ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

30.10.08 р.                     Справа № 34/114

Суддя господарського суду Донецької області Кододова О.В.

При секретарі судового засідання Котельніковій Н.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні господарського суду справу

за позовом – Відкритого акціонерного товариства „Донецькобленерго” в особі Донецьких електричних мереж, м. Донецьк

до відповідача – Приватного підприємства „Буд-фактор”, м. Донецьк

про стягнення суми збитків у розмірі 8772,50грн.

за участю представників сторін:

від позивача – не з’явився

від відповідача – Погребняк Н.О. (за довіреністю)

СУТЬ СПОРУ:

Заявлено позов Відкритим акціонерним товариством „Донецькобленерго” в особі Донецьких електричних мереж, м. Донецьк до Приватного підприємства „Буд-фактор”, м. Донецьк про стягнення суми збитків у розмірі 8772,50грн.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем в результаті не дотримання вимог Правил охорони електричних мереж при проведенні земельних робіт пошкоджена кабельна лінія, позивач відновив пошкоджену лінію та просить стягнути з відповідача суму витрат по її відновленню та суму за оперативне переключення у розмірі 8772,50грн.

Відповідач у відзиві на позовну заяву від 20 серпня 2008року (вхід. №02-41/29663) проти позову заперечує у повному обсязі за тих підстав, що причиною пошкодження кабелю була неправильна укладка, а саме розбіжності з місцем укладки на кресленнях.

За клопотанням сторін справа слухалась без фіксації судового процесу технічними засобами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд, встановив :

Приватним підприємством „Буд-фактор” було отримано необхідні дозволи на виконання робіт з прокладення водопроводу та ордери погоджені у тому числі Донецькими електричними мережами від 30.08.2007року (а.с.24).

Згідно акту-заборони від 10.12.2007року (а.с. 21) відповідачу заборонено у зв’язку з охоронюваною зоною 2 метри по обидві сторони від кабелю.

До початку виконання робіт відповідачем був викликаний представник РЕМ.

Згідно наданої представником РЕМ проектної документації для виконання робіт Приватним підприємством „Буд-фактор” було виконано роботи з проведення водопроводу д.300мм по вул. Капітана Ратнікова у Калінінському районі м. Донецька. При виконанні робіт відповідачем було пошкоджено кабельну лінію.

Як вбачається з пояснень майстра ПП „Буд-фактор” яким проводилися роботи, кабель був пошкоджений у зв’язку з тим, що лежав на тому місці, як зазначено у прив’язці. Майстром було відступлено 2 метри відповідно до акту заборони.

Відповідно до висновку про причини пориву кабельної лінії наданого головним енергетиком Москаленко Н.К. при прокладенні водопроводу д.300мм та перемички д 150мм по вул. Капітана Ратнікова у Калінінському районі м. Донецька, 10.12.2007року виконуючи роботи був пошкоджений кабель, при обстеженні пориву виявлені обставини: прив’язки виконані з порушенням встановлених норм до огороджень, що призвело до розбіжностей у схемі та фактично на 2м.; укладений кабель, згідно схеми, іде на опору. Фактично навколо опори виявлена кабельна петля, не зазначена у проектній документації а також у прив’язках; розходження з місцем укладки на кресленнях а також у прив’язках. Роботи виконані у відповідності до норм з відступом від заявлених у прив’язках лініях на 2м з урахуванням охоронної зони.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника відповідача господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги не обґрунтовані та задоволенню не підлягають, з огляду на наступне.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, зокрема, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст.1192 зазначеного кодексу, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного пава, має право на їх відшкодування. При цьому, збитки визначаються, як втрата, якої особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно ст. 623 Цивільного кодексу України сторона, яка порушила зобов'язання повинна відшкодувати заподіяні в результаті цього збитки. При цьому розмір збитків, завданих порушенням зобов’язання, доказується кредитором.

Пунктом 1 ст.224 Господарського кодексу України передбачено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Згідно зі ст. 193 Господарського кодексу України суб’єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов’язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов’язання – відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Розглядаючи позовні вимоги, суд виходить з того, що складовою збитків є наявність збитків, протиправна поведінка боржника, причинний зв’язок між протиправною поведінкою та збитками.

Таким чином, для настання деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме – наявність збитків, протиправна поведінка заподіювача збитків, причинний зв’язок між збитками та протиправною поведінкою заподіювача, вина.

Обов’язковою підставою деліктної відповідальності є причинний зв’язок між протиправною поведінкою і збитками. Протиправна поведінка означає порушення особою вимог правової норми, що полягає в здійсненні заборонених дій або в утриманні від здійснення наказів правової норми діяти певним чином.

Заслуговує на увагу твердження відповідача про те, що його вини у пошкодженні кабелю не має, тому представниками РЕМ не складався акт про адміністративне правопорушення.

Позивачем в обґрунтування своїх вимог не надано жодного доказу який би підтверджував факт порушення.

Позивачем як доказ виконаних робіт на суму 8772,50грн. надано акт прийомки виконаних підрядних робіт за липень 2008року (а.с. 4-5). Судом не приймаються зазначений акт як доказ виконаних позивачем підрядних робіт, оскільки акт приймання виконаних робіт підписаний тільки позивачем, з відповідачем даний акт не узгоджений та не підписаний останнім у встановленому законом порядку, доказів надіслання даного акту відповідачу позивачем не надано.

Відповідно до ст.33 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Статтею 34 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За умовами ст. 32 ГПК України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Відповідно до ст. 36 ГПК України письмовими доказами є документи і матеріали, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Позивачем не надано жодного доказу того, що саме ним виконані роботи по відновленню кабелю.

Встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Витрати потерпілої особи з виправлення пошкодженого майна її засобами і коштами визначаються, виходячи з реальних витрат позивача.

Відповідач виконував роботи по прокладенню кабельної лінії маючи на це відповідний дозвіл, проведення даних робіт було узгоджено зокрема з Донецькими електричними мережами та на підставі наданої РЕМ проектної документації зокрема прив’язок .

Таким чином позивачем не доведено виконання ним робіт по відновленню робочого кабелю та заподіяння відповідачем йому збитків.

Згідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Судом при винесенні рішення враховано, що правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, право на позов у особи виникає після порушення або невизнання відповідачем його права.

Позивачем не надано доказів того, що його права порушені з боку відповідача.

З огляду на те, що позивачем не надано жодного доказу який би підтверджував факт порушення (акт, протокол про адміністративне правопорушення, тощо), та факту виконання саме ним цих робіт, та доказів протиправності дій відповідача, його вини у заподіянні шкоди та наявності причинного зв’язку між такими діями (бездіяльністю) і виною, суд дійшов висновку, що вимоги позивача не обґрунтовані та задоволенню не підлягають.

Відтак вимоги позивача про стягнення суми збитків у розмірі 8772,50грн. задоволенню не підлягають за недоведеністю.

Судові витрати покладаються на позивача відповідно до ст. 49 ГПК України.

На підставі Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та керуючись ст.ст. 33, 43, 49, ст.ст. 82-85 ГПК України, господарський суд -

ВИРІШИВ

У позові відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення десятиденного строку з дня його прийняття і може бути оскаржене через господарський суд Донецької області в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня прийняття рішення або в касаційному порядку протягом одного місяця з дня набрання рішенням законної сили.

Суддя