ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД
м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-Б
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

ІНФОРМАЦІЯ_1р.

м.Київ

№ 11/296-А

За позовом

Закритого акціонерного товариства
«Нова лінія»

до

Державної податкової інспекції у
Дарницькому районі м. Києва,

третя особа

Державна податкова адміністрація
у м. Києві,

про

визнання нечинними акта, визнання
рішення незаконним та його скасування.

Суддя Євсіков
О.О.

Секретар судового засідання Дупляк С.А..

Представники

від позивача

Адаменко С.М. (предст. за дов.);
Павленко Г.М. (предст. за дов.); Саволюк А.В. (предст. за дов.);

від відповідача

Яговенко І.О. (предст. за дов.);

від третьої особи

Вільчинський Р.З. (перст. за
дов.).

На підставі ч. 3 ст. 160 КАС
України в судовому засіданні ІНФОРМАЦІЯ_1 о 12 год. 49 хв. проголошено вступну
та резолютивну частини постанови. Виготовлення постанови у повному обсязі
відкладено на ІНФОРМАЦІЯ_2 на 17 год. 30 хв., про що повідомлено представникам
сторін після проголошення вступної та резолютивної частини постанови в судовому
засіданні з урахуванням вимог ч. 4 ст. 167 КАС України.

Обставини
справи:

Позивач звернувся до суду з позовом
про визнання нечинним акта перевірки ДПА у м. Києві НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_3, а
також про визнання незаконним рішення ДПІ у Дарницькому районі м. Києва  НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_4 про застосування до
позивача штрафних (фінансових) санкцій за неоприбуткування у касі готівки на
суму 103.729,10 грн. та повністю його скасувати. Позовні вимоги мотивовані тим,
що штрафні санкції визначені відповідачем безпідставно, всупереч вимогам
законодавства у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Крім того
позивач стверджує, що відповідачем було проведено перевірку позивача, за
результатами якої прийнято спірне рішення, з порушенням законодавства.

Відповідач проти позову заперечує.
У запереченнях на позов зазначає, що за результатами перевірки (акт перевірки
від ІНФОРМАЦІЯ_3  НОМЕР_2) ДПІ у Дарницькому
районі м. Києва відповідно до абзацу 3 статті 1 Указу Президента України
"Про застосування штрафних санкцій за порушення норм по регулюванню обігу
готівки" до ЗАТ „Нова лінія" були правомірно застосовані фінансові
санкції та винесено рішення від ІНФОРМАЦІЯ_4 НОМЕР_1 на загальну суму
103.729,10грн. (20.745,82 грн. х 5 - за неоприбуткування готівки в касі
підприємства).

Третя особа у письмових
запереченнях на позов зазначила, що згідно з пунктом 2 статті 11 Закону України
"Про державну податкову службу в Україні" від 04.12.1990 за №509-ХП
(із змінами і доповненнями, далі - Закон № 509) органи державної податкової
служби у випадках, в межах компетенції та у порядку, визначених законами
України, мають право здійснювати контроль за додержанням порядку проведення
готівкових розрахунків за товари (послуги) у встановленому чинним
законодавством порядку.

Розглянувши подані сторонами та
третьої особою документи і матеріали, заслухавши  пояснення їх представників, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення
спору по суті, Господарський суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Як підтверджено матеріалами справи,
ІНФОРМАЦІЯ_3року працівниками ДПА у м. Києві на підставі затвердженого  Головою ДПА у м.  Києві окремого  плану перевірок з  контролю за здійсненням суб'єктами
господарювання розрахункових операцій у сфері готівкового та безготівкового
обігу та згідно направлень на перевірку (копії в справі) об 11 год. 30 хв. була
проведена перевірка магазину, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 і належить
ЗАТ "Нова лінія". Перевірка проводилась в присутності юриста ОСОБА_1
та заступника головного бухгалтера ОСОБА_2

Згідно з пунктом 2 статті 11 Закону
України „Про державну податкову службу в Україні” від 04.12.1990 за № 509-ХП із
змінами і доповненнями (далі - Закон № 509) органи державної податкової служби
у випадках, в межах компетенції та у порядку, визначених законами України,
мають право здійснювати контроль за додержанням порядку проведення готівкових
розрахунків за товари (послуги) у встановленому чинним законодавством порядку.

Суд враховує, що статтями 15 та 16
Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері
торгівлі, громадського харчування та послуг»від 06.07.1995 № 265/95-ВР (в
редакції Закону України від 21.12.2000 N 2156-III, далі - Закон № 265)
визначено, що контроль за додержанням суб'єктами підприємницької діяльності
порядку проведення розрахунків за товари (послуги), інших вимог цього Закону
здійснюють органи державної податкової служби України шляхом проведення
оперативних (планових або позапланових) перевірок. Планові або позапланові
перевірки осіб, які використовують реєстратори розрахункових операцій,
розрахункові книжки, книги обліку розрахункових операцій, здійснюються у
порядку, передбаченому законодавством України.

В обґрунтування під ставності
проведення планової перевірки позивача третя особа посилається на таке.

Перевірка позивача проводилась з
питання контролю за здійсненням суб'єктами господарювання розрахункових
операцій у сфері готівкового та безготівкового обігу відповідно до Закону № 265
та не стосується питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування і
сплати податків та зборів (обов'язкових платежів). У таких випадках надання
письмового повідомлення про початок перевірки діючим законодавством не
передбачено.

В межах повноважень, визначених
Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері
торгівлі, громадського харчування та послуг»органи державної податкової служби
проводять планові перевірки стосовно додержання порядку проведення
розрахункових операцій за товари (послуги), інших вимог Закону №265 згідно з
затвердженими керівництвом податкових органів планами-графіками проведення
перевірок.

Відповідно до Методичних
рекомендацій щодо взаємодії між підрозділами органів державної податкової
служби України при організації документальних перевірок юридичних осіб,
затверджених наказом ДПА України від 11.10.2005 № 441, перевірки контролю за
здійсненням суб'єктами господарювання розрахункових операцій у сфері
готівкового обігу проводяться за окремими планами органів державної податкової
служби. З метою підвищення контролю за здійсненням розрахункових операцій та
запобігання дублюванню перевірок у ДПІ в містах і районах формується та
затверджується щомісячний план проведення зазначених перевірок. При цьому за
дорученням Кабінету Міністрів України можуть проводитись позапланові перевірки
суб'єктів господарювання, які здійснюють готівкові розрахунки.

Суд, зважаючи на викладене,
водночас відзначає наступне.

Нормативним актом, що визначає
статус державної податкової служби в Україні, її функції та правові основи
діяльності, є Закон України „Про державну податкову службу в Україні” від
04.12.1990 за № 509-ХП із змінами і доповненнями.

Законом України від 12.01.2005 N
2322-IV (тобто, Законом, який прийнято пізніше Закону України «Про застосування
реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування
та послуг»від 06.07.1995 № 265/95-ВР в редакції Закону України від
21.12.2000 N 2156-III) Закон України „Про державну податкову службу в
Україні” від 04.12.1990 за № 509-ХП
доповнено статтею 111, частинами 1, 2 якої встановлено, що
плановою виїзною перевіркою вважається перевірка платника податків щодо
своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати ним податків та
зборів (обов'язкових платежів), яка передбачена у плані роботи органу державної
податкової служби і проводиться за місцезнаходженням такого платника податків
чи за місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться
така планова виїзна перевірка. Планова виїзна перевірка проводиться за
сукупними показниками фінансово-господарської діяльності платника податків
за письмовим рішенням керівника відповідного органу державної податкової служби
не частіше одного разу на календарний рік.

Частинами 6 та 8 ст.  111 Закону № 509  встановлено, що позаплановою виїзною
перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена в планах роботи органу державної
податкової служби і проводиться за наявності хоча б однієї з визначених цією
нормою Закону обставин. Позапланова виїзна перевірка здійснюється на підставі
виникнення обставин, викладених у цій статті, за рішенням керівника
податкового органу, яке оформляється наказом.

Згідно з ч. 7 ст.  111 Закону № 509 (якою зазначений
закон доповнено Законом України від 25.03.2005 N 2505-IV) встановлено, що
позаплановими перевірками вважаються також перевірки в межах повноважень
податкових органів, визначених законами України "Про застосування
реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування
та послуг", "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту
етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів",
а в інших випадках - за рішенням суду.

При цьому, як встановлено ч. ч. 1,
2 ст.  112 Закону № 509,
посадові особи органу державної податкової служби вправі приступити до
проведення планової або позапланової виїзної перевірки за наявності підстав для
їх проведення, визначених цим та іншими законами України, та за умови надання
платнику податків під розписку:

1) направлення на перевірку, в
якому зазначаються дата його видачі, назва органу державної податкової служби,
мета, вид (планова або позапланова), підстави, дата початку та дата закінчення
перевірки, посади, звання та прізвища посадових осіб органу державної
податкової служби, які проводитимуть перевірку. Направлення на перевірку є
дійсним за умови наявності підпису керівника органу державної податкової служби,
скріпленого печаткою органу державної податкової служби;

2) копії наказу керівника
податкового органу про проведення позапланової виїзної перевірки, в якому
зазначаються підстави проведення позапланової виїзної перевірки, дата її
початку та дата закінчення.

Ненадання цих документів платнику
податків або їх надання з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї
статті, є підставою для недопущення посадових осіб органу державної податкової
служби до проведення планової або позапланової виїзної перевірки.

ДПА у м. Києві зазначає, що
проводилась саме планова перевірка позивача з контролю за здійсненням
розрахункових операцій, наказу про її проведення керівником податкового органу
не приймалось.

Відтак, суд визнає обгрунтованим
твердження позивача, що відповідачем було проведено перевірку позивача, за
результатами якої прийнято спірне рішення, з порушенням чинного законодавства.

Перевіркою позивача, за результатом
якої ДПА України у м. Києві складено акт перевірки НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_3,
встановлено,  що підприємство здійснює
реалізацію будівельних матеріалів за готівковий та безготівковий розрахунок із
застосуванням РРО та видачею відповідних розрахункових документів.

В акті перевірки вказано, що згідно
з контрольною стрічкою НОМЕР_3 за ІНФОРМАЦІЯ_5 о 10 год. 51 хв. внесені
готівкові кошти до каси РРО в сумі 6880,01 грн., які не підтверджені
видатковими та прибутковими касовими ордерами, запис в касовому звіті
відсутній. Також ІНФОРМАЦІЯ_5 о 12 год. 51 хв. до каси РРО надійшла готівка в
сумі 13204,08 грн. без оформлення видаткового касового ордеру (ВКО) та
прибуткового касового ордеру (ПКО) в касовому звіті за ІНФОРМАЦІЯ_5, в касовому
звіті за ІНФОРМАЦІЯ_5 надходження готівки в сумі 13204,08 грн. не відображені.
О 16 год. 25 хв. ІНФОРМАЦІЯ_5 до каси РРО надійшли готівкові кошти у сумі
661,73 грн. без підтверджуючих документів, ПКО, ВКО не складено, в касовому
звіті зазначена сума не відображена. Загальна сума таких надходжень за
ІНФОРМАЦІЯ_6 складає 20.745,82 грн.

За результатами перевірки (акт
перевірки від ІНФОРМАЦІЯ_3 НОМЕР_2) ДПІ у Дарницькому районі м. Києва
відповідно до абзацу 3 статті 1 Указу Президента України "Про застосування
штрафних санкцій за порушення норм по регулюванню обігу готівки" до ЗАТ
"Нова лінія" були застосовані фінансові санкції та винесено рішення
від ІНФОРМАЦІЯ_4 НОМЕР_1 на загальну суму 103.729,10 грн. (20.745,82 грн. х 5 -
за неоприбуткування готівки в касі підприємства).

Відповідно до пункту 1 статті 3
Закону України № 265 суб'єкти підприємницької діяльності, які здійснюють розрахункові
операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних
карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у
сфері торгівлі, громадського харчування та послуг зобов'язані проводити
розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через
зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний
режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних
розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій,
або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у
встановленому порядку розрахункових книжок.

Пунктом 2.6 Положення "Про
ведення касових операцій у національній валюті
в   Україні",  затвердженого
постановою   Національного   банку
України   від 15.12.2004 №637,
(далі - Положення №637), передбачено, що уся готівка, що надходить до кас, має
своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі
оприбутковуватися. Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять
готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової
книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки
в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових
касових ордерів. У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО
або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених
готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку
розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).
Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у
відповідних касових (розрахункових) документах.

Усі надходження і видачу готівки в
національній валюті підприємства відображають у касовій книзі. Кожне
підприємство (юридична особа), що має касу, веде одну касову книгу для обліку
операцій з готівкою в національній валюті (без урахування кас відокремлених
підрозділів).  Відокремлені  підрозділи підприємств, які проводять  операції з приймання  готівки за продану продукцію (товари, роботи,
послуги) з оформленням її прибутковим касовим ордером, а також з видачі готівки
на виплати, пов'язані з оплатою праці, виробничі: (господарські) потреби, інші
операції з оформленням їх видатковими касовими ордерами і відомостями, ведуть
касову книгу, що видається і оформляється підприємством - юридичною особою, до
складу якого вони входять (п. 4.2 Положення НОМЕР_1537).

Відповідно до статті 1 Указу
Президента України "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з
регулювання обігу готівки" у разі порушення юридичними особами всіх форм
власності норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що
встановлюються Національним банком України, до них застосовуються фінансові
санкції у вигляді штрафу, зокрема, за неоприбуткування (неповне та/або
несвоєчасне оприбуткування) у касах готівки - у п'ятикратному розмірі
неоприбуткованої суми.

З урахуванням наведеного
відповідачем зроблено висновки, що ЗАТ "Нова лінія" готівкові кошти
на загальну суму 20.745,82 грн. за ІНФОРМАЦІЯ_5 по реєстратору розрахункових
операцій за НОМЕР_2 не обліковувались по касі підприємства (в касовій книзі
готівкові кошти, видані з каси підприємства, не відображені), а отже
враховуючи, що є невідомим джерело їх отримання, то такі кошти відповідно до п.
4.2 та п. 2.6 Положення НОМЕР_1537 вважаються не оприбуткованими.

З висновками, викладеними в акті
перевірки, суд не погоджується з наступних підстав.

Як підтверджено матеріалами справи,
на початку робочого дня касир позивача ОСОБА_3, яка працювала ІНФОРМАЦІЯ_5 на
касі НОМЕР_2, в 9 год. 30 хв. зробила службове внесення (розмінна монета) в
сумі 400,00 грн. О 10 год. 49 хв. касир ОСОБА_3, йдучи на перерву, робить
службове вилучення на суму 3239,85 грн. Підмінний касир ОСОБА_4 в 10 год. 51
хв. робить службове внесення в сум 6880,01грн.

Підмінний касир ОСОБА_4 почала
роботу ІНФОРМАЦІЯ_5 з каси НОМЕР_4, о 10 год. 03 хв. виконала службове внесення
(розмінна монета) в сумі 400,00 грн. О 10 год. 17 хв. касир ОСОБА_4 виконала
службове вилучення на суму 400,00 грн. (розмінна монета), та службове вилучення
на суму 3821,84 грн. (ПКО НОМЕР_6 на суму 23.639,29 грн.). Далі о 10 год. 23
хв. підмінний касир ОСОБА_4 перейшла на касу НОМЕР_5 та виконала службове
внесення в сумі 4221,84 грн. (400,00 - розмінна монета та 3821,84 грн. -
виручка з каси НОМЕР_4). О 10 год. 48 хв. ОСОБА_4 виконує службове вилучення в
сумі 4221,84 грн. та службове вилучення в сумі 2658,17 грн. (ПКО НОМЕР_6 на
суму 23639,29грн.).

Таким чином, службове внесення по
касі НОМЕР_3 о 10 год. 51 хв. в сумі 6880,01 грн. -це: розмінна монета 400,00
грн.; виручка з каси НОМЕР_4 в сумі 3821,84 грн.; виручка з каси НОМЕР_5 в сумі
2658,17 грн.

Об 11 год. 05 хв. підмінний касир
ОСОБА_4 на касі НОМЕР_2 виконала службове вилучення на суму 6880,01 грн. та на
суму 885,27 грн. (ПКО НОМЕР_6 на суму 23.639,29 грн.).

Об 11 год. 09 хв. касир ОСОБА_3
виконала службове внесення в сумі 3239,85 грн. - це виручка, що була отримана
перед перервою. О 12 год. 49 хв. касир ОСОБА_3, йдучи на інкасацію, виконує
службове вилучення на суму 400,00 грн. та на суму 9.351,90 грн.

Підмінний касир ОСОБА_4 о 12 год.
51 хв. зробила службове внесення в сумі 13.204,08 грн. Сума 13.204,08 грн.
складається з: 6880,01грн. - описано вище; 885,27 грн. - виручка з каси НОМЕР_3
перед перервою (ПКО НОМЕР_6 на суму 23639,29 грн.); 1327,15 грн. -  виручка
з   каси  НОМЕР_7 (ПКО НОМЕР_6 на суму 23639,29 грн.);
483,10 грн. - виручка з каси НОМЕР_8 (ПКО НОМЕР_6 на суму 23639,29 грн.);
3628,55 грн. - виручка на  касі  НОМЕР_4 (ПКО
НОМЕР_6 на  суму 23639,29 грн.).

О 13 год. 31 хв. підмінний касир
ОСОБА_4 на касі НОМЕР_2 виконала службове вилучення на суму 13204,08 грн. та на
суму 1815,27 грн. (ПКО НОМЕР_6 на суму 23639,29грн.).

Касир ОСОБА_3 о 13 год. 36 хв.
після інкасації виконала службове внесення на суму 400,00 грн. (розмінна
монета). О 16:24 касир ОСОБА_3 виконує службове вилучення на суму 8197,47 грн.
Підмінний касир ОСОБА_4 о 16 год. 25 хв. на касі НОМЕР_3 виконала службове
внесення в сумі 661,73 грн. Сума 661,73 грн. складається з: 400,00 грн. -
розмінна монета; 261,73 грн. - виручка на касі НОМЕР_4 (ПКО НОМЕР_9на суму
8.438,00 грн.).

О 16 год. 57 хв. на касі НОМЕР_3
підмінний касир ОСОБА_4 виконала службове вилучення на суму 661,73 грн. та о
16год. 58 хв. - на суму 3.098,16 грн.

Підмінний касир ОСОБА_4 здала
виручку в касу підприємства згідно з ПКО НОМЕР_6 від ІНФОРМАЦІЯ_5 на суму
23.639,29 грн. Ця сума складається з: 3821,84 грн. - виручка з каси НОМЕР_4;
4016,79 грн. - виручка з каси НОМЕР_7; 1350,73 грн. - виручка з каси НОМЕР_8;
3652,42 грн. - виручка з каси НОМЕР_5; 1815,27 грн. - виручка з каси НОМЕР_3;
3628,55 грн. - виручка з каси НОМЕР_4; 483,10 грн. - виручка з каси НОМЕР_8;
1327,15 грн. - виручка з каси НОМЕР_7; 885,27 грн. - виручка з каси НОМЕР_3;
2658,17 грн. - виручка з каси НОМЕР_10.

Підмінний касир ОСОБА_4 здала
виручку в касу підприємства згідно з ПКО НОМЕР_16 від ІНФОРМАЦІЯ_5 на суму
8.438 грн. Ця сума складається з: 261,73 грн. - виручка з каси НОМЕР_4; 3621,07
грн. - виручка з каси НОМЕР_7; 404,52 грн. - виручка з каси НОМЕР_8; 1052,52
грн. - виручка з каси НОМЕР_10; 3098,16 грн. - виручка з каси НОМЕР_3.

Таким чином вся отримана виручка
оприбуткована в касі підприємства в повному обсязі в день отримання.

Відповідно до п. 2.6 Положення
НОМЕР_1537 уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання
готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватись.

При цьому вказаним положенням не
встановлено, що готівка, що надходить до кас, має оприбутковуватись кожного
разу після здійснення службового вилучення з РРО, а чітко зазначено, що це має
здійснюватись (оприбуткування) лише у день одержання готівкових коштів.

На виконання п. 2.6 вищезазначеного
Положення генеральним директором ЗАТ «Нова лінія»видано наказНОМЕР_11 від
ІНФОРМАЦІЯ_7року «Про роботу касирів, підмінних касирів і організації порядку
обліку готівки», згідно з яким суми виторгів, отримані касирами (підмінними
касирами) з початку робочого дня і до 12:30 (згідно з графіком перерв і
інкасацій) інкасуються в касу підприємства в повному об'ємі, а в кінці робочого
дня касири та підмінні касири здійснюють остаточну інкасацію готівкової виручки
за день.

Тобто відповідно до вищезазначених
Положення та наказу генерального директора ЗАТ «Нова лінія»уся готівка, що
надходить до кас, оприбутковується у день її одержання в повній сумі.

Підтвердженням тому є касові
документи за ІНФОРМАЦІЯ_5, а саме Х-звіти, Z-звіти, касові книги, видаткові та
прибуткові ордери.

Для пояснення механізму проходження
готівки через РРО та касу підприємства головним бухгалтером ЗАТ «Нова лінія»в
листі НОМЕР_12 від ІНФОРМАЦІЯ_8, адресованого ДПІ Дарницького району м. Києва,
були надані відповідні роз'яснення листами від ІНФОРМАЦІЯ_9 та ІНФОРМАЦІЯ_8
(наведені вище), що свідчать про правильність здійснення розрахунково-касових
операцій.

При здійсненні перевірки
представники ДПА у м. Києві не взяли до уваги специфічний характер роботи
підприємства (торговий центр, який обслуговує покупців в безперервному режимі),
у зв'язку з чим посада підмінних касирів є виробничою необхідністю і їх діяльність
регламентується наказом по підприємствуНОМЕР_11 від ІНФОРМАЦІЯ_10 «Про роботу
касирів, підмінних касирів та організацію обліку готівки на підприємстві».

Стосовно перевірки роботи підмінних
касирів (характеру їх роботи), зазначених в акті НОМЕР_13 від ІНФОРМАЦІЯ_3,
Позивачем надавались пояснення в ДПІ Дарницького району м. Києва (лист НОМЕР_12
від ІНФОРМАЦІЯ_8).

Перевіряючи дійшли помилкового
висновку про те, що підмінні касири повинні кожного разу після виконання своїх
обов'язків з підміни основних касирів на місці проведення розрахунків здавати
виручку до каси підприємства. Враховуючи ті обставини, що підмінні касири
безперервно (протягом робочого дня) виконують функції з підміни основних
касирів на всіх наявних касах підприємства, на короткий термін (обідня перерва,
перерва на відпочинок), неможливо проводити їх інкасацію після кожної підміни.
Підмінні касири інкасуються один раз в кінці свого робочого дня, що не
заборонено законодавством.

Крім того операція "службова
видача" є достатньою умовою для оприбуткування готівки в касі
підприємства, але не є обов'язковою. Обов'язковим є виконання Z-звіту згідно з
п. 2.6 Положення НОМЕР_1537, в якому, зокрема, зазначається, що оприбуткуванням
готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх
фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі
фіскальних звітних чеків РРО.

Таким чином в касу підприємства
готівка оприбутковується на підставі Z-звіта. А Z-звіт відповідно до вимог п. 9
ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій
у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" виконується щоденно,
тобто в кінці робочого дня, як зазначено в наказі по підприємствуНОМЕР_11 від
ІНФОРМАЦІЯ_10 (копії Z -звітів та записів в книзі обліку РРО за ІНФОРМАЦІЯ_5 в
справі).

Згідно з п. 2.6 Положення
НОМЕР_1537 уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання
готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватись.

Оскільки всі касири, в т.ч. і
підмінні, здають всю отриману готівку в повному обсязі в день одержання
готівкових коштів згідно з п. 2.6 Положення НОМЕР_1537 та на підприємстві
ведеться облік згідно з вимогами чинного законодавства, висновки перевіряючих,
щодо порушень позивачем законодавства в сфері готівкового обігу є безпідставними.

Всі надходження та видача готівки в
національній валюті підприємство відображає в касовій книзі з випискою
прибуткових та видаткових касових ордерів, що відповідає вимогам п.п. 2.6, 3.5.
та 4.2. Положення НОМЕР_1537, що і було зроблено працівниками позивача
ІНФОРМАЦІЯ_3. Дані документи надавались для огляду перевіряючим та долучені до
матеріалів справи.

Вимога представників ДПА у м.
Києві, що здійснювали перевірку, в необхідності оприбуткування готівки в касу
підприємства прибутковим касовим ордером на підставі службових документів,
надрукованих на РРО в результаті проведення операції «службова видача»є
безпідставною, оскільки виконання даних операцій обумовлено вимогами ст. 22
Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері
торгівлі, громадського харчування та послуг»та п. 4.5 статті 4 «Порядку
реєстрації та ведення книг обліку розрахункових операцій та розрахункових
книжок»НОМЕР_14. Тобто операції "службове внесення" та "службова
видача" використовуються для забезпечення відповідності суми готівки на
місці проведення розрахунків сумі, що вказана в Х-звіті РРО (поточному).
Операція "службова видача" згідно з п. 2.6 Положення НОМЕР_1537 не є
підставою для оприбуткування готівки, що отримана внаслідок готівкових розрахунків
із застосуванням РРО.

ЗАТ "Нова лінія" на
вимогу п. 2.6 Положення НОМЕР_1537 оприбутковує виручку в касу підприємства в
повному обсязі в день надходження. Бухгалтер-касир за результатами інкасації
порівнює суму оприбуткованої виручки за прибутковими касовими ордерами з
даними, зазначеними в z-звітах РРО (денних, розрахунок суми виручки за
ІНФОРМАЦІЯ_5).

Із додатку НОМЕР_15 „Розрахунок
суми виручки за ІНФОРМАЦІЯ_5” видно, що вся виручка, яка зазначена в z-звітах
РРО за ІНФОРМАЦІЯ_5, в повному обсязі оприбуткована в касу підприємства
ІНФОРМАЦІЯ_5. Згідно даних z-звітів готівкова виручка за день ІНФОРМАЦІЯ_5
склала 374.002,18 грн. За даними касової книги за ІНФОРМАЦІЯ_5 за прибутковими
касовими ордерами в касу підприємства оприбутковано виручки на суму 374.002,18
грн.

Таким чином, вся виручка за день в
повному обсязі оприбуткована до каси підприємства.

Відтак, висновки посадових осіб ДПА
у м. Києві щодо порушення норм позивачем Положення «Про ведення касових
операцій у національній валюті в Україні»є необґрунтовані.

Що стосується позовної вимоги про
визнання незаконним акта перевірки Державної податкової адміністрації у м.
Києві, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 1 чинного
роз'яснення Президії Вищого арбітражного суду України  “Про деякі питання практики вирішення спорів,
пов'язаних  з визнанням недійсними актів
державних чи інших органів” № 02-5/35 від 26.01.2000 (із змінами та
доповненнями) акт державного чи іншого органу - це юридична форма рішень цих  органів,
тобто  офіційний письмовий
документ,  який породжує певні правові
наслідки,  спрямований на регулювання
тих  чи
інших суспільних  відносин і має
обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин. Пунктом 6.2 цього ж
роз'яснення визначено, що не можуть оспорюватися  в
господарському  суді також акти
ревізій, документальних  перевірок, дії
службових осіб, вчинені у процесі
чи  за  результатами
перевірок тощо, оскільки ці акти не мають обов'язкового характеру.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст.  17 КАС України компетенція адміністративних
судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних
повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових
актів індивідуальної дії).

Оскільки акт перевірки Державної
податкової адміністрації у м. Києві не має обов'язкового характеру, обов'язок
щодо сплати штрафних санкцій у позивача виник на підставі спірного рішення про
нарахування штрафних санкцій, то за таких обставин суд приходить до висновку
про необґрунтованість позовних вимог також і в частині визнання незаконним акта
перевірки та вважає їх такими, що задоволенню не підлягають.

Суд також бере до уваги, що згідно
з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності
суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті
(вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4)
безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням
принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8)
пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС
України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 71 КАС України в
адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності
суб'єкта  владних  повноважень обов'язок  щодо доказування правомірності свого рішення,
дії  чи
бездіяльності покладається
на   відповідача,   якщо
він заперечує проти адміністративного позову.

В супереч наведеним вимогам
відповідач як суб'єкт  владних  повноважень не довів правомірності прийнятого
ним рішення.

За таких обставин позовні вимоги
підлягають задоволенню частково.

Згідно зі ст. 94 КАС України якщо
судове рішення ухвалене на користь сторони,
яка не є суб'єктом владних повноважень,
суд присуджує  всі  здійснені
нею документально  підтверджені  судові
витрати  з Державного бюджету
України (або відповідного місцевого бюджету,
якщо іншою  стороною був  орган
місцевого  самоврядування,  його
посадова чи службова особа).

Якщо адміністративний  позов задоволено частково,  судові витрати,  здійснені позивачем,  присуджуються йому  відповідно
до задоволених  вимог,  а
відповідачу  -  відповідно до тієї частини вимог, у
задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Згідно з пп. 2 п. 3 Прикінцевих та
перехідних положень КАС України до набрання чинності законом, який регулює
порядок сплати і розмір судового збору, розмір цього збору за подання позовів
немайнового характеру визначається відповідно до пп. «б»п. 1 ст. 3 Декрету
Кабінету Міністрів України «Про державне мито», тобто -3, 40 грн.

У зв'язку з тим, що судом позов
немайнового характеру задовольняється частково, судові витрати позивача зі
сплати судового збору підлягаю відшкодуванню йому з Державного бюджету в
половинному розмірі від максимальної ставки судового збору.

118,00 грн. витрат на
інформаційно-технічне забезпечення судового процесу, сплачених позивачем,
відшкодуванню судовим рішенням не підлягають, оскільки не є обов'язковим
платежем для подачі позовної заяви, визначеним КАС України, і можуть бути
повернуті позивачу шляхом звернення з відповідною заявою до ДП „Судовий
інформаційний центр”.

Враховуючи викладене та керуючись
ст.ст. 9, 69-71, 94, 97, 158-163 КАС України, господарський суд, -

П О С Т А Н О
В И В:

Позов задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати
рішення Державної податкової інспекції у Дарницькому районі м. Києва НОМЕР_1
від ІНФОРМАЦІЯ_4 про застосування штрафних (фінансових) санкцій.

В решті позову відмовити.

Стягнути з Державного бюджету
України на користь Закритого акціонерного товариства «Нова лінія»судові витрати
в сумі 1,70 грн. судового збору.

Постанова відповідно до ч. 1 ст.
254 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про
апеляційне оскарження, встановленого цим Кодексом, якщо таку заяву не було
подано.

Постанова може бути оскаржена до
суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня її складення в повному
обсязі за правилами, встановленими ст.
ст.  185-187 КАС України, шляхом
подання через суд першої інстанції заяви про апеляційне оскарження з наступним
поданням протягом двадцяти днів апеляційної скарги. Апеляційна скарга може бути
подана без попереднього подання заяви про апеляційне оскарження, якщо скарга
подається у строк, встановлений для подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя
О.О. Євсіков

Дата складення та підписання постанови в повному обсязі
-ІНФОРМАЦІЯ_2.