КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2008                                                                                           № 17/396 (05-5-17/11055)

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого:          Гарник Л.Л.

суддів:

при секретарі:

За участю представників:

позивача - не з’явились;

відповідача - Рогозін М.В. (дов. від 19.02.2008 року № 148/9-14);

третьої особи-1: не з’явились;

третьої особи-2: не з’явились;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Підприємства громадської організації інвалідів "Промінь"

на рішення Господарського суду м.Києва від 17.12.2007

у справі № 17/396 (05-5-17/11055)

за позовом                               Підприємства громадської організації інвалідів "Промінь"

до                                                   Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача           1.Товариство з обмеженою відповідальністю “Укрмобспецсервіс”;

2.Спілка громадських організацій “Тендерна палата України”

про                                                  відміну торгів

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду м. Києва від 17.12.2007 року у справі № 17/396 за позовом Підприємства громадської організації інвалідів “Проміньбуд” (далі – позивач, ПГОІ “Проміньбуд”) до Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України (далі – відповідач, Інститут), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача – Товариства з обмеженою відповідальністю “Укрмобспецсервіс” (далі – третя особа-1, ТОВ “Укрмобспецсервіс”) та Спілки громадських організацій “Тендерна палата України” (далі – третя особа-2, Тендерна палата України), про відміну торгів, в позові відмовлено повністю, стягнуто з Підприємства громадської організації інвалідів “Проміньбуд” на користь Державного бюджету України державне мито в розмірі 85,00 грн. та витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу в розмірі 118,00 грн.

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, Підприємство громадської організації інвалідів “Проміньбуд” звернулося до Київського апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення в частині стягнення з ПГОІ “Проміньбуд” державного мита та витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу та матеріали справи повернути до господарського суду м. Києва.

В обґрунтування апеляційних вимог позивач зазначає, що при прийнятті спірного рішення судом першої інстанції порушено та невірно застосовано норми матеріального права, а саме, ст.ст. 14-1 Закону України “Про основи соціальної захищеності інвалідів”, ст. 6 Закону України “Про систему оподаткування” та ст. Ст. 84, 85 Господарського процесуального кодексу України. Так, суд не взяв до уваги, що умови застосування пільг по сплаті державного мита підприємствами громадських організацій інвалідів врегульовані лише відповідними нормами Декрету Кабінету Міністрів України “Про державне мито”.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 06.02.2008 року апеляційну скаргу Підприємства громадської організації інвалідів “Проміньбуд” було прийнято до провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні на 10 год. 00 хв. 25.02.2008 року.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 25.02.2008 року у зв’язку з неявкою в судове засідання представника позивача та необхідністю залучення в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Спілки громадських організацій “Тендерна палата України”, згідно ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи було відкладено на 12.03.2008 року.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 12.03.2008 року у зв’язку з неявкою в судове засідання представників позивача та третьої особи-2, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи було відкладено на 24.03.2008 року.

Відповідач та третя особа-1 надали письмові відзиви на апеляційну скаргу позивача, в яких спростовують наведені в ній доводи та просять залишити апеляційну скаргу ПГОІ “Проміньбуд” без задоволення, а спірне рішення від 17.12.2007 року – без змін.

24.03.2008 року в судове засідання з’явився представник відповідача. Представники позивача та третіх осіб в судове засідання не з’явились. Вимоги ухвал суду апеляційної інстанції позивач не виконав.

Враховуючи те, що в матеріалах справи мають місце докази належного повідомлення всіх учасників судового процесу про час та місце слухання справи по розгляду апеляційної скарги, колегія вважає можливим здійснити перевірку рішення суду першої інстанції у даній справі в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представників позивача та третіх осіб.

Заслухавши пояснення представника відповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, письмових відзивів на неї відповідача та третьої особи-1, дослідивши матеріали справи, судова колегія Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ст. 99 Господарського процесуального кодексу України (далі по тексту – ГПК України) апеляційний господарський суд, переглядаючи рішення в апеляційному порядку, користується правами, наданими суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 101 ГПК України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Додаткові докази приймаються судом, якщо заявник обґрунтував неможливість їх подання суду першої інстанції з причин, що не залежали від нього. Апеляційний господарський суд не зв’язаний доводами апеляційної скарги (подання) і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі. В апеляційній інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

18.06.2007 року в Інформаційному бюлетені Тендерної палати України від №25(96) було опубліковане оголошення (№25009307) про проведення відкритих торгів із зменшенням ціни закупівлі робіт: ремонт вестибюлю лабораторних корпусів № 1, 2, замовником яких виступив Інститут проблем математичних машин і систем НАН України.

Відповідно до протоколу оцінки цінових пропозицій (відкриті торги зі зменшенням ціни) та визначення переможця від 04.07.2007 року № 26, на тендер було подано три тендерні пропозиції від ТОВ “СТВ-Берегиня”, ТОВ “Укрмобспецсервіс” та ТОВ “Мрія Будмонтаж” серед яких переможцем одноголосно стало ТОВ “Укрмобспецсервіс”.

Як вбачається з матеріалів справи, ПГОІ “Проміньбуд” участі в торгах не приймав. Однак, як зазначає позивач, він не мав можливості прийняти участь в торгах, оскільки тендерна документація, яку він отримав для участі в процедурі закупівлі, не відповідала вимогам Закону України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти” та створювала суттєві перешкоди в реалізації законного права позивача на рівні умови участі в процедурі закупівлі. У зв’язку з викладеним, ПГОІ “Проміньбуд” просить зазначені торги відмінити.

Як вірно зазначив суд першої інстанції, правові та економічні засади здійснення процедур закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок державних коштів встановлює Законом України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти” (далі – Закон).

Стаття 1 Закону (у редакції, яка діяла на час проведення тендеру) дає визначення торгів (тендеру), згідно якого це здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів (тендера) згідно з процедурами (крім процедури закупівлі в одного учасника), встановленими цим Законом. Переможцем процедури закупівлі є учасник, тендерна пропозиція якого в результаті оцінки визнана найкращою та акцептована. Порядок розкриття, оцінка та порівняння тендерних пропозицій визначені в статті 26 Закону. Тендерна документація це документація, що готується замовником та передається учасникам для підготовки ними тендерних пропозицій щодо предмету закупівлі, визначеного замовником відповідно до цього Закону;

Як встановлено ст. 13 Закону, закупівля може здійснюватися, зокрема, шляхом процедури відкритих торгів із зменшенням ціни.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону, під час проведення відкритих торгів із зменшенням ціни тендерні пропозиції мають право надавати всі заінтересовані учасники, інформацію про яких включено до каталогу, запрошені замовником шляхом публікації оголошення відповідно до положень статей 41 та 8 цього Закону.

Згідно ст. 15 Закону, замовник може вимагати від учасників надання ними підтвердженої документально інформації про відповідність кваліфікаційним вимогам. Такими вимогами можуть бути: наявність дозволу або ліцензії на провадження відповідної діяльності (у випадках, передбачених законодавством); наявність обладнання, а також працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; сплата податків і зборів (обов'язкових платежів), передбачених законодавством; провадження учасниками господарської діяльності відповідно до положень їх статутів; відсутність рішення про визнання учасника в установленому порядку банкрутом чи порушення проти нього справи про банкрутство. Кваліфікаційні вимоги, встановлені цією статтею, зазначаються у документації, необхідній для здійснення попередньої кваліфікації учасників (якщо така процедура застосовується), тендерній документації чи інших документах, пов'язаних з поданням тендерних пропозицій. Замовник не повинен встановлювати дискримінаційні вимоги до учасників.

Як встановлено ст. 26 Закону, розкриття тендерних пропозицій відбувається у день закінчення строку їх подання у час та у місці, зазначених у тендерній документації. До участі у процедурі розкриття тендерних пропозицій замовником повинні бути допущені всі учасники, що подали тендерні пропозиції, або їх уповноважені представники, а також представники державних органів державної влади (у тому числі депутати всіх рівнів). Відсутність учасника або його уповноваженого представника на процедурі розкриття тендерних пропозицій не є підставою для нерозкриття, нерозгляду або відхилення його тендерної пропозиції. Під час розкриття тендерних пропозицій перевіряється наявність всіх необхідних документів, передбачених тендерною або кваліфікаційною документацією, та мають бути оголошені замовником присутнім представникам учасника найменування та адреса кожного учасника, ціна кожної тендерної пропозиції. Під час розкриття тендерних пропозицій складається протокол згідно з установленою Антимонопольним комітетом України формою, копія якого надається всім учасникам на їх запит протягом одного робочого дня після дня отримання від учасника відповідного запиту. Ці відомості зазначаються у звіті про результати здійснення процедури закупівлі. Протокол розкриття тендерних пропозицій оприлюднюється замовником в інформаційних системах в мережі Інтернет протягом п'яти робочих днів з дати розкриття тендерних пропозицій. Правильність оформлення тендерних (цінових, кваліфікаційних) пропозицій учасників, ступінь відповідності кваліфікаційним вимогам та умовам тендерної (кваліфікаційної) документації або вимогам замовника, зазначеним у запиті (оголошенні) щодо цінових пропозицій (котирувань), зазначаються у протоколі відхилення тендерних (цінових, кваліфікаційних) пропозицій, який є додатком до протоколу оцінки пропозицій учасників. До оцінки замовник допускає тендерні пропозиції, які не були відхилені згідно з цим Законом. Замовник визначає переможця торгів із числа учасників, тендерні пропозиції яких не було відхилено, на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених у тендерній документації. Критеріями оцінки є: ціна; строк поставки (виконання); умови розрахунків; рейтинг учасника у реєстрі учасників процедур закупівлі відповідно до статті 161 цього Закону; інші критерії відповідно до цього Закону. У разі якщо для визначення найкращої тендерної пропозиції використовуються критерії інші, ніж ціна, у тендерній документації має бути визначений (якщо це можливо) їх вартісний еквівалент або питома вага цих критеріїв у загальній оцінці тендерних пропозицій. Питома вага цінового критерію не може бути нижчою 70 відсотків.

Відповідно до ст. 27 Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо: учасник не відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим статтею 15 цього Закону; тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації; учасник, який подав тендерну пропозицію, не погоджується з виправленням виявленої замовником арифметичної помилки; учасник своїми діями призвів до виникнення обставин, зазначених у статті 7 цього Закону; учасник не надав тендерного забезпечення у випадках, передбачених цим Законом; учасник не оплатив тендерну (кваліфікаційну) документацію, якщо така плата була встановлена; учасника включено до реєстру недобросовісних учасників; дії учасника призвели до виникнення обставин, зазначених у частині дев'ятій статті 26 цього Закону; інформація про учасника, який подав тендерну пропозицію, відсутня в каталозі. Замовник може відхилити всі тендерні пропозиції до акцепту тендерної пропозиції, якщо це передбачено у тендерній документації.

Згідно ст. 36 Закону, з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і свобод у сфері закупівель будь-який учасник або інша особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність замовника до Комісії, або до суду згідно з цим Законом.

Стаття 28 Закону встановлює, що торги відміняються у разі, якщо: на участь у торгах було подано менше трьох тендерних пропозицій щодо предмета закупівлі, визначеного замовником у тендерній документації; було відхилено всі тендерні пропозиції відповідно до вимог статті 27 цього Закону; замовник порушив вимоги цього Закону щодо оприлюднення інформації; якщо до оцінки допущено тендерні пропозиції менше ніж трьох учасників. Комісією чи судом прийняте рішення про відміну торгів.

Аналізуючи викладене, судова колегія апеляційної інстанції дійшла висновку, що відкриті торги із зменшенням ціни закупівлі робіт: ремонт вестибюлю лабораторних корпусів № 1, 2, замовником яких виступив Інститут проблем математичних машин і систем НАН України, були проведені з дотриманням норм діючого законодавства. Зазначена в тендерній документації вимога про подання учасниками торгів інформації про включення учасника до Тематичного каталогу учасників процедур закупівель, що підтверджується витягом з каталогу, наданим тендерною палатою України безпосередньо для участі у процедурі закупівлі, повністю відповідає вимогам ч. 1 ст. 18 Закону та не є дискримінаційною, як зазначає позивач. Отже, твердження позивача є не обґрунтованими. Підстав для відміни торгів, визначених ст. 28 Закону, немає.

Відповідно до ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Позивач не надав належних та допустимих доказів, в розумінні ст. 34 ГПК України, на підтвердження своїх вимог.

Відповідно до ст. 1 ГПК України, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

ПГОІ “Проміньбуд” взагалі не брало участі у вказаних відкритих торгах із зменшенням ціни закупівлі робіт: ремонт вестибюлю лабораторних корпусів № 1, 2, замовником яких виступив Інститут проблем математичних машин і систем НАН України, що ним не заперечується. В чому полягає порушення його прав та законних інтересів позивач не зазначив.

Таким чином, судова колегія погоджується з висновком місцевого господарського суду, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Разом з тим, судова колегія апеляційної інстанції звертає увагу на наступне.

Відповідно до ст. 49 ГПК України, в разі відмови в позові судові витрати покладаються на позивача.

При вирішенні питання про сплату чи стягнення державного мита в дохід державного бюджету України слід керуватись, зокрема, Декретом Кабінету Міністрів України "Про державне мито" зі змінами і доповненнями (далі - Декрет)

Стаття 4 Декрету передбачає пільги щодо сплати державного мита. Зокрема, згідно п. 28 ст. 4 Декрету, від сплати державного мита звільняються всеукраїнські та міжнародні об'єднання громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, що мають місцеві осередки у більшості областей України, Українська Спілка ветеранів Афганістану (воїнів-інтернаціоналістів), громадські організації інвалідів, їхні підприємства та установи, республіканське добровільне громадське об'єднання "Організація солдатських матерів України" - за позовами, з якими вони звертаються до суду та господарського суду, а також за вчинення всіх нотаріальних дій.

Як вбачається із Статуту Підприємства громадської організації інвалідів “Промінь”, позивач є громадською організацією інвалідів, отже, він звільнений від сплати державного мита.

Посилання господарського суду м. Києва на ст.. 14 Закону України “Про систему оподаткування” при вирішенні питання про сплату державного мита є необґрунтованим, оскільки, відповідно до преамбули зазначеного закону, цей Закон визначає принципи побудови системи оподаткування в Україні, податки і збори (обов'язкові платежі) до бюджетів та до державних цільових фондів, а також права, обов'язки і відповідальність платників, отже немає відношення до регулювання сплати державного мита із заяв та скарг, що подаються до суду.

Порядок оплати витрат з інформаційно-технічного забезпечення судових процесів, пов'язаних з розглядом цивільних та господарських справ, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 грудня 2005 р. № 1258.

Зазначеним Порядком визначено, що розмір витрат з інформаційно-технічного забезпечення судових процесів, пов'язаних з розглядом господарських справ для позивачів, у встановленому порядку звільнених від сплати державного мита, встановлюється за нульовою ставкою.

Оскільки, позивач, відповідно до п. 28 ст. 4 Декрету звільнений від сплати державного мита, то він сплачує витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу за нульовою ставкою.

Крім того, в матеріалах справи міститься постанова Київського апеляційного господарського суду від 25.09.2007 року, якою встановлено, що ПГОІ “Проміньбуд” звільнено від сплати державного мита та витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 4-5 ГПК України, господарські суди здійснюють правосуддя шляхом прийняття обов'язкових до виконання на усій території України рішень, ухвал, постанов.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що позивач не звільнений від сплати державного мита та витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу.

За таких обставин, враховуючи викладене, судова колегія Київського апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що місцевий господарський суд повно з’ясував всі обставини справи та дав їм належну правову оцінку, однак невірно застосував норми матеріального права, що призвело до його часткового скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 101 – 105 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд ,-

ПОСТАНОВИВ:

1.          Апеляційну скаргу Підприємства громадської організації інвалідів“Проміньбуд” задовольнити повністю.

2.          Рішення господарського суду м. Києва від 17.12.2007 року по справі № 17/396 за позовом Підприємства громадської організації інвалідів “Проміньбуд” до Інституту проблем математичних машин і систем Національної академії наук України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача – Товариства з обмеженою відповідальністю “Укрмобспецсервіс” та Спілки громадських організацій “Тендерна палата України”, про відміну торгів, в частині стягнення з ПГОІ “Проміньбуд” на користь Державного бюджету України державного мита в розмірі 85,00 грн. та витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу в розмірі 118,00 грн. скасувати.

3.          В іншій частині рішення господарського суду м. Києва від 17.12.2007 року по справі № 17/396 залишити без змін.

4.          Справу № 17/396 повернути до господарського суду м. Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Вищого господарського суду України через суд апеляційної інстанції протягом місяця з дня набрання постановою законної сили.

Головуючий суддя                                                                      Гарник Л.Л.

Судді

27.03.08 (відправлено)