ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2007 р.                                                            Справа № 37/281-07

вх. № 8787/4-37

Суддя господарського суду Доленчук Д. О.

при секретарі судового засідання Івахненко І.Г.

за участю представників сторін:

позивача - Добріна Р.В. за довіреністю № 233/8 від 27.08.2007 р.  відповідача - Пономаренко О.І. за довіреністю № б/н від 09.08.2007 р.

розглянувши справу за позовом  ТОВ "Донецький завод електротехніки",

м. Донецьк

до  Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення "Міськсвітло", м. Харків

про визнання недійсними торгів

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Донецький завод електротехніки" (позивач) звернулося до господарського суду з позовною заявою до Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення "Міськсвітло" (відповідач) в якій просить визнати торги, які були проведені Комунальним підприємством "Електромереж зовнішнього освітлення "Міськсвітло", 27 червня 2007 року по закупівлі електричних апаратур недійсними, як проведені з порушенням чинного законодавства.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що тендерні торги проведені в порушення вимог Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти», оскільки положення тендерної документації суперечать чинному Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти», до учасників торгів були встановлені дискримінаційні вимоги в частині забезпечення тендерної пропозиції, сплати за тендерну документацію, були не об'єктивно оцінені тендерні пропозиції учасників.

Відповідач, через канцелярію господарського суду 09.08.2007 р. за вх. № 17131, надав відзив на позовну заяву, який господарським судом залучається до матеріалів справи.

Відповідач, через канцелярію господарського суду 13.08.2007 р. за вх. № 19972, надав відзив на позовну заяву, який господарським судом залучається до матеріалів справи.

Запис розгляду судової справи здійснювався на диск CD-R, серійний номер     сіс х-04045 за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу “Діловодство суду”.

У судового засіданні 27.08.2007 року сторони відмовились від застосування технічних засобів фіксації судового процесу.

Позивач, через канцелярію господарського суду 16.08.2007 р. за вх. № 20070, надав клопотання про залучення до матеріалів справи документів вказаних в клопотанні, яке господарським судом задовольняється та надані документи залучаються до матеріалів справи.

Відповідач, через канцелярію господарського суду 16.08.2007 р. за вх. № 20069, надав клопотання про залучення до матеріалів справи документів вказаних в клопотанні, яке господарським судом задовольняється та надані документи залучаються до матеріалів справи.

У судовому засіданні призначеному на 16.08.2007 року о 11:30 було оголошено перерву до 22.08.2007 року о 15:00.

Позивач, через канцелярію господарського суду 22.08.2007 р. за вх. № 20212, надав клопотання про залучення до матеріалів справи документів вказаних в клопотанні, яке господарським судом задовольняється та надані документи залучаються до матеріалів справи.

Відповідач, через канцелярію господарського суду 22.08.2007 р. за вх. № 20213, надав клопотання про залучення до матеріалів справи довіреності на представника, яке господарським судом задовольняється та надана довіреність залучається до матеріалів справи.

Позивач, через канцелярію господарського суду 22.08.2007 р. за вх. № 20214, надав клопотання про проведення огляду речових доказів, витребування від відповідача доказів та призначення судово-технічної експертизи.

В задоволенні клопотання позивача (вх. № 20214 від 22.08.2007 р.) в частині проведення огляду речових доказів, а саме ламп натрієвих високого тиску PHILIPS та GENERAL ELECTRIC COMPANI на предмет їх пакування та ітікеток господарський суд відмовляє, оскільки відповідно до ст. 37 ГПК України речовими доказами є предмети, що своїми властивостями свідчать про обставини, які мають значення для правильного вирішення спору, а позивачем не доведено суду факт того, що вказані у клопотанні лампи саме були надані позивачем до тендерного комітету.

В задоволенні клопотання позивача (вх. № 20214 від 22.08.2007 р.) в частині  витребування від відповідача доказів, а саме копій договорів укладених з переможцями торгів по лоту № 1, по лоту № 5 та довідки про відсутність заборгованості перед бюджетом ТОВ "Ест Плюс" господарський суд відмовляє, оскільки позивачем відповідно до ст. 38 ГПК України докладно в клопотанні не зазначені обставини, які можуть підтвердити ці докази.

В задоволенні клопотання позивача (вх. № 20214 від 22.08.2007 р.) в частині  призначення судово-технічної експертизи на предмет встановлення відповідності кабелів виробництва ЗАТ "Бердянський кабельний завод" тендерним вимогам, господарський суд відмовляє, оскільки у суду не викликає сумнівів того, що вказані кабелі ЗАТ "Бердянський кабельний завод" відповідають встановленим Держстандартам та технічним характеристикам, однак, позивачем не надано суду доказів того, що наданий тендерному комітету зразок кабелю є ідентичним кабелю який виробляється  ЗАТ "Бердянський кабельний завод".

У судовому засіданні 22 серпня 2007 року представником позивача було заявлено усне клопотання про укладення між сторонами мирової угоди, в задоволенні якого господарський суд відмовляє, оскільки представники відповідача Пономаренко О.І. та Жилін К.Г. у судовому засіданні надали свої заперечення проти укладання мирової угоди. Судом встановлено, що представникам відповідача Пономаренко О.І. та Жиліну К.Г., відповідно да наданих їм довіреностей, надано право на укладання мирової угоди.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги.

Представники відповідача проти позову заперечують у повному обсязі з мотивів, вказаних у відзиві на позов. Зокрема, положення тендерної документації відповідають чинному Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти», а торги були проведені з цілковитим дотриманням Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти».

У судовому засіданні призначеному на 22.08.2007 року о 15:30 було оголошено перерву до 27.08.2007 року о 17:30, у з"вязку з необхідністю підготовки повного тексту рішення по справі № 37/281-07.

Беручи до уваги, що відповідно до статті 33 Господарського процесуального кодексу України обов’язок доказування і подання доказів покладено на сторони, суд згідно за статтею 75 Господарського процесуального кодексу України розглядає справу за наявними матеріалами.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, встановив наступне.

11 червня 2007 року в Інформаційному бюлетені Тендерної палати України та Спеціалізованому друкованому засобі масової інформації із загальнодержавною сферою розповсюдження, що публікує інформацію виключно з питань державних закупівель, було зроблено оголошення про проведення Комунальним підприємством електромереж зовнішнього освітлення «Міськсвітло» відкритих тендерних торгів із зменшенням ціни на закупівлю апаратури електричної.

Розкриття тендерних пропозицій відбулося 27.06.2007 року о 15 годині у приміщенні відповідача, про що було складено протокол про розкриття тендерних пропозицій при здійсненні процедур закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти № Т-2/4 від 27.06.2007 р.

З матеріалів справи вбачається, що у відповідності з ч.1 ст. 20 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» 13.06.2007 року листом №131/6 від 13.06.2007 року позивач звернувся до відповідача з запитом надати рахунок-фактуру для сплати за тендерну документацію на закупівлю апаратури електричної. Наступного дня позивачу було надіслано рахунок-фактуру для сплати за тендерну документацію і 22.06.2007 року позивач сплатив за тендерну документацію, після чого, відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» відповідач надав йому тендерну документацію для підготовки тендерної пропозиції. При цьому позивач не мав ніяких зауважень щодо невідповідності умов тендерної документації вимогам Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти». Згідно ж зі ст. 22 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти», п. 3 тендерної документації щодо закупівлі апаратури електричної учасник мав право звернутися до замовника за роз’ясненнями щодо тендерної документації, у тому числі і відносно положень тендерної документації, що освітлені у позовній заяві. Крім того, відповідно до п.п. 31.1 тендерної документації відсутність будь-яких запитань або уточнень стосовно змісту та викладення вимог тендерної документації з боку учасників процедури закупівлі, які отримали цю документацію у встановленому порядку, означає, що учасник процедури закупівлі, що бере участь в цих тендерних торгах, повністю усвідомлює зміст цієї тендерної документації та вимоги, викладені замовником при її підготовці щодо закупівлі.

Положенням п.1.З «Інструкції учасникам торгів» тендерної документації (далі - Інструкція) встановлено, що «учасниками торгів є фізичні чи юридичні особи (резиденти або нерезиденти), що підтвердили намір взяти участь у процедурі закупівлі і подають чи подали тендерну пропозицію та інформація про яких включені до Тематичного каталогу учасників процедур закупівель». В п.24.1 Інструкції передбачено, що «Замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо:...інформація про учасника, який подав тендерну пропозицію, відсутня в каталозі». В п.28.4 Інструкції зазначено, що «переможець торгів під час укладання договору повинен надати Замовнику інформацію про включення його до Тематичного каталогу учасників процедур закупівель».

В п. 4.9 додатку 2 «Перелік документів, які вимагаються для підтвердження відповідності пропозиції учасника кваліфікаційним та іншим вимогам замовника» встановлено, що кожен учасник має надати на торги «інформацію про включення учасника до Тематичного каталогу учасників процедур закупівель, що підтверджується витягом із каталогу, наданим Тендерною палатою України безпосередньо для участі у цій процедурі закупівлі».

При цьому, всі учасники закупівлі, враховуючи і позивача, на момент проведення тендеру відповідачем містилися у каталозі учасників процедур закупівель, що підтверджується наданою позивачем у складі тендерної пропозиції Інформацією про наявність учасника в Тематичному каталозі учасника процедур закупівель ТОВ «Донецький завод електротехніки». Таким чином, зазначене положення ніяким чином не вплинуло на конкуренцію серед учасників процедури закупівлі, правильність її проведення та визначення її результатів. Зауваження позивача у цій частині є безпідставними, оскільки положення тендерної документації відповідача жодним чином не порушили вимоги чинного Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти».

В п.12.1 Інструкції, за твердженням представника позивача, встановлені дискримінаційні вимоги до учасників торгів. Зокрема, вимога щодо надання тендерного забезпечення у формі поруки Консультанта торгів або уповноваженої ним юридичної особи є дискримінаційною по відношенню до інших учасників, які разом з порукою від іншої організації мають додатково надати: копію її статуту; копію свідоцтва про державну реєстрацію цієї організації; завірену копію її фінансового балансу за попередній рік; довідку з банку про відсутність у цієї організації непогашеного кредиту.

Однак, на виконання ст. 23 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» замовник зобов’язаний зазначити у тендерній документації вимоги щодо надання тендерного забезпечення. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» забезпечення тендерної пропозиції – це надання учасником замовнику гарантій щодо забезпечення виконання ним зобов’язань, які виникають у зв’язку з поданням тендерних пропозицій, включаючи такі способи забезпечення як банківські гарантії, порука та інші види забезпечення за вибором замовника.

Замовник самостійно визначив та надав учасникам право вибору таких альтернативних видів тендерного забезпечення як банківська гарантія, порука або договір неустойки, що було закріплено в оголошенні про закупівлю та розділі 12 тендерної документації.

Згідно з наданими тендерними пропозиціями всі учасники, в тому числі і позивач, обрали такий встановлений замовником вид тендерного забезпечення як договір неустойки, про що свідчить надання позивачем у складі тендерної пропозиції двох підписаних керівником і скріплених печаткою  підприємства примірників договору неустойки від 27.06.2007 р. Тому твердження позивача про те, що вимоги відповідача щодо надання тендерного забезпечення у формі поруки якимось чином порушили його інтереси, є безпідставним.

В п. 3 додатку 3 «Тендерна форма «Пропозиція» від учасника вимагається зробити наступну заяву: «Ми погоджуємось з тим, що у разі, якщо нами не буде сплачено за тендерну документацію, наша пропозиція не буде вважатися Тендерною пропозицією, не буде розкриватися та залишиться без розгляду». Це положення, на думку позивача, суперечить нормам Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти», оскільки не розкриття (тобто відхилення) тендерної пропозиції учасника до процедури розкриття можливо лише в наступних випадках: «Якщо замовник має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується  дати  будь-якій  службовій  особі  замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі» (ч. 2 ст. 7 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти»); «Якщо  замовник  має   незаперечні докази того, що фізичну особу, яка є учасником, було засуджено за злочин, вчинений під час здійснення процедури закупівлі, чи інший злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому порядку; посадову особу учасника, яку призначено ним відповідальною за здійснення процедури закупівлі, було засуджено за злочин, пов'язаний з порушенням процедури закупівлі, чи інший злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому порядку (ч. 3 ст. 7 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти»); якщо замовник отримав тендерну пропозицію «після закінчення строку їх подання» (ч. 3 ст. 24 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти»).

Згідно ж з оголошенням про заплановану закупівлю апаратури електричної було передбачено оплату за тендерну документацію у розмірі 6500,00 грн. Згідно з ч. 1 ст. 20 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» тендерна документація надається (надсилається) учаснику торгів протягом трьох робочих днів з моменту її оплати. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» тендерна документація – документація, що готується замовником та передається учасникам для підготовки ними тендерних пропозицій. Тобто юридичні та фізичні особи, які не оплатили тендерної документації, не вправі її отримати, не мають фактичної можливості підготувати тендерну пропозицію у відповідності з вимогами замовника, і наданий такими учасниками пакет документів взагалі не може розглядатися як тендерна пропозиція.

При цьому, 22.06.2007 р. позивач сплатив за тендерну документацію, що підтверджується платіжним дорученням № 386 від 22.06.2007 р., після чого, керуючись ч. 1 ст. 20 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти», відповідач надав йому тендерну документацію для підготовки тендерної пропозиції.

В п. 2 «Основних умов договору» тендерної документації передбачено, що «кількість товару, що є предметом Договору, може бути скоригована в залежності від фінансування та потреб Покупця». Це положення, за твердженням позивача, є порушенням норми, встановленої ч. 2 ст. 34 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти», згідно з якою обсяг закупівлі може бути лише зменшений, в той час, як термін «коригування» передбачає також можливість збільшення обсягу закупівлі. Крім того, зменшення обсягу закупівлі припустимо виключно в залежності від реального фінансування видатків, а не потреб замовника.

Згідно з оголошенням про проведення торгів фінансування закупівлі здійснюється не за рахунок бюджетних коштів, а коштів підприємства-відповідача. З урахуванням вищезазначеного, а також норм ч. 2 ст. 34 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» дія договору про закупівлю може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі в наступному бюджетному періоді на суму коштів не більше 15% вартості договору, укладеного у попередній бюджетний період, що призведе, до «коригування» обсягу закупівлі не тільки в залежності від наявності у підприємства–відповідача коштів  на здійснення закупівлі, а і з урахування планових потреб у зазначеній продукції.

У додатку 5 «Шкала розрахунку кроку торгів», на думку позивача, міститься обмеження кількості кроків торгів (три кроки). Керуючись ст. 21 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти», замовник у тендерній документації, яка надавалася всім учасникам торгів, встановив шкалу, яка складалася з трьох кроків з відповідними розмірами. Учасникам під час проведення процедури розкриття тендерних пропозицій було роз’яснено та надано право, що якщо після трикратного оголошення чергової ціни не буде запропоновано більш низьку ціну в порядку, визначеному шкалою розрахунку кроку торгів, замовник надає можливість присутнім представникам учасників зменшувати в добровільному порядку ціну пропозиції доти, доки кожен із учасників не оголосить про те, що запропонував кінцеву ціну, що обов'язково зазначається в протоколі розкриття тендерних пропозицій. Виходячи з даних, зафіксованих у протоколі розкриття № Т-24 від 27.06.2007 року зменшення ціни за лотом № 1 здійснювалося учасниками за шкалою, а потім в добровільному порядку. За іншими лотами, всі присутні представники учасників використали своє право щодо зменшення ціни у добровільному порядку. Таким чином, кожен з учасників, а саме їх уповноважені представники, під час здійснення процедури розкриття у повному обсязі використали свої права щодо пониження ціни як за шкалою, так і у добровільному порядку на власний розсуд, що дозволило досягти суттєвого зниження ціни, так як контролювалося безпосередньо особисто кожним учасником під час проведення торгів, та сприяло досягнення основної мети Закону - максимальному досягненню оптимального і раціонального використання державних коштів.

П. 7 ст. 26 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» передбачено що, переможець торгів визначається на підставі критеріїв, зазначених у тендерній документації. Відповідач абзацом 2 п. 21.2 ст. 21 «Оцінка та порівняння тендерних пропозицій» Інструкції передбачив що «до оцінки тендерних пропозицій за критерієм «Ціна» приймаються кінцеві ціни, запропоновані учасниками торгів, які відображені у протоколі розкриття тендерних пропозицій». А п.21.4. передбачено, що «оцінка здійснюється окремо по кожному лоту/частині із зазначених у технічних вимогах». На думку позивача, той учасник, який запропонував найменшу ціну, повинен був бути оголошений переможцем у тендері, по кожному лоту окремо.

Однак, на виконання вимог ст. 21, ч. 7 ст. 26 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» у тендерній документації відповідача на закупівлю апаратури електричної встановлено перелік критеріїв (в межах встановлених ч. 7 ст. 26 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти») та повністю описано методику оцінки тендерних пропозицій учасників за вибраними критеріями. Як зазначено у п.21.2 тендерної документації до оцінки тендерних пропозицій за критерієм «Ціна» приймаються кінцеві ціни, запропоновані учасниками торгів, які відображені в протоколі розкриття тендерних пропозицій, так як учасники під час проведення розкриття тендерних пропозицій понижували свої ціни і вони суттєво відрізняються від тих, що зазначені у їх письмових тендерних пропозиціях.

Враховуючи вищенаведене, з урахуванням Додатку 4 тендерної документації Замовник здійснював оцінку за кожним лотом (частиною) тендерної пропозицій за трьома критеріями:

- ціна, що запропонована учасником та відображена в протоколі розкриття тендерних пропозицій з урахуванням її пониження (питома вага згідно ч. 8 ст. 26 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» – 70%);

- умови розрахунків (питома вага – 15 %);

- строк поставки (питома вага – 15%).

При цьому на виконання ч. 8 ст. 26 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» з метою дотримання принципу прозорості та відкритості на всіх стадіях закупівель у тендерній документації було закріплено питому вагу кожного критерію у загальній оцінці тендерних пропозицій, що відображено в протоколі оцінки тендерних пропозицій № Т-26 від 27.06.2007 року. Не одна ціна була критерієм оцінки. Відповідач (замовник) також розглядав та оцінював строки поставки товару та умови розрахунків.

При цьому, згідно з п. 21.1 тендерної документації замовник оцінює та порівнює пропозиції, що не були відхилені. Правильність оформлення тендерних пропозицій учасників, ступінь відповідності вимогам та умовам тендерної документації відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 26 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» було зафіксовано замовником у протоколі відхилення тендерних пропозицій № Т-25 від 27.06.2007 року.

Під час проведення процедури розкриття тендерним комітетом відповідача було встановлено, що надана у складі тендерної пропозиції позивача копія свідоцтва про реєстрацію платника податку на додану вартість не містить відбитку печатки, обов’язковість якої була передбачена абз. 2 п. 13.2 тендерної документації, де прямо закріплено, що «…На всіх сторінках пропозиції мають міститися відбитки печатки Учасника…». На вищезазначене представником позивача у присутності представників інших учасників було запропоновано тендерному комітету усунути зазначений недолік шляхом проставлення печатки під час проведення розкриття, що суперечить нормам ч. 5 ст. 26 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» та могло бути розглянуто з боку тендерного комітету як провокаційні дії Учасника. Вищезазначене власноручно записано представником позивача – директором ТОВ Донецький завод електротехніки» у протоколі про розкриття тендерних пропозицій при здійсненні процедур закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти № Т-24 від 27.06.2007 року.

Крім того, згідно з протоколом відхилення тендерних пропозицій № Т-25 від 27.06.2007 року тендерна пропозиція Позивача також не відповідала досить важливим технічним вимогам замовника, а саме, надані зразки товару, що пропонувався позивачем, не відповідали наступним вимогам:

-          по лоту № 1 – провід та кабель ізольовані – п. 16 технічних вимог до зазначеного лоту: ізоляція мала бути ПВХ, різнокольорова, атмосферостійка, стійка до розтріскування при t = 150 0C, та деформації при t = 70 0C;

-          по лоту № 2 - світильники ЖКУ: на представленому зразку не було виявлено жодної інформації про його тип, марку та виробника; представлений зразок не відповідав п. 9 технічних вимог по лоту: ступінь захисту оптичного блоку - не менш IP 65;

-          по лоту № 4 - лампи розрядні ртутні та ртутно-вольфрамові високого тиску: представлений зразок лампи ДРВ 250Вт не відповідав вимогам п. 34 до лоту:  цоколь - ДРВ 250 Вт – Е40.

У відповідності до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації. Таким чином, керуючись нормами ч. 1 ст. 27 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» відповідач був зобов’язаний  відхилити тендерну пропозицію Позивача як таку, що не відповідає умовах тендерної документації. А згідно з ч. 7 ст. 26 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти» до оцінки замовник допускає тендерні пропозиції, які не були відхилені згідно Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти».

Оскільки Закон України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" є спеціальним законом, що регулює відносини у сфері державних закупівель та обов'язок застосування саме цього закону зазначено і ч. 5 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, то господарський суд при розгляді даної справи повинен керуватися саме Законом України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти".

Як зазначено в ч. 1 статті 36 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і свобод у сфері закупівель будь-який учасник або інша особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність замовника до Комісії, або до суду згідно з цим Законом.

Статтею 37 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" визначений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності замовника.

Як зазначено в ч. 1 статті 37 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" скаржник має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність замовника до Комісії.

Частинами 1-4 статті 37 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" встановлюється порядок та процедура оскарження рішень, дій або бездіяльності замовника.

А відповідно до ч. 7 статті 37 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" рішення комісії може бути оскаржене до суду в порядку, визначеному законодавством.

Як зазначено в ч. 1 статті 37-1 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" оскарження процедур закупівель, рішень, дій чи бездіяльності замовника у судовому порядку здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Законом України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" не передбачена можливість визнання судом недійсними торгів та скасування рішень тендерного комітету як не встановлена діючим Господарським процесуальним кодексом України і підвідомчість справ зазначеної категорії господарським судам України, оскільки, торги не є правочином, а рішення тендерного комітету не можуть вважатись актами ненормативного характеру.

Статтею 28 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" передбачена можливість відміни торгів чи визнання торгів такими, що не відбулися та встановлено випадки відміни торгів та визнання торгів такими, що не відбулися.

Причому, однією з підстав відміни торгів визначено те, коли комісією чи судом прийняте рішення про відміну торгів, таким чином, законодавець, ще раз підкреслив, що рішення суду повинне бути саме про відміну торгів.

За таких обставин господарський суд приходить к висновку, що позовні вимоги позивача про визнання недійсними торгів проведених відповідачем є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 49 Господарського процесуального кодексу України, сплачене позивачем державне мито та судові витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу у разі відмови в позові повністю покладаються на позивача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 7, 20, 21, 22, 23, 24, 26, 27, 28, 33, 34, 36, 37, 37-1 Закону України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти”,  ст. ст. 1, 4, 12, 33, 37, 38, 43, 44, 49, 75, ст.ст. 82-85 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні клопотання позивача про проведення огляду речових доказів, витребування від відповідача доказів та призначення судово-технічної експертизи відмовити.

В задоволенні усного клопотання позивача про укладення між сторонами мирової угоди відмовити.

В задоволенні позову відмовити.

Суддя                                                                                            Доленчук Д. О.