ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

29.02.08 р.                     Справа № 33/229

Господарський суд Донецької області у складі головуючого судді Новікової Р.Г., судді Дучал Н.М., судді Склярук О.І., при секретарі судового засідання Ващенко О.С., розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Відкритого акціонерного товариства „Єнакієвський металургійний завод” м. Єнакієве

до відповідачів:

1. Товариства з обмеженою відповідальністю „Домнаремонт Єнакієве” м. Єнакієве

2: Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” Відкритого акціонерного товариства „Південтеплоенергомонаж” м. Київ

про:

-          зобов’язання Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ відшкодувати шкоду, заподіяну майну підприємства в натурі, а саме – передати ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве кран баштовий БК-1000Б в технічному справному стані та придатним для експлуатації з усією технічною документацією;

-          стягнення з Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ шкоду, заподіяну падінням баштового крану БК-1000Б шляхом стягнення збитків в розмірі 242552грн.24коп.

за участю представників:

від позивача: Сагін М.В. за дов. №73/5-2 від 02.01.2008р.

від відповідача 1: не з’явився

від відповідача 2: Дерлюк В.Д. за дов. №29-ДВ від 31.08.2007р.

Суть справи: ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве звернувся до ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” м. Єнакієве та Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ із позовом про зобов’язання відповідачів відшкодувати шкоду, заподіяну майну підприємства в натурі, а саме передати кран баштовий БК-1000Б такої ж якості та стягнення з відповідачів заподіяних збитків в розмірі 242552грн.24коп.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилався на умови договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р., акт форми Н-5 від 07.04.2007р., статті 224, 225, 284 Господарського кодексу України, статті 22, 1166, 1192 Цивільного кодексу України.

Як зазначає позивач, відповідно до договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. Дочірньому підприємством „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ переданий в платне користування кран баштовий БК-1000Б. Термін дії договору закінчився 31.12.2005р., але майно не було передане за актом приймання-передачі і Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ продовжувало використовувати його в господарській діяльності.

Під час користування вказаним обладнанням 02.04.2007р., відбулась аварія, внаслідок якої башта крану впала на монтовані конструкції та заціпила контрвантажом резервуар, який стояв поряд.

Позивач вказує, що за результатами розслідування цієї аварії винними особами були визнані працівники Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” та ТОВ „Домнаремонт Єнакієве”.

За твердженням позивача, падіння крану викликало збитки у вигляді втрат виробництва та витратах на відновлення водонапірної башти в розмірі 242552грн.24коп.

Згідно із пунктом 2.1 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” зобов’язане за свій рахунок та своїми силами усунути наслідки аварій та пошкоджень, які відбулись з його вини.

Згідно із пунктом 5.3 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. з моменту передачі майна наймачу і до моменту повернення майна наймодавцю ризик випадкової загибелі та пошкодження несе Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж”.

Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).

Згідно із статтею 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 1192 Цивільного кодексу України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

У відзиві №2987 від 31.08.2007р. ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” (далі – відповідач 1) не погодилось із заявленими вимогами посилаючись на норми статті 1187 Цивільного кодексу України, згідно із якою шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

На підставі договору про надання послуг №26 від 24.01.2006р. Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” надавало послуги за допомогою баштового крану БК-1000Б ТОВ „Домнаремонт Єнакієве”.

Оскільки роботи здійснювались володільцем джерела підвищеної небезпеки (Дочірнім підприємством „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж”), відшкодування шкоди, заподіяної цим джерелом має здійснюватись саме Дочірнім підприємством „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж”.

В свою чергу, ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” ліквідувало за рахунок своїх матеріальних та трудових ресурсів в межах договору №30 від 07.03.2006р. генерального підряду на виконання робіт з капітального будівництва об’єктів доменної печі №5.

У відзиві, наданому до суду 03.09.2007р., Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” (далі – відповідач 2) не визнало позовні вимоги наполягаючи на наступному.

Умови договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. не передбачають передачу іншого крану, ніж той, що є об’єктом найму, ані за умов його загибелі чи пошкоджень, ані за будь-яких інших умов.

Внаслідок аварії баштовий кран БК-1000Б не загинув. Після аварії без згоди відповідача 2 позивач демонтував та в односторонньому порядку прийнятий без оформлення відповідного акту. На думку відповідача, це є порушення пункту 3.1 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р.

Позовні вимоги ґрунтуються на факті аварії, зафіксованому в акті розслідування від 07.04.2007р. На підтвердження своїх вимог позивач не наводить доводів і не надає доказів, які б свідчили про неналежний стан фактично прийнятого ним крану після аварії.

Позивачем не надано доказів загибелі чи пошкодження крану, яка балансова вартість крану на момент аварії, в чому полягають пошкодження та яка сума вартості цих пошкоджень, наскільки знизилась або зменшилась відновна вартість крану після аварії. Після прийняття крану позивач цей кран порізав, а металоконструкції та інші складові порізаного крану залишив в себе.

Баштовий кран БК-1000Б використовувався для виконання будівельно-монтажних робіт з будівництва доменної печі №5 для позивача за договором №26 від 24.01.2006р. і використовувався Дочірнім підприємством „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” на об’єкті, діючи за завданням замовника - ТОВ „Домнаремонт Єнакієве”.

На думку відповідача 2, якщо позивач доведе розмір збитків та їх причинний зв’язок із аварією та інше, мають застосовуватись норми статті 1172 Цивільного кодексу України. Відповідно до цієї статті - замовник відшкодовує шкоду, завдану іншій особі підрядником, якщо він діяв за завданням замовника.

Довідки та інформаційні листи керівників підрозділів ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве, з точки зору відповідача 2, не є належними доказами, нічим не підтверджені, на їх підставі неможливо встановити правомірність розміру збитків та причинно-наслідковий зв’язок збитків із аварією.

У поясненнях №1188 від 03.09.2007р., наданих до суду 03.09.2007р., позивач в порядку статті 22 Господарського процесуального кодексу України змінив позовні вимоги та наполягав на:

- зобов’язанні Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ відшкодувати шкоду, заподіяну майну позивача, в натурі, а саме – передати ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве кран баштовий БК-1000Б в технічному справному стані та придатним для експлуатації з усією технічною документацією;

- стягненні з Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ та ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” м. Єнакієве солідарно заподіяних збитків в розмірі 242552грн.24коп.

У поясненнях, наданих до суду 18.09.2007р., відповідач 2 додатково зазначив, що вимога позивача щодо передачі в справному стані баштового крану БК-1000Б не може ґрунтуватись на статті 22 Цивільного кодексу України. В даному випадку мають застосовуватись положення пункту 5.3 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р.

Вимоги про відшкодування збитків на думку Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ так само є договірними. Згідно із пунктом 2.1 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. наймач зобов’язаний усувати наслідки аварій та пошкоджень, що сталися з його вини.

Після аварії позивач без згоди Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ в односторонньому порядку прийняв з оренди кран без оформлення відповідного акту, демонтував його та порізав, металоконструкції і інші складові крана залишив в себе.

Відповідач 2 дійшов до висновку, що кран БК - 1000Б, прийнятий з оренди, задовольнив ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве, а у Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ не має обов’язку передавати інший кран такого ж роду і якості.

Також відповідач 2 заявив клопотання від 17.09.2007р. про витребування доказів у позивача та призначення автотехнічної експертизи для визначенні ступенів вини працівників Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ та ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” м. Єнакієве. Клопотання про витребування доказів було судом задоволено.

У поясненнях №3181 від 27.09.2007р. відповідач 1 заперечував проти задоволення клопотання щодо призначення автотехнічної експертизи, наполягаючи на тому, що причини аварії були вже встановлені в акті розслідування аварії від 07.04.2007р., який підписаний представником відповідача 2 без заперечень.

У поясненнях №73/5-1325 від 01.10.2007р. позивач зазначив, що відповідно до пункту 2.1 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. наймач (Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ) зобов’язаний протягом 5 днів після закінчення строку дії договору повернути наймодавцю (ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве) за актом приймання-передачі майно, в стані не гіршому ніж під час передачі його в найом.

Відповідно до статті 291 Господарського кодексу України договір оренди припиняється у випадку загибелі об’єкту оренди. Внаслідок аварії 02.04.2007р. відбулось руйнування крану БК-1000Б, тому договір майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. є припиненим. Але наймач не передав об’єкт оренди за актом приймання-передачі, оскільки цей об’єкт був знищений.

Листом №126 від 12.04.2007р. Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ просило Донецьку державну інспекцію з котлонагляду та ПС зняти з обліку непридатний для подальшого використання кран БК-1000Б.

Позивач також заперечував проти проведення судової експертизи, наполягаючи на тому, що актом розслідування аварії від 07.04.2007р. вже визначені підстави аварії крану БК-1000Б.

У письмових поясненнях від 21.10.2007р., відповідач 2 вказав на те, що звернення із листом №126 від 12.04.2007р. про зняття з обліку баштового крану БК-1000Б обумовлено тим, що позивач демонтував та порізав цей кран.

Заявою №73/5-1385 від 23.10.2007р. позивач уточнив позовні вимоги та просив:

-          зобов’язати Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ відшкодувати шкоду, заподіяну майну підприємства в натурі, а саме – передати ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве кран баштовий БК-1000Б в технічному справному стані та придатним для експлуатації з усією технічною документацією;

-          стягнути з Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ шкоду, заподіяну падінням баштового крану БК-1000Б в розмірі 242552грн.24коп.

24.10.2007р. до суду також була надана заява ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве, підписана представником за довіреністю, про відмову від позовних вимог відносно ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” м. Єнакієве.

Заявою №73/5-1450 від 07.11.2007р. позивач змінив позовні вимоги та просив:

-          зобов’язати Дочірнє підприємство „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ відшкодувати шкоду, заподіяну майну підприємства в натурі, а саме – передати ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве кран баштовий БК-1000Б в технічному справному стані та придатним для експлуатації з усією технічною документацією;

-          стягнути з Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ шкоду, заподіяну падінням баштового крану БК-1000Б шляхом стягнення збитків в розмірі 242552грн.24коп.

В уточненнях відзиву на позовну заяву, наданих до суду 20.11.2007р., відповідач 2 вказав на те, що акт розслідування, складений за формою Н-5 від 07.04.2007р., не підтверджує факту заподіяння шкоди крану БК 1000Б.

Відповідач 2 вказує на те, що відносини щодо розслідування аварій, які не потягли за собою нещасних випадків регулює Інструкція про технічне розслідування і облік аварій, що не потягли за собою нещасних випадків, затверджена Держгіртехнаглядом СРСР 11.07.1985р. На підставі постанови Верховної ради України „Про порядок тимчасової дії на території України окремих актів законодавства Союзу РСР” №1545 від 02.09.1991р. вказана Інструкція підлягає застосуванню на території України.

Відповідно до пунктів 2.1 та 2.7 вказаної Інструкції розслідування має мету, в тому числі, визначити матеріальну шкоду; в ході розслідування комісія, в тому числі, визначає розмір (відсоток) пошкоджень та матеріальну шкоду. Акт розслідування, складений за формою Н-5 від 07.04.2007р. висновку стосовно заподіяння шкоди не містить.

Після аварії позивач прийняв кран з оренди без участі відповідача 2, після чого кран був демонтований, порізаний та залишений у позивача.

Пред’явивши вимогу про відшкодування шкоди в натурі, позивач не зазначив розміру шкоди, яка була завдана і не наводить доказів на його підтвердження.

На думку відповідача 2, збитки в розмірі 242552грн.24коп. позивач не обґрунтовує належними і достатніми доказами, не має підстав для висновку, що позивачу заподіяні збитки, саме в заявленому розмірі, наявний зв’язок збитків із аварією крана БК 1000Б.

Відповідач не є особою, відповідальною за безпечне виконання робіт на будівництві під час виконання яких 02.04.2007р. сталась аварія крана БК-1000Б.

Згідно підпунктів „d”, “f” пункту 2.2 та пункту 5.2 договору №26 від 24.01.2004р. відповідач 1 забезпечує кран стропальниками, атестованими у встановленому порядку, назначає наказом осіб, відповідальних за безпечне виконання робіт з переміщення вантажів вантажопідйомними механізмами на об’єкті та несе відповідальність за безпечне виконання робіт відповідно до ППР розробленого для об'єкта будівництва і Правил будови та безпечної експлуатації вантажопідйомних механізмів.

Кранівник відповідача 2 Хачатрян Л.Д. пункт 10.5.22 Правил будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів ДНАОП 0.00-1.03-02, затверджених наказом Міністерства праці та соціальної політики України №409 від 20.08.2002р., не порушувала, а висновок комісії про це є помилковим.

У листі №3953 від 17.12.2007р., наданому до суду, відповідач 1 просив розглядати справу без участі його представника через відмову позивача від позовних вимог відносно Товариства з обмеженою відповідальністю „Домнаремонт Єнакієве” м. Єнакієве.

У поясненнях №73/5-278 від 25.02.2008р. позивач вказав на те, що демонтування здійснювалось Дочірнє підприємство №116 АТЗТ „Донбасстальконструкція” за договором субпідряду №1/06 від 03.08.2006р., укладеного з ТОВ „Домнаремонт Єнакієве”.

Неможливість подальшого використання баштового крану БК-1000Б підтверджується поясненнями головного державного інспектора Державної інспекції промислової безпеки та охорони в Котлонагляду та за підйомними спорудами, який брав участь в розслідуванні підстав аварії баштового крану БК-1000Б.

Сума збитків в розмірі 242552грн.24коп. складається з:

- додаткових витрат (вартості додатково витрачених та придбаних матеріалів) в розмірі 73259грн.68коп., пов’язаних з придбанням царг та листової сталі для ліквідації пошкоджень водонапірного резервуару;

- неотриманого прибутку (втраченого доходу), на який підприємство мало право розраховувати при належному виконанні зобов’язань іншою стороною в розмірі 169292грн.56коп. З них 132010грн. втрати виробництва конвертерного цеху (2467 тон сталі) та 37282грн.56коп. – втрати виробництва доменного цеху (672 тон чавуну).

Позивач також зазначив, що документи, які підтверджують розмір понесених збитків, надані листом №73/5-1386 від 23.10.2007р.

Дослідивши зміст клопотання про призначення судової автотехнічної експертизи, надане відповідачем 2 до суду 18.09.2007р., суд відмовляє у його задоволенні.

Статтею 41 Господарського процесуального кодексу України визначено, що для роз'яснення питань, що виникають при вирішенні господарського спору і потребують спеціальних знань, господарський суд призначає судову експертизу.

Відповідно до пунктів 106.1 – 106.3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки матеріалів та призначення судових експертиз, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998р. (у редакції наказу Міністерства юстиції України №144/5 від 30.12.2004р.) головними завданнями автотехнічної експертизи є

- установлення несправностей транспортного засобу (далі - ТЗ), які загрожували безпеці руху, причин їх утворення та часу виникнення (до дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) чи внаслідок неї або після неї), можливості виявлення несправності звичайно застосованими методами контролю за технічним станом ТЗ; визначення механізму впливу несправності на виникнення та розвиток пригоди.

- установлення механізму ДТП та її елементів: швидкості руху (при наявності слідів гальмування та за пошкодженнями), гальмового та зупинного шляхів, траєкторії руху, віддалі, пройденої ТЗ за певні проміжки часу, та інших просторово-динамічних характеристик пригоди.

- установлення відповідності дій водія ТЗ в даній дорожній ситуації технічним вимогам Правил дорожнього руху, наявності у водія технічної можливості запобігти пригоді з моменту виникнення небезпеки, відповідності з технічної точки зору дій водія вимогам Правил дорожнього руху, а також встановлення причинно-наслідкового зв'язку між діями водія та ДТП.

Перед автотехнічною експертизою можуть бути поставлені й інші завдання, вирішення яких пов'язане з дослідженням технічного стану ТЗ, дорожньої обстановки і дій учасників дорожньої події.

Разом з тим, предметом розгляду є питання про відшкодування шкоди, заподіяної майну підприємства в натурі, та стягнення з Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ шкоди, заподіяної падінням баштового крану БК-1000Б шляхом стягнення збитків в розмірі 242552грн.24коп.

На думку суду, проведення судової автотехнічної експертизи є недоцільним, оскільки актом розслідування аварії від 07.04.2007р., складеним за формою Н-5 і підписаним представниками сторін без зауважень та заперечень, вже визначені підстави аварії крану БК-1000Б.

Заслухавши доводи осіб, що беруть участь у справі, дослідивши наявні докази у справі, ознайомившись з правовою позицією сторін, що викладена письмово, наявна у матеріалах справи, господарський суд встановив:

За договором майнового найму №2401115 від 24.06.2004р., підписаним між ВАТ „Єнакієвський металургійний завод” м. Єнакієве (далі - наймодавець) та Дочірнім підприємством „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ (далі – наймач), наймодавець передає, а наймач приймає в платне користування баштовий кран БК-1000Б (далі – майно) та зобов’язується здійснювати плату за найм майна в порядку та строки, визначені цим договором. Балансова вартість баштового крану БК-1000Б на момент передачі становить 102164грн.52коп.

Пунктом 1.2 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. визначено, що майно використовуватиметься наймачем для виконання будівельно-монтажних робіт з будівництва ДП-5.

Розділом 2 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. встановлено, що наймач зобов’язаний використовувати майно за його цільовим призначенням, здійснювати технічне обслуговування баштового крану, поточний ремонт за свій рахунок, підтримувати кран в справному стані, за свій рахунок та своїми силами усувати наслідки аварій та пошкоджень, які відбулись з його вини.

Згідно пункту 5.3 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. з моменту передачі майна наймачу і до моменту повернення майна наймодавцеві ризик випадкової загибелі та пошкодження майна несе наймач. У випадку загибелі або пошкодження майна в зазначений період наймач відшкодовує наймодавцеві заподіяні цим збитки. Розмір заподіяних збитків вираховується з урахуванням балансової вартості майна.

Термін дії договору встановлений в пункті 7.1 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р., де визначено, що договір вступає в силу з моменту підписання та діє до 31.07.2005р.

За приписами пункту 2.1 наймач зобов’язаний протягом 5 днів після закінчення строку дії договору повернути наймодавцеві за актом приймання-передачі майно в належному стані, не гіршому ніж під час передачі його в найм з урахуванням нормального зносу.

Між сторонами був складений акт приймання-передачі баштового крану , згідно з яким баштовий кран БК-1000Б передається в найм в технічно справному стані та придатному до використання, з усією відповідною документацією.

Згідно з додатковою угодою від 07.07.2005р., підписаною представниками ВАТ „Єнакієвський металургійний завод” м. Єнакієве та Дочірнім підприємством „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ, сторони домовились продовжити строк дії договору до 31.12.2005р.

Відповідно до пункту 4 статті 284 Господарського кодексу України у разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення або зміну умов договору оренди протягом одного місяця після закінчення терміну дії договору він вважається продовженим на той самий термін і на тих самих умовах, які були передбачені договором.

За приписами статті 764 Цивільного кодексу України якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що особа, яка вважає неможливим продовження дії договору після спливу строку на який він укладався, повинна сповістити іншу особу за договором про свої наміри припинити дію договору.

Оскільки доказів існування заперечень наймодавця щодо продовження користування наймачем майном або листів про намір не продовжувати дію договору не надано, суд дійшов висновку про те, що в 2007 році договір майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. діяв.

За договором про надання послуг кранами №26 від 24.01.2006р., підписаного між ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” (далі - замовник) та Дочірнім підприємством „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ (далі – виконавець), виконавець надає замовнику послуги автомобільним краном вантажопідйомністю 40тон (КС 6471), кранами на гусеничному ходу вантажопідйомністю 63тон (ДЕК-63), вантажопідйомністю 25тон (ДЕК-251), краном на пневмоколісному ходу вантажопідйомністю 36тон (КС-5363) та баштовими кранами вантажопідйомністю 50/10тон (БК 1000а, БК 1000Б) (далі – вантажопідйомний механізм) згідно замовлення замовника на об’єкті „Єнакіївського металургійного комбінату”.

Відповідно до пункту 2.2 договору про надання послуг кранами №26 від 24.01.2006р. виконавець зобов’язаний доставити вантажопідйомний механізм на об’єкт; здійснювати технічне обслуговування та ремонт вантажопідйомних механізмів, своєчасно та якісно здійснювати послуги, передбачені цим договором.

В свою чергу, замовник зобов’язаний забезпечити крани стропальниками, атестованими в установленому порядку, забезпечити схоронність наданих вантажопідйомних механізмів на об’єкті та нести відповідальність за його схоронність протягом всього періоду. У випадку пошкодження вантажопідйомних механізмів, крадіжки майна виконавця та в інших випадках, які обумовили зупинення кранів з вини замовника, замовник відшкодовує виконавцю збитки на підставі складеного сторонами акту про фактичні витрати.

Пунктом 5.1 договору про надання послуг кранами №26 від 24.01.2006р. передбачено, що виконавець несе відповідальність за виконання вимог техніки безпеки машиністами, які обслуговують вантажопідйомний механізм при виконанні робіт.

За приписами пункту 5.2 договору про надання послуг кранами №26 від 24.01.2006р. замовник несе відповідальність за безпечне виконання робіт згідно з ППР, розробленого для цього об’єкту та ДНАОП 0.00-1.03-02 „Правил будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів”.

Пунктом 6.1 договору про надання послуг кранами №26 від 24.01.2006р. встановлено, що договір вступає в силу з моменту підписання його сторонами та діє до 01.07.2006р.

В подальшому, додатковою угодою від 06.06.2006р., підписаною без зауважень представниками ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” та Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж”, сторони змінили слова „до 01.07.2006р.” на „до 31.12.2006р.” Додатковою угодою від 06.12.2006р. сторони продовжили строк дії договору про надання послуг кранами №26 від 24.01.2006р. до 31.12.2007р.

Як вбачається зі змісту акту розслідування аварії, що сталась 02.04.2007р., складеного за формою Н-5 за участю представників ТОВ „Домнаремонт Єнакієве”, Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж”, ВАТ „Єнакієвський металургійний завод”, посадових осіб Державної інспекції промислової безпеки, охорони праці в будівництві та Державної інспекції промислової безпеки та охорони в Котлонагляду та за підйомними спорудами, відбулось падіння баштового крану БК-1000Б. Башта крану впала на монтовані конструкції та заціпила контрвантажем резервуар, що стояв поряд.

Згідно пояснень представника позивача після падіння баштовий кран БК-1000Б був демонтований та порізаний на частини субпідрядником відповідача 1 Дочірнім підприємством №116 АТЗТ „Донбасстальконструкція”.

Листом №126 від 12.04.2007р. відповідач 2 просив Державну інспекцію промислової безпеки та охорони в Котлонагляду та за підйомними спорудами в Донецькій області зняти з обліку кран БК-1000Б реєстраційний номер №ДО250, виготовлений на Зуєвському енергетичному заводі в 1991році під заводським №157, у зв’язку з непридатністю до подальшого використання.

Наполягаючи на тому, що ВАТ „Єнакієвський металургійний завод” заподіяно шкоду, позивач звернувся до Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” Відкритого акціонерного товариства „Південтеплоенергомонаж” м. Київ з вимогами про зобов’язання Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ відшкодувати шкоду, заподіяну майну підприємства в натурі, а саме – передати ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве кран баштовий БК-1000Б в технічному справному стані та придатним для експлуатації з усією технічною документацією; стягнення з Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ шкоду, заподіяну падінням баштового крану БК-1000Б шляхом стягнення збитків в розмірі 242552грн.24коп.

В обґрунтування вказаних вимог позивач посилається на норми статей 1187 та 1192 Цивільного кодексу України.

Стаття 1187 Цивільного кодексу встановлює, що шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов'язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

Згідно зі статтею 1192 Цивільного кодексу України за вибором потерпілого суд може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

З наведеної вище норми вбачається, що відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов’язку надати річ того ж роду і якості застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування можливий.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України підставою виникнення цивільних прав і обов'язків, у тому числі щодо відшкодування кредиторові або іншій особі збитків (шкоди), є зобов'язання, які виникають з договорів та інших правочинів або внаслідок завдання шкоди.

Слід відрізняти обов'язок боржника відшкодувати збитки, завдані невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання, що випливає з договору (статті 623 Цивільного кодексу України), від позадоговірної шкоди, тобто від зобов'язання, що виникає внаслідок завдання шкоди (глава 82 Цивільного кодексу України).

За змістом статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При цьому, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З аналізу вказаної статті вбачається, що відшкодовується реальна шкода, тобто втрачене або пошкоджене майно в результаті протиправної поведінки правопорушника.

Для настання деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме – наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв’язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача, вина.

Шкода полягає у будь-якому знеціненні блага, що охороняється законом, а майнова шкода – у зменшенні майнової сфери потерпілого.

Обов’язковою підставою деліктної відповідальності є причинний зв’язок між протиправною поведінкою і шкодою. Протиправна поведінка означає порушення особою вимог правової норми, що полягає в здійсненні заборонених дій або в утриманні від здійснення наказів правової норми діяти певним чином.

Причинний зв’язок існує там, де є тимчасова послідовність явищ. Причина завжди передує результату, а останній – це тільки та зміна в зовнішньому світі, яка створюється дією причин. Причина з необхідністю породжує свій наслідок.

За загальними правилами судового процесу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивач має довести безпосередній причинний зв'язок між правопорушенням та заподіянням шкоди і розмір відшкодування.

Встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Витрати потерпілої особи з виправлення пошкодженого майна її засобами і коштами визначаються, виходячи з реальних витрат позивача.

В даному випадку, наявність шкоди в розмірі 242552грн.24коп. позивач обґрунтовує, посилаючись на довідку про втрати виробництва за підписом економіста конвертерного цеху; паспорти плавки №271459, №371691; розливки на МНЛЗ-1 та на МНЛЗ-2; програми виробництва конвертерного цеху на квітень 2007р., виробництва литої заготовки МНЛЗ-1 на квітень 2007р., виробництва литої заготовки МНЛЗ-2 на квітень 2007р.; розрахунки умовно-постійних витрат на 1 тону злитків (квітень 2007р.), умовно-постійних витрат на 1 тону НЛЗ (квітень 2007р. МНЛЗ-1), умовно-постійних витрат на 1 тону НЛЗ (квітень 2007р. МНЛЗ-2); прямовисні провески чавуну; графік виробництва металопродукції на квітень 2007р.; розрахунок умовно-постійних витрат на тону чавуну (квітень 2007р. доменний цех); накладна-вимога на відпуск (внутрішнє переміщення) матеріалів №71; накладна за замовленням №933462 (царги); відомість на отримання тмц на поточний ремонт.

Пред’явивши вимогу про відшкодування шкоди в натурі, позивач не зазначив розміру шкоди, яка була завдана і не наводить доказів на його підтвердження.

Заявляючи вимогу про відшкодування шкоди у вигляді збитків в сумі 242552грн.24коп. (додаткові витрати (вартість додатково витрачених та придбаних матеріалів в розмірі 73259грн.68коп.), пов’язані з придбанням царг та листової сталі для ліквідації пошкоджень водонапірного резервуару та неотриманий прибуток (втрачений доход), на який підприємство мало право розраховувати при належному виконанні зобов’язань іншою стороною в розмірі 169292грн.56коп.) позивач не довів правомірність суми в заявленому розмірі та не довів причинний зв'язок збитків із аварією крана БК 1000Б.

Слід відзначити, що за приписами статті 779 Цивільного кодексу України у разі неможливості відновлення речі наймодавець має право вимагати відшкодування завданих йому збитків. Наймач не відповідає за погіршення речі, якщо це сталося внаслідок нормального її зношення або упущень наймодавця.

Відповідно до положень пункту 5.3 договору майнового найму №2401115 від 24.06.2004р. з моменту передачі майна наймачу і до моменту повернення майна наймодавцеві ризик випадкової загибелі та пошкодження майна несе наймач. У випадку загибелі або пошкодження майна в зазначений період наймач відшкодовує наймодавцеві заподіяні цим збитки. Розмір заподіяних збитків вираховується з урахуванням балансової вартості майна.

З матеріалів справи вбачається, що пошкодження крана та інші негативні наслідки, пов’язані з цим пошкодженням, відбулись під час дії договору оренди між позивачем та відповідачем.

Тому при вирішенні питання щодо відшкодування майнової шкоди або збитків, позивачу слід було застосовувати до цих правовідносин положення глави 58 Цивільного кодексу України, а не глави 82 Цивільного кодексу України.

Крім того, позивачем не доведено неможливість відновлення крана, а також відмова відповідача 2 (наймача) від усунення погіршень цього крану під час оренди, що передбачено статтею 779 Цивільного кодексу України. А саме з цими обставинами чинне законодавство пов’язує право позивача на звернення до суду за збитками.

Згідно із положенням статті 43 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Відповідно до статті 33 та 34 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Позивач не довів обставин, на які посилався в підтвердження позовних вимог, тому суд відмовляє у задоволенні позовних вимог ВАТ „Єнакієвський металургійний завод” м. Єнакієве до Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ про зобов’язання Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ відшкодувати шкоду, заподіяну майну підприємства в натурі, а саме – передати ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве кран баштовий БК-1000Б в технічному справному стані та придатним для експлуатації з усією технічною документацією; стягнення з Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ шкоду, заподіяну падінням баштового крану БК-1000Б шляхом стягнення збитків в розмірі 242552грн.24коп.

Відповідно до статей 22, 78 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі до прийняття рішення по справі відмовитись від позовних вимог.

На адресу господарського суду надійшла заява позивача про відмову від заявлених вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю „Домнаремонт Єнакієве” м. Єнакієве.

Суд перевірив повноваження представника за довіреністю на вчинення цієї дії та роз’яснив наслідки відповідної процесуальної дії.

Оскільки така дія не суперечить законодавству та не порушує чиї - небудь права і охоронювані законом інтереси господарський суд приймає відмову від позову.

За приписами статті 80 Господарського процесуального кодексу України прийняття судом відмови позивача від позову обумовлює припинення провадження у справі в цій частині на підставі пункту 4 статті 80 Господарського процесуального кодексу України.

Судові витрати підлягають розподілу в порядку, передбаченому ст. 49 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись нормами Цивільного кодексу України, ст.ст. 1, 2, 4, 4№, 4І, 4і, 44, 45, 46, 21, 22, 33, 34, 36, 49, 78, п.4 80, 82, 83, 84, 85 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРIШИВ:

У задоволенні позовних вимог Відкритого акціонерного товариства „Єнакієвський металургійний завод” м. Єнакієве до Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” Відкритого акціонерного товариства „Південтеплоенергомонаж” м. Київ про зобов’язання Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ відшкодувати шкоду, заподіяну майну підприємства в натурі, а саме – передати ВАТ „Єнакіївський металургійний завод” м. Єнакієве кран баштовий БК-1000Б в технічному справному стані та придатним для експлуатації з усією технічною документацією; стягнення з Дочірнього підприємства „Печерське монтажне управління” ВАТ „Південтеплоенергомонаж” м. Київ шкоду, заподіяну падінням баштового крану БК-1000Б шляхом стягнення збитків в розмірі 242552грн.24коп. – відмовити.

Припинити провадження в частині стягнення з ТОВ „Домнаремонт Єнакієве” м. Єнакієве заподіяних збитків в розмірі 242552грн.24коп. у зв’язку з відмовою позивача від позову.

В судовому засіданні від 29.02.2008р. проголошено повний текст рішення.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня прийняття рішення. Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його прийняття до Донецького апеляційного господарського суду.

Головуючий                                                                                          Р.Г.Новікова

Суддя                                                                                                     Н.М.Дучал

Суддя                                                                                            О.І.Склярук