Харківський апеляційний господарський суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

“14»лютого 2008 р. Справа №16/185-07

Колегія суддів Харківського апеляційного господарського суду у складі:

головуючого судді Олійника В.Ф., суддів Гончар Т.В., Кравець Т.В.

при секретарі –

за участю представників:

позивача –не з’явився

відповідачів –Лахно О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Спілки громадських організацій „Тендерна палата України" м. Київ (вх. №3683Х /2-5)

на рішення господарського суду Харківської області від 06.11.2007 р. по справі №16/185-07 (суддя Здоровко Л.М. )

за позовом Спілки громадських організацій „Тендерна палата України" м. Київ

до 1) Підприємства „Редукціон" м. Харків

2) Спілки громадських організацій „Тендерна палата закупівель за кошти бюджетів всіх рівнів», м. Харків

про визнання інформації надруковану в інформаційному бюлетені «Редукціон» недостовірною, негативною та такою, що принижує ділову репутацію в громадській думці та думці окремих громадян з точки зору додержання законів, зобов’язання вибачитись та спростувати таку інформацію шляхом опублікування в інформаційному бюлетені «Редукціон», -

в с т а н о в и л а :

У серпні 2007 року Спілка громадських організацій „Тендерна палата України" м. Київ звернулась в суд з позовом до Підприємства „Редукціон" м. Харків та Спілки громадських організацій „Тендерна палата закупівель за кошти бюджетів всіх рівнів», м. Харків про визнання інформації надруковану в інформаційному бюлетені «Редукціон» недостовірною, негативною та такою, що принижує ділову репутацію в громадській думці та думці окремих громадян з точки зору додержання законів, зобов’язання вибачитись та спростувати таку інформацію шляхом опублікування в інформаційному бюлетені «Редукціон». Свої позовні вимоги мотивувала тим, що в інформаційному бюлетені „Редукціон" №5 за липень 2006 р., що вийшов тиражем 5000 примірників, було надруковано звернення Спілки громадських організацій „Тендерна палата закупівель за кошти бюджетів всіх рівнів" з таким заголовком: "Спілка громадських організацій „Тендерна палата закупівель за кошти бюджетів всіх рівнів" проти псевдовисновків Спілки громадських організацій „Тендерна палата України". В надрукованому зверненні викладена інформація про діяльність Спілки громадських організацій «Тендерна палата України»наступного змісту:

„Спілка громадських організацій „ Тендерна палата закупівель за кошти бюджетів всіх рівнів "... заявляє про те, що система державних закупівель узурпована діяльністю Тендерної палати України та з набуттям чинності 17 березня 2006 р. змін до Закону перебуває на грані повного розвалу ...";

"...Тендерній палаті України, яка, використовуючи повноваження, надані Законом, відкрито лобіює інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю „Європейське консалтингове агентство", що негативно відбивається на інтересах України в сфері здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти".

Вважає, що відповідачами поширені негативні, неправдиві та недостовірні відомості, які принижують ділову репутацію в громадській думці та думці окремих громадян з точки зору додержання законів, що і явилось підставою для звернення до суду, оскільки законодавство України забороняє поширювати недостовірну інформацію і кожна особа вправі розраховувати на те, що інформація, яка доводиться до її відома, є правдивою.

Відповідно до Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" Тендерна палата України здійснює громадський контроль у сфері державних закупівель. Цілі та завдання Тендерної палати України, визначені статтею 173 зазначеного закону, полягають у сприянні розвитку системи державних закупівель в Україні, прозорості державних закупівель, підвищенню ефективності та раціональності витрачання державних коштів та інші завдання, передбачені вищевказаним Законом.

Основними функціями , якими Закон наділяє Тендерну палату України, є: розробка методичних матеріалів щодо організації та проведення розпорядниками державних коштів торгів (тендерів); надання пропозицій щодо вдосконалення нормативно-правових актів у сфері державних закупівель; організація конференцій, „круглих столів", семінарів з питань державних закупівель; надання висновків щодо розгляду скарг відповідно до ст. 37 цього Закону; надання висновків стосовно дотримання процедур державних закупівель та обрання замовниками процедур закупівель; надання висновків щодо ефективності використання замовниками державних коштів на всіх стадіях закупівлі та з питань державних закупівель; аналіз ринків та цін на товари, роботи та послуги у сфері державних закупівель; проведення правових, економічних досліджень у сфері державних закупівель; публікація оголошень про заплановані закупівлі та попередню кваліфікацію учасників торгів та ін. функції.

Діяльність Тендерної палати України, а також результати такої діяльності, у тому числі висновки, інші документи Тендерної палати України, відповідно до частини 12 ст. 17 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти»можуть бути оскаржені виключно у судовому порядку.

Згідно ст. 277 ЦК України вважається, що негативна інформація, поширена про особу, є недостовірною; спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію; негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного; спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

З цих підстав позивач просив задовольнити позов.

Рішенням господарського суду Харківської області від 06.11.2007 р. по справі №16/185-07 в задоволенні позову було відмовлено. (а.с.105-107)

В апеляційній скарзі Спілки громадських організацій „Тендерна палата України" ставиться питання про скасування рішення суду першої інстанції та постановлення нового про задоволення позову, оскільки суд першої інстанції неповно з'ясував суттєві обставини справи, дав невірну оцінку зібраним доказам, висновки суду не відповідають обставинам справи, суд порушив норми матеріального права, внаслідок чого судом постановлено незаконне та необґрунтоване рішення.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції обставин. справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку та доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених ст. 101 ГПК України, колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції та прийняття нового про відмову в задоволенні позову виходячи з наступного.

В Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення»№11 від 29.12.1976 року з послідуючими змінами визначено, що суди повинні неухильно додержувати вимоги про законність і обґрунтованість судового рішення, а встановивши, що строк для звернення з позовом пропущений без поважної причини, суд у рішенні зазначає про відмову в позові з цих підстав, крім випадків, коли позов не доведений.

Не дивлячись на зазначене суд першої інстанції у своєму рішенні не навів будь-яких обґрунтувань про відсутність у відповідача будь-яких доказів, які б підтверджували дійсними факти про інформацію надруковану в інформаційному бюлетені «Редукціон»№5 стосовно позивача та, виходячи із зазначеного, про правомірність позовних вимог, проте постановив рішення, яким відмовив позивачу в задоволенні позову з підстав пропуску останнім строку позовної давності, що недопустимо при постановленні рішення.

Як видно із матеріалів справи позивач вказав у позовній заяві, що інформація про нього мала місце в інформаційному бюлетені «Редукціон»№5.

Вказану інформацію позивач визнає недостовірною, негативною та такою, що принижує ділову репутацію в громадській думці та думці окремих громадян з точки зору додержання законів.

Також позивач в позовній заяві вказав, що відповідно до Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" Тендерна палата України здійснює громадський контроль у сфері державних закупівель. Цілі та завдання Тендерної палати України, визначені статтею 173 зазначеного закону, полягають у сприянні розвитку системи державних закупівель в Україні, прозорості державних закупівель, підвищенню ефективності та раціональності витрачання державних коштів та інші завдання, передбачені вищевказаним Законом. Основними функціями , якими Закон наділяє Тендерну палату України, є: розробка методичних матеріалів щодо організації та проведення розпорядниками державних коштів торгів (тендерів); надання пропозицій щодо вдосконалення нормативно-правових актів у сфері державних закупівель; організація конференцій, „круглих столів", семінарів з питань державних закупівель; надання висновків щодо розгляду скарг відповідно до ст. 37 цього Закону; надання висновків стосовно дотримання процедур державних закупівель та обрання замовниками процедур закупівель; надання висновків щодо ефективності використання замовниками державних коштів на всіх стадіях закупівлі та з питань державних закупівель; аналіз ринків та цін на товари, роботи та послуги у сфері державних закупівель; проведення правових, економічних досліджень у сфері державних закупівель; публікація оголошень про заплановані закупівлі та попередню кваліфікацію учасників торгів та ін. функції.

З наведеними доводами позивача про його діяльність колегія суддів погоджується та визнає його діяльність, у сфері закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти, публічною.

Проте представник відповідачів у відзиві за позовну заяву та у відзиві на апеляційну скаргу зазначив, що спірна інформація не є негативною, не носить характеру фактичних даних про особу позивача, а лише критикує ситуацію, яка склалась в сфері державних закупівель, за допомогою оціночних суджень. Оціночними судженнями відповідно до статті 471 Закону України «Про інформацію»від 02.10.1992 року №2657-Х11, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критики, оцінки дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема вживання гіпербол, алегорій, сатири. Ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлювання оціночних суджень. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Відповідно до статті 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод від 04.11.1950 року, яка ратифікована Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основних свобод» від 11.09.1997 року, кожна людина має право на свободу виявлення поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати, поширювати інформацію та ідеї без втручання держави і незалежно від кордонів. Таким чином відповідачі, як і будь-які інші особи, які висловили свої погляди, оціночні судження, а не факти, не зобов’язані доводити їх правдивість, оскільки це є порушенням свободи поглядів, яка є основною складовою права, гарантованого ст.10 цієї Конвенції.

З такими доводами представника відповідачів погоджується колегія суддів, оскільки Верховною Радою України 23 лютого 2006 року був прийнятий Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»№3477-1V, в статті 17 якого вказано, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Колегія суддів дає оцінку надрукованій спірній інформації, доводам щодо неї сторін по даній справі, матеріалам справи та даючи юридичну оцінку рішенню суду першої інстанції, приходить до переконливого висновку, що суд першої інстанції, не встановивши поширення відповідачами щодо позивача певних фактів, не застосував до правовідносин сторін ст.34 Конституції України, ст.10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якими кожному гарантується право на свободу думки й слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань та не взяв до уваги, що надрукована спірна інформація є оціночним, критичним судженням та не носило характеру поширення негативних відомостей про позивача.

Згідно вимог ст.47 ГПК України судове рішення приймається судом за результатами обговорення усіх обставин справи.

Зазначених вимог процесуального законодавства України та приписів Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення»№11 від 29.12.1976 року, з послідуючими змінами, судом першої інстанції не було виконано, а тому при таких обставинах рішення суду першої інстанції не може бути залишеним в силі, а підлягає скасуванню.

Скасовуючи рішення першої інстанції колегія суддів приходить до висновку про прийняття нового рішення про відмову в задоволенні позову Спілки громадських організацій „Тендерна палата України", оскільки надрукована спірна інформація в інформаційному бюлетені „Редукціон" №5 за липень 2006 р є оціночним, критичним судженням та не носила характеру поширення негативних відомостей щодо позивача.

Таким чином колегія суддів задовольняє частково апеляційну скаргу, оскільки скасовує рішення суду першої інстанції та приймає нове, проте не стягує з відповідачів на користь позивача витрати за подачу апеляційної скарги, оскільки новим рішенням відмовляється в задоволенні позову, але з інших підстав та положень діючого законодавства України чим керувався та застосував суд першої інстанції при постановленні рішення.

Крім того представник відповідачів надав документи, які підтверджують оцінку роботи Тендерної палати з негативної сторони.

Так в липні 2007 року Прем’єр-міністр України розкритикував роботу Тендерної палати з організації державних закупівель і заявив про намір найближчим часом заслухати звіт слідчої комісії і прокуратури за підсумками перевірки діяльності палати. «Більшої корупції, ніж у Тендерній комісії (палаті)- нема», - заявив прем’єр на зустрічі з активом Харківської області в Харкові. Він нагадав, що близько місяця тому на зустрічі з президентом Віктором Ющенком досягнута домовленість про створення слідчої комісії для перевірки роботи Тендерної палати і всієї системи держзакупівель у зв’язку її неефективністю.

В липні місяці 2007 року почесний президент Тендерної палати України Раїса Богатирьова також склала свої повноваження із-за негативної роботи Тендерної палати.

7 лютого 2008 року Президент України Віктор Ющенко також оприлюднив заяву через засоби масової інформації про те, що він стурбований роботою Тендерної палати України, оскільки остання дискредитувала себе та вважає її подальшу діяльність недоцільною.

Наведене також дає підстави відмовити в задоволенні позову Спілки громадських організацій „Тендерна палата України".

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 99, 101, п. 2 ст. 103, п.4 ст. 104, 105, 110 ГПК України, ст.34 Конституції України, ст.10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів апеляційного господарського суду одностайно,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу Спілки громадських організацій „Тендерна палата України" м. Київ задовольнити частково.

Рішення господарського суду Харківської області від 06.11.2007 р. по справі №16/185-07 скасувати та прийняти нове рішення.

В задоволенні позову Спілки громадських організацій „Тендерна палата України" м. Київ до Підприємства „Редукціон" м. Харків та Спілки громадських організацій „Тендерна палата закупівель за кошти бюджетів всіх рівнів», м. Харків про визнання інформації надруковану в інформаційному бюлетені «Редукціон»" №5 за липень 2006 р., недостовірною, негативною та такою, що принижує ділову репутацію в громадській думці та думці окремих громадян з точки зору додержання законів, зобов’язання вибачитись та спростувати таку інформацію шляхом опублікування в інформаційному бюлетені «Редукціон»- відмовити.

Справу №16/185-07 повернути до господарського суду Харківської області.

Роз’яснити сторонам, що вони можуть на дану постанову подати касаційну скаргу протягом місяця до Вищого господарського суду України через Харківський апеляційний господарський суд.

Судді В. Олійник

Т. Гончар

Т. Кравець

Постанова підписана 14.02.2008 р.