ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.08 Справа № 7/377/08

Суддя

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю Спільне підприємство “Еверфорт”, м.Запоріжжя (далі ТОВ СП “Еверфорт”).

Відповідач: Відкрите акціонерне товариство “Мотор Січ”, м. Запоріжжя (далі ВАТ “Мотор Січ).

Суддя Кутіщева Н.С.

Представники:

позивача: Пересипко Ю.С., дов. № 03 від 13.06.2008р.

відповідача: Фофанов Я.Л., дов. № 102 юр від 02.07.2008 р.

Єнікєєв С.Ш., дов. № 106 юр від 10.07.2008 р.

До господарського суду Запорізької області звернулось ТОВ СП “Еверфорт” з позовною заявою до ВАТ “Мотор Січ” про стягнення 8233 грн. 29 коп. збитків, які складаються з: 7393 грн.23 коп. - збитків в зв’язку з анулюванням квитків та додатковим витратам по покупці нових квитків, а також проживанням в готелі в сумі - 840 грн. .

Ухвалою суду від 10.09.2008р. позовна заява прийнята до провадження та призначена до розгляду в судовому засіданні на 01.10.2008 р.

Позивач свої вимоги обґрунтовує обставинами, викладеними в позовній заяві, та в якості нормативних підстав позову посилається на ст.ст. 922 ЦК України, ст. 224 ГК України, ст. 94 Повітряного кодексу України, а також на ст. 22.3 Правил повітряних перевезень пасажирів та вантажу.

Відповідач, в своєму відзиві №128-юр, а також в запереченні до позовної заяви №109/29073 від 30.09.2008 р., проти заявлених вимог заперечує, посилаючись на наступне:

ТОВ СП «Еверфорт»- позивач, вимагає відшкодувати збитки з посиланням на ч.3 ст. 922 Цивільного кодексу України, яка передбачає відповідальність перевізника, внаслідок запізнення транспортного засобу лише, якщо поїздка пасажира не відбулась з пункту пересадки. В даному випадку авіакомпанія ВАТ “МОТОР СІЧ” проводила тільки переліт з м. Запоріжжя до м. Київ. Подальше перевезення повинна була здійснити авіакомпанія КLМ, та в квитку не було бронювання наступного перельоту авіакомпанією відповідача. Про наступний рейс, м. Київ - м. Амстердам авіакомпанія ВАТ “Мотор Січ” не знала і не була попереджена позивачем.

Згідно ч. 2 ст. 922 Цивільного кодексу України: “У разі відмови пасажира від перевезення з причини затримки відправлення транспортного засобу, перевізник зобов’язаний повернути пасажиру проїздну плату”. Хрипко Едуард Володимирович і Сіренко Олексій Сергійович (працівники позивача) погодилися здійснити переліт, навіть після проведення заміни літака і затримки його вильоту до м. Києва, тим самим своїми діями підтвердили, що вони згодні на переліт із запізненням. Також, від них не надходило ніяких звернень з проханням про затримання реєстрації на рейс з м. Києва до м. Амстердама.

ТОВ СП “Еверфорт” м. Запоріжжя посилається на п. 22.3 Правил, в якому говориться, що перевізник несе відповідальність за шкоду, заподіяну в разі затримки у перевезенні пасажира і багажу. Далі в пункті говориться про наступне: “Однак перевізник не відповідає за шкоду, заподіяну у результаті затримки, якщо доведе, що ним та його службовцями і його агентами були вжиті усі необхідні заходи для того, щоб уникнути шкоди, або, що такі заходи неможливо було вжити”. В позовній заяві також є посилання на ст. 94 Повітряного кодексу України, що перевізник несе відповідальність за прострочення у доставці пасажира, багажу або вантажу. Далі в пункті говориться про наступне: “...якщо (перевізник) не доведе, що ним було вжито всіх необхідних заходів для запобігання простроченню або що таких заходів неможливо було вжити”. В даному випадку, авіакомпанія ВАТ “МОТОР СІЧ” зробила все, щоб в найкоротші терміни провести доставку пасажирів" і їх багажу по раніше запланованому маршруту.

Згідно п. 14.2 Правил: “Якщо перевізник анулює чи не виконує рейс у розумні строки за розкладом або не надасть раніше підтверджене бронювання, не зупиниться в узгодженому місці зупинки або місці призначення пасажира, або вчинить так, що пасажир не встигне на пересадку на інший стикувальний рейс, на який він має підтверджене бронювання і який зазначений у тому самому квитку, що й попередній рейс, а також в інших випадках, передбачених цими Правилами, сума, що повертається пасажиру, повинна дорівнювати такому розміру:

- якщо жодна частина квитка не була використана - сумі, що дорівнює розміру оплаченої суми за квиток;

- якщо була використана будь-яка частина квитка - сумі, що дорівнює різниці між оплаченою сумою за квиток і сумою за використану частину квитка”.

В даному випадку в квитку не було бронювання наступного перельоту нашою авіакомпанією. Тому, як вважає відповідача, сума квитка за рейс м. Запоріжжя - м. Київ не підлягає поверненню, тому що даний переліт по маршруту був здійснений в повному обсязі.

Згідно ст. 33 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази додаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Тобто, зі змісту даної статті, позивач, повинні довести ті обставини, на які він посилається, як на підстави своїх позовних вимог.

Згідно ст. 22 ГПК України, сторони зобов’язані добросовісно користуватися належними їх процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об’єктивного дослідження всіх обставин справи.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення, суд встановив, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав:

Співробітники ТОВ СП “Еверфорт” Хрипко Е.В. і Сіренко О.С. наказом № 5-к від 02.05.2008р. були направлені в командирову в м. Чикаго. З метою поїздки в командировку були придбані білети на авіопереліт на 03.05.2008р. по маршруту м.Запоріжжя –м. Київ

Перевізку по авіамаршруту м.Запоріжжя - м.Київ здійснювала Авіакомпанія “Мотор-Січ” - час вильоту 08:00г.

Як зазначає позивач, рейс 407 авіакомпанією “Мотор Січ” був затриманий в зв’язку з технічними неполадками літака, про що зроблена відмітка в авіа білетах № 069 1 і № 011 4200 152 770 2. В зв’язку з затримкою, рейс 407 прибув в аеропорт Бориспіль (м. Київ) замість 9 год. 10 хв. в 11 год. 20 хв., про що зроблено відмітку в аеропорту прибуття.

Подальше перевезення повинна була здійснювати авіакомпанія КLM, виліт із м. Київ в м. Амстердам передбачалось 03.05.2008р. в 11:45, реєстрація на рейс закінчилась за 40хв. до вилиту, в зв’язку з чим, співробітники позивача запізнились на реєстрацію на наступний рейс м.Київ - м. Амстердам - м. Чикаго, білети були анульовані, внаслідок чого представниками були придбані інші білети на наступний рейс по зазначеному маршруту.

На підставі викладеного, позивач вважає, що внаслідок затримки літака авіакомпанії “Мотор Січ” позивачем були понесені збитки в затратах на білети та готель.

Дані твердження є безпідставними, поскільки авіакомпанія ВАТ “”Мотор Січ” проводила тільки переліт лише з м. Запоріжжя –м. Київ. Подальше перевезення повинна була здійснити авіакомпанія КLМ, та в квитку не було бронювання наступного перельоту авіакомпанією відповідача. Документальних належних доказів, що авіакомпанія ВАТ “Мотор Січ” знала про наступний рейс м. Київ - м. Амстердам і ніяким чином не відреагувала чи відмовилась приймати міри по запобіганню виникнення у позивача збитків, позивач суду не надав. Співробітники позивача не попередили належним чином представників авіакомпанії “Мотор Січ” про свій наступний рейс, також від них не надходило ніяких звернень про затримання рейсу з м. Київа до м. Амстердам. При своєчасному попередженні авіакомпанію відповідача чи екіпаж про наявність подальшої подорожі на літаках іншої авіакомпанії, то відповідач мав би можливість проінформувати своїх представників в аеропорті “Бориспіль”, та вирішити питання прискореного транзиту на наступний рейс позивача..

Згідно п. 22.3 Правил повітряного перевезень пасажирів і багажу, перевізник не відповідає за шкоду, заподіяну у результаті затримки, якщо доведе, що ним та його службовцями і його агентами були вжиті усі необхідні заходи для того, щоб уникнути шкоди, або, що такі заходи неможливо було вжити”.

Авіакомпанія ВАТ “Мотор Січ” прийняла необхідні міри, щоб в найкоротші терміни провести доставку пасажирів і їх багажу по раніше запланованому маршруту “Запоріжжя-Київ”, так як в літаку АН-24, що повинен був виконувати рейс М9407 03.05.2008р., під час руління екіпаж , виконуючи випробування двигунів відповідно до “Керівництва з льотної експлуатації”, виявив флюгерування гвинта правого двигуна. Для забезпечення авіаційної безпеки подальша експлуатація літака АН –24 (UR-BXC) для виконання цього рейсу була припинена, і у зв’язку з тим, що пасажири були зареєстровані та готові до вильоту, у найкоротші строки за домовленістю з авіакомпанією “Константа” було надане інше повітряне судно (Як-40). Вищезазначене підтверджується карткою нарядом № 1545 на оперативно технічне обслуговування, довідкою від 29.09.2008р. №АК/8-1451, відповіддю ДП “Міжнародний аеропорт Запоріжжя” від 24.09.2008р. № 988 на запит АК “Мотор Січ” від 23.09.2008р. № 1417.

Згідно п. 13.1 Правил повітряного перевезень пасажирів і багажу затверджених Наказом Державної служби України з нагляду по забезпеченню безпеки авіації №187 від 14.03.2006г: «..У разі дії форс-мажорних обставин (у тому числі несприятливих метеорологічних умов, надзвичайних ситуацій у контролі за повітряним рухом, страйків, бунтів, громадянських безладів, ембарго, війн, ворожих дій, порушень спокою, неврегульованих міжнародних відносин, технічних проблем або інших складнощів, які фактично загрожують або унеможливлюють безпечне виконання польоту) перевізник має право без повідомлення пасажира анулювати чи затримати рейс або анулювати раніше підтверджене бронювання». Згідно Довідки Авіакомпанії ВАТ «МОТОР СІЧ»№ АК/8-1451 від 29.09.2008р., під час руління екіпаж, виконуючи випробування двигунів, відповідно до «Керівництва з льотної експлуатації», виявив флюгірування гвинта правого двигуна. Для забезпечення авіаційної безпеки подальша експлуатація літака Ан-24 (ІЖ-ВХС) для виконання цього рейсу була припинена, і у зв'язку з тим, що пасажири були зареєстровані та готові до вильоту, у найкоротші строки за домовленістю з Авіакомпанією «Константа»було надане інше повітряне судно (Як-40) більшої швидкості. Форс-мажорні обставини (згідно Правил) - обставини непереборної сили, незвичайні і непередбачувані обставини поза контролем перевізника та пасажира, наслідків яких не можна було уникнути навіть при докладанні найбільших зусиль. Згідно п.13.2 даних Правил: « Якщо у зв'язку з дією таких обставин перевізник анулює чи не виконає його в розумні строки (згідно Правил - період часу, розумна межа тривалості якого при повітряному перевезенні пасажира (багажу) складає до трьох годин понад терміни початку та завершення польоту, визначені в розкладі руху перевізника) поза часом, визначеним у розкладі руху або у квитку, або не надасть раніше підтверджене бронювання, не зупиниться в узгодженому місці зупинки або місці призначення, або вчинить так, що пасажир не встигне на пересадку на інший стикувальний рейс, на який він має підтверджене бронювання і який зазначений у тому самому квитку, що й попередній рейс, то перевізник зобов'язаний (за вибором пасажира):

- перевезти пасажира до місця призначення своїм наступним рейсом, на якому є вільне місце у сплаченому пасажиром класі обслуговування, або перевезти пасажира до місця призначення за іншим маршрутом своїми рейсами або рейсами іншого перевізника, або наземним транспортом, або повернути пасажиру суму..».

Вищезазначені обставини зазначались відповідачем і в відповіді на претензію позивача від 09.06.2008р. № 128-юр.

Відповідно до ч. 1 ст. 218 ГК України, підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Притягнення до господарсько-правової відповідальності можливе лише при наявності всіх передбачених законом умов, їх сукупність утворює склад господарського правопорушення, який є підставою господарсько - правової відповідальності.

В ст.218 ГК України вказано, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов'язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб'єкт господарювання за порушення господарського зобов'язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов'язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Вищезазначеним відповідач довів відсутність своєї вини в утворенні збитків у позивача.

Відповідно до ст. 224 ГК України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов’язання, або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб’єкту, право або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміють витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов’язання, або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України № 6 від 27.03.1992р. “Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди”, для настання відповідальності по відшкодуванню шкоди необхідна наявність складу правопорушення, а саме:

- шкоди (збитки);

-протиправна поведінка особи, що завдала шкоду;

-причинно-наслідковий зв’язок між шкодою і протиправною поведінкою особи, що її спричинила;

-вина.

З обставин не вбачається протиправна поведінка відповідача, причинно-наслідковий зв’язок між шкодою (збитками) і протиправною поведінкою особи, що її спричинила, відсутня вина відповідача.

Враховуючи вищезазначене, дослідивши обставини справи, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є необґрунтованими, не доведеними і не підлягають задоволенню.

В позові слід відмовити.

Відповідно до ст.ст. 44, 49 ГПК України, судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 3, 22, 33, 34, 43, 44, 48, 49, 82, 84, 85 ГПК України, суд:

ВИРІШИВ:

В позові відмовити.

Рішення вступає в законну силу через 10 днів з дня його підписання.

Дата підписання “06” жовтня 2008р.

Суддя Н.С. Кутіщева