6)
проводиться реорганізація (ліквідація) підприємства; 7) стосовно платника
податків (посадової особи платника податків) у порядку, встановленому законом,
податковою міліцією заведено оперативно-розшукову справу, у зв'язку з чим є
потреба у проведенні позапланової виїзної перевірки фінансово-господарської
діяльності такого платника податків; 8) у разі, коли вищестоящий орган державної
податкової служби в порядку контролю за достовірністю висновків нижчестоящого
органу державної податкової служби здійснив перевірку документів обов'язкової
звітності платника податків або висновків акта перевірки, складеного
нижчестоящим контролюючим органом, та виявив їх невідповідність вимогам
законів, що призвело до ненадходження до бюджетів сум податків та зборів
(обов'язкових платежів). Позапланова виїзна перевірка в цьому випадку може
ініціюватися вищестоящим органом державної податкової служби лише у тому разі,
коли стосовно посадових або службових осіб нижчестоящого органу державної
податкової служби, які проводили планову або позапланову виїзну перевірку
зазначеного платника податків, розпочато службове розслідування або порушено
кримінальну справу; 9) платником подано декларацію з від'ємним значенням з
податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.
У зв'язку з цим слідує висновок про
урегульованість підстав проведення позапланових перевірок, які спрямовані на контроль
своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків та зборів
(обов'язкових платежів). При цьому, віднесення до позапланових перевірок, які
здійснюються в межах повноважень податкових органів, визначених Законом про
РРО, не означає необхідність застосування названих вище дев'яти підстав,
викладених в частині 6 статті 11-1 Закону «Про державну податкову службу в
Україні», оскільки за текстом цієї статті, як зазначено вище, підстави
проведення позапланових перевірок направлених на контроль своєчасності,
достовірності, повноти нарахування та сплати податків та зборів (обов'язкових
платежів) стосуються лише позапланових перевірок, спрямованих на контроль
сплати податків, зборів (обов'язкових платежів).
Статтею 11-2 Закону «Про державну
податкову службу в Україні»передбачено, що посадові особи органу державної
податкової служби вправі приступити до проведення планової або позапланової
виїзної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим та
іншими законами України, та за умови надання платнику податків під розписку: 1)
направлення на перевірку, в якому зазначаються дата його видачі, назва органу
державної податкової служби, мета, вид (планова або позапланова), підстави,
дата початку та дата закінчення перевірки, посади, звання та прізвища посадових
осіб органу державної податкової служби, які проводитимуть перевірку.
Направлення на перевірку є дійсним за умови наявності підпису керівника органу
державної податкової служби, скріпленого печаткою органу державної податкової
служби; 2) копії наказу керівника податкового органу про проведення
позапланової виїзної перевірки, в якому зазначаються підстави проведення
позапланової виїзної перевірки, дата її початку та дата закінчення. Ненадання
цих документів платнику податків або їх надання з порушенням вимог,
встановлених частиною першою цієї статті, є підставою для недопущення посадових
осіб органу державної податкової служби до проведення планової або позапланової
виїзної перевірки. Цей порядок передбачено для проведення перевірок направлених
на контроль своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків
та зборів (обов'язкових платежів) стосуються лише позапланових перевірок,
спрямованих на контроль сплати податків, зборів (обов'язкових платежів). Завчасне
попередження про проведення перевірки вимог Закону про РРО зводить
нанівець  таку перевірку.
Суду надано наказ ДПА у Херсонській
області  про відрядження посадових осіб
ДПА до Каховської ОДПІ, а також графік
суб'єктів підприємницької діяльності, запланованих до  перевірки. Направлення на проведення
перевірки були пред'явлені посадовими особами ДПА єдиній  матеріально відповідальній особі, яка
знаходилась в магазині ПП ОСОБА_1., що підтверджується розписом продавця в
самих направленнях,  свідченням продавця
ОСОБА_5 Т. про пред'явлення їй перед перевіркою “якогось документу”, записом в
журналі реєстрації перевірок, та підтверджується самим фактом допуску до
проведення перевірки, отже, продавець
розуміла наявність повноважень
для проведення такої перевірки у двох осіб державної податкової служби.
Однією із підстав для проведення
позапланової перевірки, відповідно до норм Закону України «Про державну
податкову службу», є рішення суду. Але у випадку проведення перевірок
передбачених законами України «Про застосування реєстраторів розрахункових
операцій у сфері торгівлі, громадською харчування та послуг». «Про державне
регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячною і плодового,
алкогольних напоїв та тютюнових виробів»надання рішення суду не передбачено.
Про це свідчить норма статті 12 Закону України «Про державну податкову
службу»про  умови допуску посадових осіб
до проведення позапланових перевірок, серед яких, надання рішення суду відсутнє.
Крім того, встановлені умови стосуються лише проведення позапланових виїзних
перевірок своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків
та зборів (обов'язкових платежів).
Статтею 2 Закону  України “Про застосування реєстраторів
розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”
визначено, що місце проведення розрахунків - це місце, де здійснюються
розрахунки з покупцем за продані товари (надані послуги) та зберігаються
отримані за реалізовані товари (надані послуги) готівкові кошти, а також місце
отримання покупцем попередньо оплачених товарів (послуг) із застосуванням
платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо. Суб'єкти підприємницької
діяльності  зобов'язані  забезпечувати відповідність сум готівкових
коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів, яка зазначена в денному
звіті РРО (п. 13 ст. 3 Закону про РРО) Пунктом п. 4.5 Порядку реєстрації,
опломбування та використання реєстраторів розрахункових операцій за товари
(послуги), затвердженого наказом ДПА України від 01.12.00 № 614, встановлено,
що видача готівки з місця проведення розрахунків повинна реєструватися   через
РРО  з  використанням
видача". Перевірка податковими інспекторами дотримання суб'єктом  підприємницької діяльності вимог п.13  ст.3
Закону  про РРО  щодо відповідності  сум
готівкових коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів,
зазначеній в денному звіті реєстратора розрахункових операцій, виконується
таким чином: підраховується готівка, що знаходиться на місці проведення розрахунків
(у грошовій скриньці  реєстратора  або
наприклад,  в окремій  шухляді,
коробці  тощо). Після цього виконується
денний звіт реєстратора. До загальної суми готівки, прийнятої за розрахунковими
операціями з початку робочого дня (з моменту друкування останнього фіскального
звітного чека),  додається сума готівки
за  операціями "службове
внесення". Отриманий підсумок необхідно зменшити на суму готівки,  видану при поверненні товару, та на суму
готівки за операціями "службова видача". Суму, отриману за
результатами таких підрахунків, слід
порівняти із сумою готівки, отриманою за результатами підрахунку коштів,
які фактично знаходяться на місці проведення розрахунків. Ст.23 Порядку
провадження торговельної діяльності та правил торговельного обслуговування
населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 15 червня
2006 р. N 833, передбачено, що забороняється зберігання на місці  проведення розрахунку (в касі, грошовому
ящику, сейфі тощо) готівки, що не
належить суб'єкту господарювання, а також особистих речей касира чи
інших працівників. Доказом того, що на місці проведення розрахунків  було в наявності 779 грн. 95 коп. є
двосторонній акт перевірки, та опис готівкових коштів, складний власноручно
продавцем. Посилання позивача на те, що ОСОБА_5.  підписуючи опис готівкових коштів, розуміла
це як  спільні готівкові кошти обох
приватних підприємців, які торгують в магазині, суд вважає необґрунтованим. В
акті зазначено, що інші суб'єкти підприємницької діяльності у зазначеному магазині  не перевірялись. Правилами роздрібної
торгівлі продовольчими товарами передбачено, що працівники,  що
здійснюють продаж  продуктів
харчування повинні  мати  спеціальну
освіту (підготовку). Продавець алкогольних напоїв та тютюнових виробів
повинна була розуміти обставини перевірки, знати вимоги Законів “Про РРО” та
«Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етиловою, коньячною і
плодовою, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», розуміти відповідальність
зі ті порушення, які знайшли відображення в акті перевірки, виходячи  з того, що має певний стаж роботи продавцем,
а також з урахуванням її віку ( 1965 року народження) та інших обставин
перевірки. Досвідченність продавця підтверджує той факт, що на продавця
ОСОБА_5. був залишений не тільки відділ ПП ОСОБА_1., а ще й відділ ПП ОСОБА_3,
а  також те. що ОСОБА_5. не
викликала  ні одного з приватних
підприємців на місце перевірки, що пропонували посадові особи ДПА. Доказів
того, що посадові особи ДПА при проведенні перевірки змушували  продавця ОСОБА_5 перерахувати готівкові кошти
із каси ОСОБА_1. разом із касою ПП ОСОБА_3,
якого вони не перевіряли, що на продавця був вчинений якийсь тиск, суду
не надано. Позивач фактично стверджує про зловживання службовим становищем
представниками органу державної податкової служби при перевірці, однак скоєння
такого зловживання належними засобами доказування не довів, не спростував
виявлення всієї суми коштів на місці проведення розрахунків саме позивача.
Вчинення залучення до коштів ПП ОСОБА_1. на місці проведення розрахунків коштів
іншого суб'єкта господарювання (ПП ОСОБА_3) працівниками органу державної
податкової служби позивач не довів. За ствердженнями представників відповідача
в судовому засіданні Загурського  А.В. та
Вершини А.О. в магазині була тільки одна каса, грошові кошти якої і були
перераховані. Позивач підтверджує наявність двох окремих кас тільки свідченнями
самого продавця. свідчення обох приватних підприємців  в судовому засіданні про наявність окремих кас
та про кількість грошових коштів в цих касах суд оцінює з урахуванням того, що
самі приватні підприємці були відсутні на момент перевірки, тому, відповідно,
не бачили, де саме були виявлені кошти під час перевірки.
Суд припускає  вірогідність того, що дійсно кошти, отримані
за товари  ПП ОСОБА_3,  знаходились повністю або частково в касі
приватного підприємця ОСОБА_1. До того ж, суд приймає до уваги, що станом на
день перевірки  о 18 годині в касі
позивачки, яка торгує алкогольними напоями та тютюновими виробами, було тільки
2 грн.10 коп., що свідчить про майже повну відсутність попиту на такі товари у
вихідний день (неділя)  при одночасному
підвищеному попиті  на продовольчі товари
у відділі ПП ОСОБА_3, оскільки за три дні торгівлі за його підрахунками  виторг склав 825 грн., що значно вище
середньої денної виручки. Чиї б це не були кошти (отримані поза розрахунковими
операціями ПП ОСОБА_1.) при їх знаходженні у місці проведення розрахунків ПП
ОСОБА_1 за стрічкою касового апарату їх залучення має бути  проведено операцію “Службове внесення”.
За ст.17, 22 Закону про РРО
передбачено відповідальність суб'єктів господарювання у вигляді штрафу за
невідповідність суми коштів на місці проведення розрахунків сумі за денним
звітом РРО в 5-кратному розмірі такої невідповідності.
Законодавець не пов'язує
відповідальність особи за перевищення суми готівки, що знаходиться у місці
проведення розрахунків, з тим, до чиєї власності належить сума перевищення
готівки. Чинне законодавство забороняє знаходження у місці проведення розрахунків
коштів, належних іншим особам; тобто, оскільки, суб'єкт підприємницької
діяльності створює умови та допускає наявність на місці проведення розрахунків
неналежної йому готівки (порушує тим самим заборону) то цей суб'єкт повинен
нести відповідальність за перевищення суми готівки на місці розрахунків над
сумою, зазначеною за реєстрацію розрахункових операцій.
Відповідно до положень  статті 17 Закону «Про державне регулювання
виробництва і обігу спирту етиловою, коньячною і плодовою, алкогольних напоїв
та тютюнових виробів»у випадку роздрібної торгівлі тютюновими виробами за
цінами, вищими від максимальних роздрібних цін на тютюнові вироби, встановлених
виробниками або імпортерами тютюнових виробів
застосовуються штрафні санкції в розмірі 100 відсотків вартості наявного
товару, але не менше 1000 гривень, у зв'язку з чим позивачем до відповідача
застосовано штрафні санкції в розмірі 1000 грн.
Нормами Закону України «Про державне
регулювання виробництва і обігу спирту етиловою, коньячною і плодовою,
алкогольних напоїв та тютюнових виробів»( стаття 17) встановлена
відповідальність суб'єктів підприємницької діяльності за зберігання,
транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв та тютюнових
виробів, алкогольних напоїв та тютюнових виробів без марок акцизного збору
встановленого зразка або з підробленими марками акцизною збору. Зокрема, згідно
до пункту 4 статті 11 цього Закону алкогольні напої, які виробляються в
Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками
акцизного збору в порядку, визначеному законодавством. Таким актом є Постанова
Кабінету Міністрів України № 567 від 23.04.2003р. "Про запровадження марок
акцизного збору нового зразка з голографічними захисними елементами для
маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів". Згідно з пунктами 20,
21 вказаної Постанови марки акцизного збору наклеюються виробниками на кожну
пляшку, пачку (упаковку) у такий спосіб, щоб вони розривалися під час
відкупорювання (розкривання) виробів. При цьому має використовуватися клей
(дисперсійний, дескрин тощо), який не дає змоги зняти їх з виробів без
пошкодження і змивається у разі потреби в митті пляшок для повторного
використання. Алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від
вимог цієї Постанови, вважаються немаркованими. Виходячи зі змісту наведених
норм відхиленням від вимог цієї Постанови є використання клею, який не тільки
не дає змоги зняти марки акцизного збору з виробів без пошкодження, але й
приводить до відпадання марок акцизного збору. У цьому випадку порушення вимог
названої Постанови за її нормою приводить до висновку, що вироби є
немаркованими. Судом не приймаються доводи позивача про знаходження акцизної
марки поряд з паком вина, оскільки така марка повинна в любому випадку повинна
бути приклеєною до паку. До того ж належних доказів того, що  марка була відклеєна та знаходилась поруч,
суду не надано, крім свідчення продавця в судовому засіданні, яке суперечать її
письмовим  свідченням під час перевірки
та свідченням двох посадових осіб ДПА.
В акті перевірки зазначено, що
приватний підприємець може з'явитися до Каховської ОДПІ 4 травня 2007 року о 09
год. 00 хвил. для ознайомлення з матеріалами перевірки, надання вмотивованих
пояснень та документів щодо фактів, викладених в акті. Тобто, продавець мала
можливість написати в акті про наявність марки, її номеру, хоч відклеєної,
та  після проведення перевірки позивачка
мала можливість пред'явити до податкової інспекції пак вина з маркою, але за
неясних причин цього не зробила. Натомість продавець підписала акт перевірки з
додатками, серед яких є пояснення продавця, яке було написано власноручно
про  відсутність акцизної марки.
Посилання позивача на те, що
пояснення  були написані продавцем
під диктування посадових осіб ДПА не звільняє
позивача від відповідальності за
викладені в акті перевірки порушення.
Згідно до абзацу 13 статті 17 Закону
«Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етиловою, коньячною і
плодовою, алкогольних напоїв та тютюнових виробів»до суб'єктів господарювання
за зберігання, реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного збору
встановленого зразка або з підробленими марками акцизного збору застосовуються
штрафні санкції в розмірі 100 відсотків вартості товару, але не менше 1700 гривень.
В даному випадку під час перевірки було встановлено саме таке порушення, тобто,
зберігання алкогольних напоїв за місцем реалізації без марок акцизного збору.
Надана позивачем постанова
Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 8  жовтня 2007 року про скасування постанови
судді Каховського міськрайсуду Херсонської області від 18.06.07 про притягнення
до адміністративної відповідальності ОСОБА_5. на підставі ч. 1 ст. 155-1
Кодексу України про адміністративні правопорушення, судом не приймається як
належний доказ відсутності порушень
позивачем вимог Законів України
«Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі,
громадського харчування та послуг»та «Про державне регулювання виробництва і
обігу спирту етилового, коньячного і плодового". За змістом частини 4
статті 72 КАС України постанова суду у справі про адміністративний проступок,
яка набрала законної сили, є обов'язковою для адміністративного суду, що
розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої
ухвалена постанова суду лише в питаннях, чи мало місце діяння та чи вчинене
воно цією особою. Надана суду постанова суперечить приписам Кодексу України про
адміністративні правопорушення, стаття 287 якого передбачає, що постанова районного,
районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення
адміністративного стягнення  є  остаточною
порядку  провадження в справах про
адміністративні  правопорушення  не
підлягає,  за винятком випадків,
передбачених законами України.  А згідно
ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення,
передбачені ст. 155-1, може бути скасована або змінена  головою вищестоящого суду або його
заступниками, а не суддею  місцевого
суду.
Враховуючи викладене, позивачем не
доведено  порушень чинного законодавства
або перевищення компетенції при прийняті Каховською ОДПІ оскаржених рішень.
Позов задоволенню не підлягає.
Судові  витрати відносяться на
Керуючись ст.ст. 94, 159, 161, 163,
167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
1. Відмовити в задоволенні позову.
2. Постанова набирає законної сили
після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, якщо таку
заяву не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження, але
апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений цим Кодексом, постанова
або ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення цього
строку. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не
скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду
справи.
3. Заява про апеляційне оскарження
постанови суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її
проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до
статті 160 КАС України з дня складення в повному обсязі. Апеляційна скарга на
постанову суду першої інстанції подається протягом двадцяти днів після подання
заяви про апеляційне оскарження. Апеляційна скарга може бути подана без
попереднього подання заяви про апеляційне оскарження, якщо скарга подається у
строк, встановлений для подання заяви про апеляційне оскарження.
Суддя
складено у повному обсязі
та підписано 18 лютого 2008 року