донецький апеляційний господарський суд
Постанова

Іменем України

19.12.2007 р.                                                                       справа №19/451

Донецький апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого:

суддів

за участю представників
сторін:

від прокуратури:
від позивача:
не з'явився
не з'явився,

від відповідача:
Береговий А.В. - довір. № 1/41 від 03.01.2007р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Державного підприємства "Добропіллявугілля", м. Добропілля Донецької області

на рішення
господарського суду

Донецької області

від
26.02.2007 року

по справі
№ 19/451

за позовом
Краматорського міжрайонного природоохоронного прокурора в інтересах держави в особі Добропільської міської ради, м. Добропілля Донецької області

до

за участю третьої особи на боці позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору
Державного підприємства "Добропіллявугілля", м. Добропілля Донецької області

Державне управління охорони навколишнього природного середовища в Донецькій області, м. Донецьк

про
стягнення збитків, заподіяних забрудненням земель водного фонду в сумі 350 460,00 грн.

В С Т А Н О В И В:

Рішенням господарського Донецької області від 26.02.2007р. по справі № 19/451 задоволено позовні вимоги Краматорського міжрайонного природоохоронного прокурора в інтересах держави в особі Добропільської міської ради, м. Добропілля до Державного підприємства "Добропіллявугілля", м. Добропілля (далі - відповідач) про стягнення збитків, заподіяних забрудненням земель водного фонду в сумі 350 460,00 грн.

Не погоджуючись з винесеним рішенням господарського суду, відповідач по справі, Державне підприємство "Добропіллявугілля", м. Добропілля, звернувся з апеляційною скаргою до Донецького апеляційного господарського суду, в якій просить суд скасувати рішення місцевого господарського суду. В обгрунтування своїх вимог посилаєтся на порушення місцевим господарським судом норм процесуального права, а саме вважає, що судом порушені принципи рівності та змагальності сторін в судовому засіданні передбачені ст.ст. 4-2, 4-3, 22 Господарського процесуального кодексу України.

Краматорський міжрайонний природоохоронний прокурор у відзиві на апеляційну скаргу вимоги скаржника не визнав. Вважає, що рішення господарського суду Донецької області від 26.02.2007р. по справі № 19/451 винесено законно та обґрунтовано та просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення - без змін.

Добропільська міська рада, м. Добропілля надіслала на адресу Донецького апеляційного господарського суду клопотання про розгляд справи за відсутністю представника ради та просить винести рішення на розсуд суду.

В процесі розгляду апеляційної скарги, на підставі ст. 41 Господарського процесуального кодексу України, відповідач звернувся з клопотання про призначення комплексної гірнотехнічної, екологічної експертизи для об'єктивного розгляду справи. Клопотання судовою колегією Донецького апеляційного господарського суду розглянуто та задоволено. Але ж Київський науково-дослідний інститут судових експертиз повернув матеріали справи без виконання у зв'язку з відсутністю фахівців з екологічної експертизи. Як на доказ додає лист Міністерства юстиції України в якому зазначається, що Державний Реєстр атестованих судових експертиз, ведення якого, відповідно до ст. 9 Закону України "Про судову експертизу" покладено на Міністерство юстиції, не містить даних стосовно судових експертів у галузі екології.

Відповідно до 101 Господарського процесуального кодексу України у процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Додаткові докази приймаються судом, якщо заявник обґрунтував неможливість їх подання суду першої інстанції з причин, що не залежали від нього.

Апеляційний господарський суд не зв’язаний доводами апеляційної скарги (подання) і перевіряє законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі.

Згідно положень ст. 81-1 Господарського процесуального кодексу України  здійснювалась  фіксація судового процесу за допомогою технічних засобів.

Розглянувши матеріали справи, доводи  заявника скарги, заслухавши представників сторін, судова колегія встановила наступне.

28.09.2006р. на виконання вимоги № 1142 від 15.09.2006р. Краматорської міжрайонної природоохоронної прокуратури, представниками Управління аналітичного контролю та метрологічного забезпечення  держінспектором Симоненко Н.М. та держінспектором Скріпніченко Ю.В., в присутності провідного спеціаліста Північно-Донецької РЕІ Даніловой З.Ю., дільничних маркшейдерів ВП “Шахта “Алмазна” Китайгородського С.І. та Лосєва А.І., виконано відбір 2 проб ґрунтів на території прилеглої до ВП “Шахта “Алмазна” (адреса: 85000, м. Добропілля, вул. Низова,1) загальною прощею - 120х18 (2160) кв.м., глибина відбору -0,2м., з метою визначення впливу породного відвалу ВП “Шахта Алмазна” ДП “Добропіллявугілля” на територію водоохоронної прибережної смуги р. Бик.

В ході перевірки встановлено, що в досліджуваному ґрунті перевищення нормативного вмісту сполук нікелю, та інших складових,  на підставі чого був складений акт відбору проб ґрунтів від 28.09.2006р. № А-28-06. Відповідно до акту відділом аналітичного контролю Держуправління охорони навколишнього природного середовища в Донецькій області проведено вимірювання показників складу та властивостей проб ґрунтів, відібраних на території, прилеглої до породного відвалу ВП “Шахта “Алмазна” ДП “Добропіллявугілля” (водоохоронна прибережна смуга р. Бик м. Добропілля). Зазначене оформлене Протоколом № П-28-06 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 20.10.2006р. Протокол підписаний всіма присутніми особами без зауважень.

Прокурор вважає, що відповідачем допущено забруднення земельної ділянки на території Добропільської міської ради у водоохоронній прибережній смузі р. Бик при формуванні породного відвалу промислових відходів вуглевидобування, що є порушенням вимог ст.ст. 40, 55 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища”, ст.ст. 17, 33 Закону України „Про відходи”, ст. 46 Закону України “Про охорону земель”, ст. 84 Земельного кодексу України та ст. 89 Водного кодексу України в частині незаконного забруднення земель.

Відповідачем не представлено доказів відсутності забруднення земельної ділянки на території Добропільської міської ради у водоохоронній прибережній смузі річки Бик при формуванні породного відвалу промислових відходів вуглевидобування.

Відповідно до п.6 ст. 20 Закону України “Про прокуратуру” при  здійсненні прокурорського  нагляду  за  додержанням  і застосуванням  законів  прокурор має право звертатись  до  суду з заявами про захист прав і законних інтересів   громадян,   держави,  а  також  підприємств  та  інших юридичних  осіб.

За таких обставин, Краматорським міжрайонним природоохоронним прокурором в інтересах держави в особі Добропільської міської ради заявлені позовні вимоги про стягнення збитків, заподіяних забрудненням земель водного фонду в сумі 350 460,00 грн., розрахунок якої підтверджується Розрахунком визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням сполуками нікелю земельної ділянки на території, прилеглої до породного відвалу ВП “Шахта “Алмазна” ДП “Добропіллявугілля” (водоохоронна прибережна смуга р. Бик) на підставі Акту відбору проб ґрунтів № А-28-06від 28.09.2006р., Протоколу № П-28-06 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 20.10.2006р. та “Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства”, затвердженої наказом Мінекобезпеки України від 27.10.1997р., та зареєстрованої Мін’юстом України 05.05.1998р. № 285/2725.

Відповідно до ст. 40 Закону України “Про охорону навколишнього середовища”      використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та   організаціями   здійснюється  з  додержанням обов'язкових екологічних вимог:

а) раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій;

б) здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню   природних   ресурсів,   негативному  впливу  на  стан навколишнього природного середовища;

в)    здійснення    заходів   щодо   відтворення   відновлюваних природних ресурсів;

г)   застосування  біологічних,  хімічних  та  інших  методів поліпшення  якості  природних  ресурсів,  які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров'я населення;

д) збереження   територій  та  об'єктів  природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні;

е) здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб.

Статтею 55 Закону України “Про охорону навколишнього природного середовища” встановлено, що суб'єкти права власності на відходи повинні вживати ефективних заходів для зменшення  обсягів  утворення  відходів,  а також для їх утилізації, знешкодження або розміщення.

Розміщення відходів дозволяється лише за наявності спеціального дозволу на визначених місцевими радами територіях у межах установлених лімітів з додержанням санітарних і екологічних норм способом, що забезпечує можливість їх подальшого використання як вторинної сировини і безпеку для навколишнього природного  середовища  та  здоров'я людей.

На кожне місце чи об'єкт зберігання або видалення  відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів),  їх кількісний  та  якісний  склад,  походження,  а   також   технічні характеристики місць чи об'єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих  місць чи об'єктів.

Статтею 68 Закону України “Про охорону навколишнього природного середовища”  передбачена відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища і в тому числі зобов’язання підприємств відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок таких порушень.

Відповідно до статті 69 Закону України “Про охорону навколишнього природного середовища” шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від сплати збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення цього законодавства, повинна відшкодовуватись у розмірах, які визначаються на підставі затверджених у встановленому порядку такс і методик обрахування розмірів шкоди, що діють на час здійснення порушення або, у разі неможливості встановлення часу здійснення порушення, - на час його виявлення.

У зв’язку з порушенням норм природоохоронного законодавства та на підставі “Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства” (далі –Методика), затвердженої наказом Мінекобезпеки України від 27.10.97р., та зареєстрованої Мін’юстом України 05.05.1998р. № 285/2725, була розрахована сума шкоди, яка дорівнює 350 460,00 грн.

Методика  застосовується при встановленні розмірів шкоди від забруднення земель будь-якого цільового призначення (всі землі України), що сталося внаслідок  неорганізованих (непередбачених проектами,  дозволами і та ін.) скидів (викидів) речовин, сполук і матеріалів,  а також в аварійних ситуаціях (прорив очисних споруд, транспортних  трубопроводів, ємкостей різного призначення та ін.); внаслідок  порушення  норм  екологічної  безпеки  при  зберіганні, транспортуванні,    використанні   пестицидів   і   агрохімікатів, токсичних речовин, виробничих і побутових відходів; самовільного захоронення   (складування)   промислових,   побутових   та  інших відходів (п. 1.3.).

Розмір шкоди  обчислюється  відповідними  підрозділами державної  екологічної  інспекції на основі протоколу та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення земельних ресурсів.

Ствердження відповідача, що в акті відбору проб ґрунтів № А-28-06від 28.09.2006р. не вказано яким чином відбиралися проби ґрунту та чим при цьому користувались спеціалісти, є безпідставними, оскільки в акті відбору проб ґрунтів від 28.09.2006р. № А –28-06 зазначено, що відбір проб та відходів виконано відповідно до вимог ГОСТ 17.4.3.01-83 “Охрана природы. Почвы. Общие требования к отбору проб”, ГОСТ 17.4.4.02-84 “Охрана природы. Почвы. Методы отбора и подготовки проб для химического, бактериологического, гельминтологического анализа”, відповідних методик виконання вимірювань вмісту показників складу і властивостей проб ґрунтів, відходів. Засоби вимірювальної техніки (ЗВТ) та допоміжне обладнання, що застосовувались при відборі проб: лопата ГОСТ 19596-87, рулетка ГОСТ 7502 (клеймо на повірку І квартал 2006р.).

Заподіяна шкода навколишньому природному середовищу підтверджується наявними в матеріалах справи, Актом відбору проб ґрунтів № А-28-06від 28.09.2006р., Протоколом № П-28-06 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 20.10.2006р. Таким чином, факт порушення природоохоронного законодавства, вина відповідача та причинний зв’язок між діями та шкодою, підтверджений матеріалами справи та не спростовується жодним доказом відповідача.

За таких обставин судова колегія Донецького апеляційного господарського суду не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення місцевого господарського суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 99, 101-103, 105 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Донецького апеляційного господарського суду, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державного підприємства "Добропіллявугілля", м. Добропілля на рішення господарського суду Донецької області від 26.02.2007р. по справі № 19/451 - залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Донецької області від 26.02.2007р. по справі № 19/451 за позовом Краматорського міжрайонного природоохоронного прокурора в інтересах держави в особі Добропільської міської ради, м. Добропілля до Державного підприємства "Добропіллявугілля", м. Добропілля про стягнення збитків, заподіяних забрудненням земель водного фонду в сумі 350 460,00 грн.  - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Постанову апеляційної інстанції може бути оскаржено до Вищого господарського суду України у касаційному порядку через апеляційний господарський суд.

Результати розгляду апеляційної скарги оголошенні в судовому засіданні.

Головуючий

Судді:

Надруковано: 5 прим.

1- позивачу

1- прокурору

1- відповідачу

1-у справу

1-ДАГС