ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2008 р.
Справа № 37/20-08

вх.
№ 526/4-37

Суддя
господарського суду Доленчук Д. О.

при секретарі
судового засідання Івахненко І.Г.

за участю
представників сторін:

позивача -
не з'явився  відповідача - Коротка Л.В.
за довіреністю № 334 від 29.01.2008 року, Масловій Н.Г. за довіреністю № 335
від 29.01.2008 року

розглянувши
справу за позовом ФОП ОСОБА_1., м. Харків

до  Управління освіти Московської районної ради,
м. Харків

про визнання
недійсним рішення тендерного комітету

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа -
підприємець ОСОБА_1(позивач) звернувся до господарського суду з позовною заявою
до Управління освіти Московської районної у м. Харкові ради (відповідач) про
визнання недійсними рішень тендерного комітету Управління освіти Московської
районної у м. Харкові ради щодо проведення відкритих торгів на поставку
продукції рибної (два найменування) для потреб закладів Управління освіти
Московської районної у м. Харкові ради.

Представники
відповідача до початку судового засідання надали клопотання про розгляд справи
без застосування технічних засобів фіксації судового процесу. Дане клопотання
не суперечить чинному законодавству, інтересам сторін, тому приймається судом
та підлягає задоволенню.

Позивач про
судове засідання був повідомлене належним чином, в судове засідання не
з'явився, витребувані судом документи не надав.

Відповідач,
через канцелярію господарського суду 14.02.2008 р. за вх. № 2024, надав
додаткові заперечення проти позовних вимог, які господарським судом залучаються
до матеріалів справи.

Позивач, через
канцелярію господарського суду 12.02.2008 р. за вх. № 1849, надав заяву про
зміну предмету позову, яка приймається судом до розгляду та залучається до
матеріалів справи, та надав клопотання про витребування від відповідача
доказів, в задоволенні якого господарський суд вважає за необхідне відмовити,
оскільки позивачем не надано до суду доказів звернення позивача до відповідача
про отримання у останнього вказаних у клопотанні доказів, у зв'язку з чим у
суду відсутні підстави для витребування вищезазначених доказів у відповідача
відповідно до ст. 38 ГПК України. Також, суд зазначає, що статтею 33 ГПК
України передбачено те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які
вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень та докази подаються
сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Згідно заяви
про зміну предмету позову позивач просить суд вважати таким, що не відповідає
вимогам чинного законодавства  рішення
тендерного комітету Управління освіти Московської районної у м. Харкові ради
щодо проведення відкритих торгів на поставку продукції рибної (два
найменування) для потреб закладів Управління освіти Московської районної у м.
Харкові ради.

Беручи до уваги,
що відповідно до статті 33 Господарського процесуального кодексу України
обов'язок доказування і подання доказів покладено на сторони, суд згідно за
статтею 75 Господарського процесуального кодексу України розглядає справу за
наявними матеріалами.

Суд, вислухавши
пояснення представників відповідача, дослідивши матеріали справи в їх
сукупності, встановив наступне.

Управлінням
освіти Московської районної ради оголошено тендер на закупівлю  продуктів харчування, а саме продукції рибної
(два найменування) для потреб закладів Управління освіти Московської районної у
м. Харкові ради, про що в Інформаційному бюлетені Тендерної палати України № 53
(124) від 31.12.2007 р. розміщено оголошення.

Посилаючись на
те, що дана процедура проведена відповідачем з порушенням вимог чинного
законодавства, а саме ч.2 ст. 2-2, ст. 4-1 Закону України “Про закупівлю
товарів, робіт і послуг за державні кошти”,
позивач звернувся до суду з даним позовом.

Правові та
економічні засади здійснення процедур закупівель товарів, робіт і послуг за
рахунок державних коштів встановлює Закон України “Про закупівлю товарів, робіт
і послуг за державні кошти”.

Зі статті 1
Закону України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти”
вбачається, що торги (тендер) - здійснення конкурентного відбору учасників з
метою визначення переможця торгів (тендера) згідно з процедурами (крім
процедури закупівлі в одного постачальника), встановленими цим Законом.

Так, згідно ст.
17-3 Закону України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти”
Тендерна палата України у разі виявлення порушень у сфері державних закупівель,
які були допущені замовником або Міжвідомчою комісією з питань державних
закупівель, або контролюючими органами, а також у разі прийняття підзаконних
нормативно-правових актів, що суперечать нормам цього Закону, з метою
здійснення громадського контролю мас право на звернення до суду з позовом про
оскарження рішень або висновків Комісії, рішень, дій або бездіяльності
замовника, контролюючих органів або підзаконних нормативно-правових актів, що
суперечать нормам цього Закону, з одночасним наданням до суду відповідного
висновку щодо порушеного питання.

У відповідності
до ст. 1 Закону України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні
кошти” учасник процедури закупівлі - фізична особа, що проживає на території
України, чи юридична особа (резидент або нерезидент), що підтвердила намір
взяти участь у процедурі закупівлі та подає чи подала тендерну документацію.

З позовних
вимог вбачається, що позивач просить суд відмінити процедуру закупівлі в
зв'язку проведенням відповідачем процедури закупівлі з порушенням вимог Закону
України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти”.

Так, згідно
статті 2-2 Закону України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні
кошти” стадіями закупівель є: 1) затвердження кошторису (програми, плану
використання державних коштів); 2) затвердження річного плану  державних закупівель; 3) обрання і  проведення процедуру закупівель на
підставі    затвердженого кошторису
(програми, плану  використання державних
коштів) та річного  плану державних
закупівель; 4) визначення  переможця
процедури закупівлі; 5) укладання
договорів про закупівлю; 6) складання звіту    про результати здійснення процедури  закупівлі; 7) виконання договорів про
закупівлю; 8) контроль за виконанням договорів про закупівлю.

Статтею 4-1
Закону передбачено, що замовник
зобов'язаний забезпечити прозорість здійснення  державних закупівель шляхом оприлюднення
необхідної інформації, передбаченої цим Законом   щодо закупівлі товарів , робіт і послуг за
державні  кошти за допомогою
інформаційних систем у  мережі Інтернет ,
а саме розмістити: річні плани державних закупівель; оголошення про  заплановану закупівлю чи про проведення  попередньої кваліфікації; протокол розкриття   тендерних (цінових) пропозицій; - акцепт
тендерної   пропозиції та повідомлення
про результати торгів;    - запит щодо
цінових пропозицій (котирувань); звіт про результати здійснення процедури  закупівлі, включаючи всі додатки до нього;
оголошення про результати проведеної процедури
закупівлі;  інформацію, що
стосується розгляду  скарги, у разі її
находження (інформацію  про   отримання скарги, рішення щодо розгляду
скарги).

Інформація щодо
державних закупівель,  передбачена цим
Законом, розміщується  послідовно
принаймні в одній з інформаційних  систем
у мережі Інтернет згідно з власним
регламентом та в порядку, передбаченому
інформаційними системами. При цьому в обраній замовником інформаційній
системі у мережі  Інтернет мають бути
розміщені всі без винятку  документи щодо
державних закупівель, передбачені цією статтею.

Як стверджує
позивач, в порушення вказаних правових норм відповідачем не оприлюднено в
інформаційній системі Інтернет річний план державних закупівель.

Однак, згідно
висновку Міжвідомчої комісії з питань державних закупівель № 01/17 вс від
29.11.2007 р. замовник для забезпечення безперебійної поточної діяльності на
наступний рік, до затвердження кошторису, річного плану закупівель, має право
розпочати процедуру закупівлі у поточному році, виходячи з бюджетної пропозиції
та очікуваної річної вартості предметів закупівлі.

Абзацом 23 ч.2
статті  3-3 “Про закупівлю товарів, робіт
і послуг за державні кошти” встановлено, що міжвідомча комісія з питань
державних закупівель має право надавати висновки та приймати рішення з інших
питань, що стосуються сфери державних закупівель.

У відповідності
до ч.7 статті  3-3 “Про закупівлю
товарів, робіт і послуг за державні кошти” всі рішення та висновки Комісії є
обов'язковими для виконання замовниками, учасниками, іншими особами, яких вони
стосуються.

Оскільки Закон
України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" є
спеціальним законом, що регулює відносини у сфері державних закупівель , то
господарський суд при розгляді даної справи повинен керуватися саме Законом
України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти".

Як зазначено в
ч. 1 статті 36 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за
державні кошти" з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав
і свобод у сфері закупівель будь-який учасник або інша особа має право
оскаржити рішення, дії або бездіяльність замовника до Комісії, або до суду
згідно з цим Законом.

Статтею 37
Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти"
визначений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності замовника.

Як зазначено в
ч. 1 статті 37 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за
державні кошти" скаржник має право оскаржити рішення, дії або
бездіяльність замовника до Комісії.

Частинами 1-4
статті 37 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні
кошти" встановлюється порядок та процедура оскарження рішень, дій або
бездіяльності замовника.

А відповідно до
ч. 7 статті 37 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за
державні кошти" рішення комісії може бути оскаржене до суду в порядку,
визначеному законодавством.

Як зазначено в
ч. 1 статті 37-1 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за
державні кошти" оскарження процедур закупівель, рішень, дій чи
бездіяльності замовника у судовому порядку здійснюється з урахуванням
особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 28
Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти"
передбачена можливість відміни торгів чи визнання торгів такими, що не
відбулися та встановлено випадки відміни торгів та визнання торгів такими, що
не відбулися.

За таких
обставин, господарський суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є
безпідставними, вони не підтверджується доданими до матеріалів справи доказами,
у зв'язку з чим не підлягають задоволенню.

Відповідно до
статті 49 Господарського процесуального кодексу України, сплачене позивачем
державне мито та судові витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового
процесу у разі відмови в позові повністю покладаються на позивача.

Враховуючи
вищевикладене та керуючись ст.ст. 1, 2-2, 3-3, 4-1, 8, 17-3, 28, 36, 37, 37-1
Закону України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти”,
ст.ст. 1, 4, 12, 33, 38, 43, 44, 49, 75, ст.ст. 82-85 Господарського
процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Прийняти до
розгляду заяву позивача про зміну предмету позову та розглядати справу з
урахуванням цієї заяви.

В задоволенні
клопотання позивача про витребування від відповідача доказів відмовити.

В задоволенні
позову відмовити повністю.

Повний текст
рішення підписаний 19.02.2008 року.

Суддя
Доленчук Д. О.