ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа № 25/159

17.06.08

За позовом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості»

до Приватного підприємства «Євробуд Плюс»

про стягнення збитків

Суддя Морозов С.М.

Секретар судового засідання Денисенко А.В.

Представники:

від позивача: Ядловський І.І. (довіреність № 1-10/1.6-4337 від 26.06.2007)

від відповідача: Колесник А.О. (довіреність № 17/09-07 від 07.09.2007)

В судовому засіданні 17 червня 2008 року за згодою представників сторін було оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості»(надалі –позивач) звернулося до суду з позовною заявою до Приватного підприємства «Євробуд Плюс»(надалі –відповідач) про стягнення збитків –упущеної вигоди у розмірі 500000,00 грн.

В процесі розгляду справи позивач збільшив позовні вимоги і просить стягнути з відповідача додатково реальні збитки у розмірі 190305,60 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач свої обов’язки за договором виконав неякісно, що призвело до завдання позивачу збитків у вигляді вартості робіт з виправлення недоліків та упущеної вигоди.

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує повністю, посилаючись на належне виконання ним зобов’язань за договором, що підтверджується рішеннями суду у справі №31/438 та безпідставність вимог про стягнення упущеної вигоди.

В судовому засіданні розглянуто клопотання позивача про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать відповідачеві, та відмовлено у її задоволенні через наступне.

Відповідно до статті 66 ГПК України господарський суд за заявою сторони, прокурора чи його заступника, який подав позов, або з своєї ініціативи має право вжити заходів до забезпечення позову. Забезпечення позову допускається в будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Згідно Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 12.12.2006р. № 01-8/2776 «Про деякі питання практики забезпечення позову»у випадку звернення до суду з клопотанням про забезпечення позову заявник повинен обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог передбачених ст. 33 ГПК України, обов’язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов’язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Позивачем не було наведено суду жодних обґрунтованих підстав, які б унеможливили захист його прав, свобод та інтересів без вжиття відповідних заходів, не наведено суду належних доказів, також з матеріалів справи судом не встановлено обставин, які б вказували на очевидну небезпеку заподіянню шкоди правам, свободам та інтересам позивача. Позивачем не представлено доказів, які б свідчили, що відповідач має намір уникнути виконання прийнятого судом рішення по справі, чи учиняє дії по перерахуванню коштів з банківських рахунків тощо.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

08 липня 2004 року між позивачем та відповідачем було укладено договір № 10 (надалі –Договір), згідно з умовами якого відповідач зобов’язався виконати роботу по будівництву лабораторії сертифікаційних випробувань позивача, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Святошинська, 2.

На виконання умов договору відповідачем були виконані роботи, які були прийняті позивачем 12.05.2005, що підтверджується Актом №6 приймання виконаних підрядних робіт за травень 2005 року.

Позивач стверджує, що позивачем роботи за договором були виконані неякісно, а саме конструкції каркасу не можуть виконувати свої несучі функції та можуть бути кваліфіковані як аварійні. З метою виправлення допущених відповідачем недоліків позивач уклав з ДП „ВЦБК” договір № 483-06 від 15.11.2006, за яким останній виправив дефектні елементи несучих конструкцій лабораторії, за що позивачем сплачено ДП „ВЦБК” 190305,60 грн. за виконані роботи, що є збитком, заподіяним відповідачем та підлягає відшкодуванню.

У відповідності до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

В силу вимог цивільного законодавства для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення, а саме: протиправна поведінка особи; шкідливий результат такої поведінки (збитків); причинний зв'язок між протиправною поведінкою боржника та збитками; вина особи, яка заподіяла збитки.

Згідно із ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно із ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Відповідно до ст. 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза.

У відповідності до ст. 33 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до частини другої ст. 35 ГПК України факти, встановлені рішенням господарського суду під час розгляду однієї справи, не доводяться знову при вирішенні інших спорів, в яких беруть участь ті самі сторони.

Відповідачем надано до матеріалів справи постанову Київського апеляційного господарського суду від 02.04.2008 по справі №31/438-25/595 за позовом ПП «Євробуд Плюс»до ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості»про стягнення 81178,62 грн., який містить опис обставин, які стосуються предмету цієї справи. Так, Київським апеляційним господарським судом досліджувалися обставини виконання сторонами умов договору № 10 від 08.07.2004, зокрема щодо якості робіт.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 02.04.2008 у справі № 31/438-25/595 встановлено відсутність доказів, які свідчили б про те, що позивач (у цій справі) діяв відповідно до вимог ст. 853 ЦК України, та про неякісне та неналежне виконання позивачем підрядних робіт за Договором.

Позивачем не було надано доказів виявлення недоліків у виконаних роботах та про прохання усунути виявлені недоліки (стор. 6 постанови).

Зазначених доказів не надано позивачем і в межах цієї справи. Посилання позивача на повідомлення ДП «Випробувальний центр будівельних конструкцій»від 17.12.2004 №17/30-04 судом не приймається, оскільки в ньому йдеться про виконання робіт без основного комплексу робочих креслень «Конструкції металеві деталізовані», а Договором № 10 від 08.07.2004 передбачено обов’язок надання технічного проекту саме на позивача. Постановою Київського апеляційного господарського суду від 02.04.2008 по справі №31/438-25/595 встановлено, що позивачем. як замовником, до початку виконання підрядних робіт не надано відповідачу, як підряднику, узгодженого технічного проекту (стор. 4 постанови).

Крім того, в межах господарської справи №31/438-25/595 призначалася будівельно –технічна експертиза з метою визначення якості виконаних відповідачем робіт, висновок якої № 9414/9415 від 17.01.2007 зазначає про неможливість і недоцільність зробити належні визначення та дослідження, та не видалось можливим встановити відхилення від вимог будівельних норм під час виконання робіт. Тобто, експертиза не містить безумовних висновків відхилення чи порушення вимог нормативних документів при виготовленні металевих конструкцій (стор. 6 постанови).

Таким чином, наявні в матеріалах справи матеріали свідчать про необґрунтованість твердження позивача про неналежне виконання відповідачем обов’язків за Договором щодо забезпечення якості робіт. Позивачем не доведено причинно-наслідковий взаємозв’язок між понесеними збитками в сумі 190305,60 грн. та діями (бездіяльністю) відповідача.

Позовні вимоги про стягнення 500000,00 грн. упущеної вигоди у формі доходів, які позивач міг би отримати, якби його право не було порушене, не підлягають задоволенню з урахуванням наступного.

З наявних в матеріалах справи доказів суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги позивача про стягнення з відповідача 500000,00 грн. упущеної вигоди у формі доходів, які позивач міг би отримати, якби його право не було порушене (упущеної вигоди) через недоведеність причинно-наслідкового зв’язку між невиконанням відповідачем обов’язку щодо якості робіт і неотриманням позивачем доходів від господарської діяльності. Позивачем не надано доказів реальної можливості отримання ним доходів від використання збудованої відповідачем лабораторії, як-то укладених договорів, угод, попередньої оплати вартості робіт, послуг, тощо. Надане в якості доказу Техніко-економічне обґрунтування очікуваних орієнтовних доходів позивача не може слугувати доказом упущеної вигоди, оскільки містить лише орієнтовні, нічим не підтверджені плановані показники, які позивач лише очікував одержати за певних сприятливих умов, які не залежать від волі і поведінки відповідача.

Таким чином, позивачем не доведено, що він мав намір і реальну можливість отримати дохід від результату робіт відповідача за Договором.

Крім того, частиною 4 ст. 623 ЦК України передбачено, що при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. Позивачем не доведено, що ним вживалися хоча б будь-які заходи для одержання доходів від використання збудованої відповідачем лабораторії.

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 33,49, 82-85 ГПК України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його прийняття.

Суддя С.М. Морозов

Дата підписання повного тексту рішення 24.06.2008р.