ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД  міста КИЄВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

15.10.2007р.
м.Київ
№ 40/107-А

За позовом
Закритого акціонерного товариства „Страхова компанія „Крона”

до
Міжвідомчої комісії з питань державних закупівель

треті особи
1) Відкрите акціонерне товариство „Запоріжжяобленерго”,

2) Закрите акціонерне товариство „Страхова компанія „Брокбізнесстрахування”

про
скасування рішення.

Суддя Євсіков О.О.,

Секретар судового засідання Пунейко Л.М.

Представники

від позивача
Щербатюк І.О. (представник за дов.);

від відповідача
не з’явились;

від третьої особи-1
Процько В.Я. (представник за дов.);

від третьої особи-2
не з’явилися.

На підставі ч. 3 ст. 160 КАС України в судовому засіданні 15.10.2007 о 15 год.  хв. проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Виготовлення постанови у повному обсязі відкладено на 22.10.2007 на 17 год. 30 хв., про що повідомлено представникам позивача та третьої особи-2 після проголошення вступної та резолютивної частини постанови в судовому засіданні з урахуванням вимог ч. 4 ст.  167 КАС України.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування рішення Спеціальної контрольної комісії з питань державних закупівель при Рахунковій палаті України (правонаступник - Міжвідомча комісія з питань державних закупівель) № 49/25-скк-17р від 26 січня 2007 року в повному обсязі. Позовні вимоги мотивовані наступним.

Спірним рішенням вимоги скаржника - ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»задоволено, торги на закупівлю Відкритим акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго»послуг з

обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, згідно оголошення № 47054706 опублікованого в Інформаційному бюлетені Тендерної палати України № 47 (66) від 20.11.2006, відмінено.

Скаржник у своїй скарзі посилався лише на факт порушення Замовником торгів (Відкритим акціонерним товариством „Запоріжжяобленерго”) умов щодо аварійних комісарів.

Спеціальна контрольна комісія з питань державних закупівель при Рахунковій палаті України в свою чергу, розглядаючи скаргу, послалася на невідповідність строків чинності довідки з ДПІ щодо відсутності заборгованості та на нелегітимність вимоги, що викладена у п. 13.2 тендерної документації щодо наявності печатки у фізичних осіб - підприємців.

На думку Позивача, Спеціальна контрольна комісія з питань державних закупівель при Рахунковій палаті України вийшла за межі своєї компетенції в частині як самої перевірки, так і відповідно в частині прийняття рішення за її фактом, адже провела комплексну перевірку торгів, хоча підстав для такої не було і Скаржник звертав увагу зовсім на інші факти та обставини.

Позивач вважає, що Спеціальна контрольна комісія з питань державних закупівель при Рахунковій палаті України взагалі не повинна була розглядати скаргу ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування», оскільки вона містила наступні вимоги:

- прийняти скаргу та розглянути її по суті;

- за результатами розгляду скарги результати рішення Тендерного комітету Замовника

щодо акцепту тендерної пропозиції ЗАТ СК «ВУСО»скасувати;

- зобов'язати Замовника торгів переглянути оцінку тендерних пропозицій у відповідності

до Закону.

Позивач звертає увагу суду, що акцепту тендерної пропозиції ЗАТ СК «ВУСО»взагалі не було. Замовником було акцептовано пропозицію позивача.

З урахуванням наведеного позивач вважає, що рішення Спеціальної контрольної комісії з питань державних закупівель при Рахунковій палаті України про відміну торгів не містить належного обґрунтування, доводи, викладені в спірному рішенні, є надуманими та не відповідають положенням законодавства, порушують законні права Позивача як переможця відкритих торгів із закупівлі послуг за державні кошти.

Рахункова Палата України направила на адресу суду заперечення на позов, в якому повідомив, що відповідно до Закону України «Про внесення змін і доповнень до деяких законодавчих актів з питань закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти»Спеціальну контрольну комісію з питань державних закупівель при Рахунковій Палаті України ліквідовано, на підтвердження чого до справи надано відповідні докази. На сьогодні відповідно до чинного законодавства діє Міжвідомча комісія з питань державних закупівель, яка ухвалою суду від 02.07.2007 була визначена відповідачем у справі. Міжвідомча комісія своїх заперечень на позов не направила, явку своїх представників в судові засідання не забезпечила.

Третя особа-1 у письмових поясненнях по суті спору зазначила наступне.

18 грудня 2006 року тендерний комітет ВАТ «Запоріжжяобленерго»провів відкриті торги на закупівлю послуг обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів Дана закупівля проводилась у відповідності до Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти».

Пункт 5.6 Додатку № 2 тендерної документації, яку отримали учасники, містила вимогу про надання учасником сертифікатів аварійних комісарів, які надають відповідні послуги.

Відповідно п. 3 Типового положення про організацію діяльності аварійних комісарів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 8 від 05 січня 1998 року, визначено що, аварійним комісаром може бути особа, зокрема яка має спеціальну кваліфікацію (знання для з'ясування обставин і причин настання страхового випадку та визначення розміру збитків), підтверджену свідоцтвом (сертифікатом) навчального закладу, який здійснює підготовку аварійних комісарів відповідно до ліцензії Міносвіти на право провадження освітньої діяльності.

Дана вимога є гарантією своєчасності і якості надання послуг переможцем тендеру.

Відповідно ст. 27 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти»Замовник має право відхилити тендерну пропозицію учасника, якщо остання не відповідає умовам Тендерної документації.

Тому тендерний комітет ВАТ «Запоріжжяобленерго»відхилив ті тендерні пропозиції, які не відповідали вимогам тендерної документації та вимогам Типового положення про організацію    діяльності    аварійних    комісарів    затвердженого    Постановою    Кабінету Міністрів України № 8 від 05 січня 1998 року.

Третя особа-2 письмових заперечень на позов не подала.

Розглянувши подані сторонами та третіми особами документи і матеріали, заслухавши пояснення їх представників, всебічно і повно з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Відкритим акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго»(Замовник) 18.12.2006 були проведені торги на закупівлю послуг з обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Дана закупівля проводилась у відповідності до Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти».

Відповідно до вимог тендерної документації Замовника Позивач - Закрите акціонерне товариство „Страхова компанія „Крона” - надав тендерну пропозицію, яка була згодом акцептована.

21.12.2006 до Спеціальної контрольної комісії з питань державних закупівель при Рахунковій палаті України (орган, що на час вирішення спору виконує відповідні функції - Міжвідомча комісія з питань державних закупівель) ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»як одним із учасників тендеру була подана скарга на порушення законодавства України з боку Замовника в сфері державних закупівель.

Спеціальна контрольна комісія з питань державних закупівель при Рахунковій палаті України 26.01.2007 за результатом розгляду скарги ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»прийняла рішення, яким відмінила такі торги.

Статтею 1 Закону України "Про Рахункову палату", в редакції, чинній на момент прийняття спірного рішення,  остання є постійно діючим органом контролю, який утворюється Верховною Радою України, підпорядкований і підзвітний їй. Рахункова палата здійснює свою діяльність самостійно, незалежно від будь - яких інших органів держави. Рахункова палата є юридичною особою.

Рахункова палата відповідно до завдань, передбачених зазначеним Законом, здійснює в особі Спеціальної контрольної комісії функції, передбачені Законом України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти” (п. 13 статті 6 Закону України „Про Рахункову палату”).

Рахункова палата здійснює нагляд, контроль та координацію у сфері закупівель в межах компетенції, визначеної Конституцією України, Законом України "Про Рахункову палату", Законом України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти»та іншими законами України (стаття 3 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти”).

Відповідно до статті 3-3 Закону України "Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти", в редакції, чинній на момент прийняття спірного рішення, з метою забезпечення прозорості та відкритості державних закупівель при Рахункові палаті діє Спеціальна контрольна комісія з питань державних закупівель (надалі - Комісія).

Комісія здійснює розгляд скарг з приводу порушень замовником процедури закупівлі або прийнятих рішень, дій чи бездіяльності та приймає відповідні рішення щодо них у випадках та в порядку, передбачених цим Законом (п. 2 статті 3-3 Закону).

Законом України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти” від 1 грудня 2006 року N 424-V, опублікованим в газеті „Голос” України” 10.01.2007 N 2, внесено зміни, зокрема, до таких законодавчих актів України: у Законі України "Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" у тексті Закону слова "уповноважений орган", "відкриті торги", "Спеціальна контрольна комісія з питань державних закупівель при Рахунковій палаті" та "торги із зменшенням ціни (редукціон)" у всіх відмінках замінити відповідно словами "Антимонопольний комітет України", "відкриті торги із зменшенням ціни", "Міжвідомча комісія з питань державних закупівель" та "редукціон" у відповідному відмінку, а слова "Міністерство аграрної політики України" в усіх відмінках виключити.

Відповідно до Прикінцевих положень Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти” від 1 грудня 2006 року N 424-V цей Закон набирає чинності через 60 днів з дня його опублікування, крім: абзаців тридцять другого - тридцять п'ятого підпункту 17 пункту 1 розділу I щодо доповнення частини десятої статті 173 Закону України "Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" абзацами четвертим - сьомим, які набирають чинності з 1 вересня 2007 року; пункту 3 цього розділу, який набирає чинності з дня опублікування цього Закону.

Таким чином, відповідно до Закону України  «Про внесення змін і доповнень до деяких законодавчих актів з питань закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти»Спеціальну контрольну комісію з питань державних закупівель при Рахунковій Палаті України ліквідовано, на підтвердження чого до справи надано відповідні докази. Станом на день розгляду спору відповідно до чинного законодавства діє Міжвідомча комісія з питань державних закупівель.

Разом з тим, станом на день прийняття спірного рішення Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти” від 1 грудня 2006 року N 424-V у частині припинення повноважень Спеціальної контрольної комісії з питань державних закупівель  при Рахунковій Палаті України (далі –Спеціальна контрольна комісія) не набув чинності.

Як встановлено вище, 26.01.2007 Спеціальна контрольна комісія за результатом розгляду скарги ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»прийняла рішення, яким відмінила вищезазначені торги.

Спірне рішення мотивовано наступним.

Пункт 5.6 Додатку № 2 тендерної документації (на проведення торгів на закупівлю послуг з обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів), яку отримали учасники, містила вимогу про надання учасником сертифікатів аварійних комісарів, які надають відповідні послуги.

Така вимога, на думку Спеціальної контрольної комісії, є неправомірною (що зазначено у спірному рішенні), оскільки відповідно п. 8 Типового положення про організацію діяльності аварійних комісарів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 8 від 05 січня 1998 року, аварійний комісар не може з'ясовувати обставини і причини настання страхового випадку та визначати розмір збитків на замовлення осіб, з якими він перебуває у прямих родинних стосунках або знаходиться у службовій чи іншій залежності від них.

Спірне рішення суд вважає неправомірним з наступних підстав.

ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»в своїй скарзі зазначає як підставу своїх вимог той

факт, що Замовник виключив його із числа учасників торгів, оскільки він не надав документу, який би підтвердив наявність «в штаті страхової компанії аварійних комісарів».

Як зазначалось вище, ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»на підтвердження своїх вимог зазначило, що Постановою Кабінету Міністрів України № 8 від 05 січня 1998 року було затверджено Типове положення про організацію діяльності аварійних комісарів (надалі - Положення).

Згідно з п. 5 Положення аварійний комісар здійснює свою діяльність щодо з'ясування обставин і причин настання страхового випадку та визначення розміру збитків на підставі договору із страховиком.

Тобто, цим Положенням визначено, що аварійний комісар є окремою фізичною особою, який надає свої послуги страховій компанії виключно на підставі відповідного договору та не може бути перебувати з такою страховою компанією в трудових відносинах.

В свою чергу тендерна документація вимагала лише надання сертифікатів аварійних комісарів, які надають відповідні послуги.

Статтею 22 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" та п. 3 тендерної документації передбачено право учасника торгів на звернення Замовника для надання роз'яснень щодо тендерної документації або внесення змін до неї.

ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»свої правом до дати розкриття тендерних пропозицій не скористалося, тим самим на той час не мало заперечень щодо умов тендерної документації.

Позивач, у свою чергу, на виконання вимог тендерної документації надав копії сертифікатів тих аварійних комісарів, з якими має договірні відносини, що сторонами не заперечується.

Як встановлено судом, пункт 5.6 Додатку № 2 тендерної документації (на проведення торгів на закупівлю послуг з обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів), яку отримали учасники, містила вимогу про надання учасником сертифікатів аварійних комісарів, які надають відповідні послуги.

Пунктом п. 3 Типового положення про організацію діяльності аварійних комісарів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 8 від 05 січня 1998 року, визначено, що аварійним комісаром може бути особа, зокрема яка має спеціальну кваліфікацію (знання для з'ясування обставин і причин настання страхового випадку та визначення розміру збитків), підтверджену свідоцтвом (сертифікатом) навчального закладу, який здійснює підготовку аварійних комісарів відповідно до ліцензії Міносвіти на право провадження освітньої діяльності.

Дана вимога є гарантією своєчасності і якості надання послуг переможцем тендеру.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти»Замовник має право відхилити тендерну пропозицію учасника, якщо остання не відповідає умовам Тендерної документації.

Враховуючи наведене, суд вважає, що тендерний комітет ВАТ «Запоріжжяобленерго»правомірно відхилив ті тендерні пропозиції, які не відповідали вимогам тендерної документації та вимогам Типового положення про організацію діяльності аварійних комісарів затвердженого    Постановою    Кабінету Міністрів України № 8 від 05 січня 1998 року.

Таким чином, під час розкриття тендерних пропозицій тендерний комітет ВАТ «Запоріжжяобленерго»правомірно відхилив також і тендерну пропозицію ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування», оскільки відповідно до ст. 27 Закону України "Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" та п. 25 Тендерної документації Замовник має право відхилити тендерну пропозицію учасника, якщо остання не відповідає умовам Тендерної документації.

При цьому Спеціальною контрольною комісією  було зроблено невірний висновок щодо наявності порушення з боку Замовника при прийнятті рішення про відхилення тендерної пропозиції ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування».

Розглядаючи спір по суті, суд відзначає, що під час розгляду скарги ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»та при прийнятті спірного рішення Спеціальною контрольною комісією  були зазначені наступні порушення законодавства про закупівлю, а саме: в тендерній документації міститься вимога до учасників торгів з надання довідки податкової інспекції про відсутність податкової заборгованості станом на 08.11.2006,  або на більш пізню дату, а тому, на думку Спеціальної контрольної комісії, вищевказана вимога «не підтверджує факт відсутності податкової заборгованості та призводить до відхилення тендерних пропозицій учасників», оскільки, згідно листів Державної податкової адміністрації України, така довідка дійсна протягом 10-ти днів.

Суд з таким висновком не може погодитися, оскільки в даній умові ставиться вимога, що така довідка повинна підтверджувати той факт, що у учасника торгів відсутня заборгованість станом на 08.11.2006, або на більш пізню дату, тобто вона може датуватися днем розкриття тендерних пропозицій.

Крім того жодна тендерна пропозиція учасників не була відхилена Замовником з такої підстави.

Під час розгляду скарги ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»та при прийнятті спірного рішення Спеціальною контрольною комісією було також зазначено про те, що вимога, визначена в п. 13.2 тендерної документації, є дискримінаційною, оскільки наявність печатки у фізичних осіб не передбачена чинним законодавством України.

Разом з тим суд відзначає, що п. 13.2 тендерної документації навпаки містить посилання про те, що в разі подання пропозиції учасником –фізичною особою пропозиція посвідчується лише підписом такої фізичної особи.

Крім того при розгляді скарги Спеціальною контрольною комісією  не було враховано те, що відповідно до вимог чинного законодавства, в т. ч. Закону України «Про страхування»фізичні особи не можуть бути страховиками, а отже і не могли бути учасниками тендеру.

Суд відзначає, що Спеціальна контрольна комісія  при розгляді скарги ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»та прийнятті спірного рішення повинна була керуватися ч. 5 ст. 37 Закону України „Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти", яка передбачає, що за результатами розгляду скарги Комісія, з урахуванням висновку Тендерної палати України щодо розгляду скарги (у разі його надходження), приймає рішення про повне або часткове задоволення скарги, що має наслідком відміну торгів, вчинення Замовником певних дій, або приймає рішення про незадоволення скарги.

Тобто, Спеціальна контрольна комісія повинна була прийняти рішення лише в межах заявлених в скарзі ЗАТ «СК Брокбізнесстрахування»вимог.

В зазначеній вище скарзі ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»просило:

- прийняти скаргу та розглянути її по суті;

- за результатами розгляду скарги результати рішення Тендерного комітету Замовника

щодо акцепту тендерної пропозиції ЗАТ СК «ВУСО» скасувати;

- зобов'язати Замовника торгів переглянути оцінку тендерних пропозицій у відповідності

до Закону.

В свою чергу Спеціальна контрольна комісія спірним рішенням вимоги ЗАТ «СК «Брокбізнесстрахування»задовольнила; торги на закупівлю Відкритим акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго»послуг з обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, згідно оголошення № 47054706 опублікованого в Інформаційному бюлетені Тендерної палати України № 47 (66) від 20.11.2006, відмінила.

Як встановлено судом, акцепт тендерної пропозиції ЗАТ СК «ВУСО» взагалі не мав місця, оскільки Замовником було акцептовано пропозицію позивача.

Таким чином, Спеціальна контрольна комісія вийшла за межі своїх повноважень, оскільки не звернула уваги на те, що учасника закупівлі ЗАТ СК «ВУСО»взагалі не було, та Скаржник не ставив вимоги відмінити такі торги.

Згідно з п. 1 Роз'яснень Президії Вищого арбітражного суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних з визнанням недійсними актів державних чи інших органів" від 26.01.2000 № 02-5/35 із змінами і доповненнями (далі - Роз'яснення) акт державного чи іншого органу - це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин. Нормативний акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово.

Суд звертає увагу на те, що Роз’ясненням передбачено, що підставами для визнання акта недійсним є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов'язковою умовою визнання акта недійсним є також порушення у зв'язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів підприємства чи організації - позивача у справі. Якщо за результатами розгляду справи факту такого порушення не встановлено, у господарського суду немає правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи  місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як встановлено судом, спірне рішення суперечить наведеним вище положенням законодавства, порушує законні права Позивача як переможця відкритих торгів із закупівлі послуг за державні кошти.

Розглядаючи спір по суті, суд також зважає на наступне.

Згідно з ч. 3 ст.  2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності  суб'єкта  владних  повноважень обов'язок  щодо доказування правомірності свого рішення, дії  чи  бездіяльності покладається  на   відповідача,   якщо   він заперечує проти адміністративного позову.

Доказів, які б спростовували доводи позивача щодо неправомірності спірного рішення, інші учасники процесу суду не надали.

Згідно зі ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони,  яка не є суб'єктом владних повноважень,  суд присуджує  всі  здійснені  нею документально  підтверджені  судові  витрати  з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету,  якщо іншою  стороною був  орган  місцевого  самоврядування,  його  посадова чи службова особа).

Згідно з пп. 2 п. 3 Прикінцевих та перехідних положень КАС України до набрання чинності законом, який регулює порядок сплати і розмір судового збору, розмір цього збору за подання позовів немайнового характеру визначається відповідно до пп. «б»п. 1 ст. 3 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито», тобто –3, 40 грн.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 9, 69-71, 94, 97, 158-163 КАС України, господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повістю.

Скасувати рішення Спеціальної контрольної комісії з питань державних закупівель при Рахунковій палаті України № 49/25-скк-17р від 26 січня 2007 року в повному обсязі.

Стягнути з Державного бюджету України на користь Закритого акціонерного товариства „Страхова компанія „Крона” судові витрати у розмірі 3,40 грн.

Постанова відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, встановленого цим Кодексом, якщо таку заяву не було подано.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня її складання в повному обсязі за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд апеляційної інстанції заяви про апеляційне оскарження з наступним поданням протягом двадцяти днів апеляційної скарги. Апеляційна скарга може бути подана без попереднього подання заяви про апеляційне оскарження, якщо скарга подається у строк, встановлений для подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя                                                                                          О.О. Євсіков

Дата складання та підписання постанови у повному обсязі –22.10.2007.