СУД
РІШЕННЯ

"19" листопада 2007 р.

Справа №  4/232

Господарський суд Кіровоградської області у
складі судді Хилька Ю.І.,розглянув у відкритому судовому засіданні справу №
4/232

за позовом: фізичної особи -
підприємця ОСОБА_1,  м. Кіровоград

до відповідача: Дочірнього
підприємства "Кіровоградтепло" товариства з обмеженою
відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій Української
нафтогазової академії", м. Кіровоград

про стягнення 11724,45 грн.

Представники сторін:

від позивача - ОСОБА_2, довіреність
№ б/н  від 21.08.07;

від відповідача - Жигаленко О.В.,
довіреність № 1057/20 від 17.05.07.

ВСТАНОВИВ:

21.04.1997 року між фізичною особою
- підприємцем ОСОБА_1 (позивачем) та Головним комунальним підприємством
“Кіровоградтеплокомуненерго” укладено договір №1 на виконання робіт по ремонту
і наладці електронної апаратури (в подальшому
договір).

У відповідності до розділу 2
договору позивач як виконавець зобов'язався за дорученням замовника  виконати роботи по ремонту та
обслуговуванню  електронної апаратури на
об'єктах замовника.

Згідно до п.4.2 договору сторони
погодили, що розрахунки за виконані роботи повинні проводитись на підставі
оформлених актів на оплату, шляхом перерахування коштів в 5 денний строк після
виконання робіт на розрахунковий  рахунок
виконавця.

У відповідності до п.6.1 договору
строк його дії  був встановлений  до 15.04.2005 року.

Поряд з цим, п.6.2 договору
передбачалась можливість продовження дії
договору на 1 рік, якщо жодна із сторін не заявить про свою незгоду
з  продовженням договору за місяць до закінчення  його дії.

Таким чином, дія  договору продовжилась на 1 рік, тобто до  15.04.2006 року.

На виконання умов договору, позивач
за дорученням відповідача надавав
послуги, але відповідач в односторонньому порядку змінив умови договору
та не проводив своєчасно оплату за фактично отримані послуги, у зв'язку з чим
утворилась  заборгованість на користь
позивача в  розмірі  10188 грн. 13 коп.

Проаналізувавши правовідносини між
учасниками спору та надавши їм
правову  оцінку, господарський суд
приходить до переконання, що позовні вимоги є обґрунтованими,  позов
необхідно задовольнити  повністю.

Такий висновок господарський суд
зробив на підставі наступного.

За приписом ст. 33 Господарського
процесуального кодексу України кожна сторона повинна  довести ті
обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і
заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Згідно до  ст.34 Господарського процесуального кодексу
України  господарський  суд приймає тільки ті докази, які  мають значення  для справи. Обставини справи, які  відповідно до законодавства повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть підтверджуватись іншими  засобами
доказування.

При укладанні  договору
сторонами  було погоджено
згідно  до п.4.2 порядок  розрахунків за  виконані роботи, у відповідності до якого
розрахунки повинні  проводитись на
підставі оформлених актів на оплату, шляхом перерахування  коштів в 5-денний термін після виконання
робіт на розрахунковий  рахунок
виконавця.

Акти приймання-передачі виконаних
робіт  позивач  до суду
не надав.

Господарський суд вважає за можливе
визнати доказом наявності
заборгованості  за  виконані
по  договору №1 від 21.04.1997
року акт від 26.04.2004 року, яким визначено сальдо на користь  ОСОБА_1 10188 грн. 13 коп., оскільки  цей акт підписано від імені  ДКП “Кіровоградтеплоенерго” працівником  бухгалтерії, тому факт  підписання цього акту хоч і не створює
юридично значимих наслідків,  але може  розглядатись як  документ звірки даних оперативного
бухгалтерського обліку.

Визначальним для вирішення спору
господарський суд вважає доведений
матеріалами справи факт правонаступництва Головного комунального  підприємства “Кіровоградтеплокомуненерго”
Державного комунального підприємства
теплових мереж „Кіровоградтеплоенерго” та Дочірнього підприємства
"Кіровоградтепло" товариства з обмеженою відповідальністю "Центр
науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії".

При цьому, господарським судом
приймається до уваги, що між Дочірнім підприємством "Кіровоградтепло"
товариства з обмеженою відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій
Української нафтогазової академії" та суб'єктом підприємницької діяльності
- фізичною особою ОСОБА_1 17.12.2004 року
укладено угоду №1 про проведення взаємозаліку боргових зобов'язань для
погашення  взаємної заборгованості, згідно  до п.2.2 якої
ОСОБА_1 зобов'язався  зменшити
заборгованість  Дочірнього  підприємства "Кіровоградтепло"
товариства з обмеженою відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій
Української нафтогазової академії" за виконані роботи по ремонту електронної
апаратури на підставі договору підряду №1 на суму  1827 грн. 69 коп.

Таким чином, станом на 17.12.2004
року відповідач визнав себе правонаступником Головного комунального
підприємства
"Кіровоградтеплокомуненерго” Державного  комунального підприємства теплових мереж
„Кіровоградтеплоенерго” та провів взаємозалік наданих позивачу та  визначених ним особам послуг і часткове
погашення заборгованості за виконані
роботи, що є предметом спору
по  справі.

Господарський  суд не приймає до уваги  та
розцінює  як  необґрунтовану  позицію відповідача щодо відсутності
правонаступництва між Дочірнім підприємством "Кіровоградтепло"
товариства з обмеженою відповідальністю "Центр науково-технічних інновацій
Української нафтогазової академії" та Державним  комунальним підприємством  теплових мереж „Кіровоградтеплоенерго”  враховуючи
наступне.

Відповідно до ст.161 ЦК УРСР, який
діяв на момент укладення договору та часткового його виконання, а також ст.526
Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином
відповідно до умов договору, Цивільного кодексу України,  інших актів цивільного законодавства, а за
відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або
інших вимог, що звичайно ставляться.

За приписом ст. 901 Цивільного  кодексу
України за  договором  про надання
послуг одна  сторона (виконавець)
зобов'язується за завданням другої сторони (замовника)  надати
послугу,  яка  споживається
в  процесі вчинення  певної
дії  або  здійснення
певної  діяльності,  а
замовник  зобов'язується  оплатити
виконавцеві  зазначену  послугу,
якщо  інше  не встановлено  договором.

Відповідачем не виконано
зобов'язання по договору, що передбачено ст. 610 Цивільного  кодексу України, і тим самим порушено право
позивача на отримання оплати (доходу) за виконану роботу.

Рішенням від 08.04.2004р. №908
дванадцятої сесії двадцять четвертого скликання Кіровоградської міської ради
наданий в оренду цілісний майновий комплекс ДКПТМ „Кіровоградтеплоенерго” ТОВ
„Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії” на 25
років зі збереженням профілю.

Рішенням від 28.09.2004р. №1210
дванадцятої сесії четвертого скликання Кіровоградської міської ради внесені
зміни до пункту 1 рішення Кіровоградської міської ради від 08.04.04р. № 908, який
викладений в наступній редакції: „Надати в оренду цілісний майновий комплекс
державного комунального підприємства теплових мереж „Кіровоградтеплоенерго” по
вул. Кутузова, 23/16 дочірньому підприємству „Кіровоградтепло” товариства з
обмеженою відповідальністю „Центр науково-технічних інновацій Української
нафтогазової академії” на двадцять п'ять років зі збереженням профілю”.

18.10.2004р. між управлінням
власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради
(орендодавцем) та ДП „Кіровоградтепло” ТОВ „Центр науково-технічних інновацій
Української нафтогазової академії” (орендарем) укладений договір оренди
цілісного майнового комплексу Кіровоградського державного комунального
підприємства теплових мереж „Кіровоградтеплоенерго”. За умовами договору
орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування цілісний
майновий комплекс ДКПТМ „Кіровоградтеплоенерго”.

Після укладення даного договору
ДКПТМ „Кіровоградтеплоенерго” припиняє свою діяльність шляхом реорганізації
через приєднання до орендаря.

Орендар виступає правонаступником
усіх прав та обов'язків реорганізованого підприємства, у тому числі права
вимоги та боргів. Орендоване майно включається до балансу орендаря із вказівкою
того, що це майно є орендованим.

Договір укладений терміном на 25
років та діє з 18 жовтня 2004 року по 18 жовтня 2029 року включно. Договір
підписаний представниками сторін і посвідчений печатками підприємств.

Цими ж сторонами складений та
підписаний акт прийому-передачі цілісного майнового комплексу ДКПТМ
„Кіровоградтеплоенерго”.

Організаційні відносини, пов'язані
з передачею майна в оренду, регулюються положеннями Закону України „Про оренду
державного та комунального майна”. Умови договору оренди узгоджуються з
приписами зазначеного Закону.

Відповідно до ст.14 Закону України
„Про оренду державного та комунального майна” припинення діяльності
підприємства здійснюється шляхом його реорганізації через приєднання до
орендаря з дати видання про це відповідного наказу органу уповноваженого
управляти майном.

За ст. 59 Господарського кодексу
України припинення діяльності суб'єкта господарювання здійснюється шляхом його
реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації - за
рішенням власника (власників) чи уповноважених ним органів, за рішенням інших
осіб - засновників суб'єкта господарювання чи їх правонаступників.

У разі приєднання одного або
кількох суб'єктів господарювання до іншого суб'єкта господарювання до цього
останнього переходять усі майнові права та обов'язки приєднаних суб'єктів
господарювання.

Кіровоградська міська рада
12.11.2004р. прийняла рішення №1295 про припинення юридичної особи - державного
комунального підприємства теплових мереж „Кіровоградтеплоенерго” у зв'язку з
приєднанням до дочірнього підприємства „Кіровоградтепло” товариства з обмеженою
відповідальністю „Центр науково-технічних інновацій Української нафтогазової
академії” та призначення ліквідаційної комісії.

Господарський  суд вважає, що визначальним  для вирішення
спору в частині правонаступництва державного комунального підприємства
теплових мереж „Кіровоградтеплоенерго” у зв'язку з приєднанням до дочірнього
підприємства „Кіровоградтепло” товариства з обмеженою відповідальністю „Центр
науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії” є положення  Закону України "Про оренду державного та
комунального майна" щодо наявності
спеціального правила про правонаступництво у випадках оренди цілісного
майнового комплексу.

Встановлене цією нормою спеціальне
правило про правонаступництво у випадках оренди цілісного майнового комплексу,
а це визначає і зміст пов'язаних з цим майнових прав і зобов'язань, передбачає
заміну особи у зобов'язаннях, у яких приймають участь підприємства, цілісні
майнові комплекси яких передаються в оренду на підставі договору оренди.

Таким чином, з часу укладання
договору оренди цілісного майнового комплексу Кіровоградського державного
комунального підприємства теплових мереж "Кіровоградтеплоенерго"
№157/17 від 18.10.2004 року, визнання себе правонаступником прав та обов'язків
цього підприємства (п.1.3 договору), підписання акту приймання-передачі майна
від 18.10.2004 року, відповідальною особою по зобов'язаннях перед позивачем є
дочірнє підприємство "Кіровоградтепло" ТОВ "Центр
науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії".

Таку правову позицію викладено в
постанові Вищого господарського суду
України від   27.06.2007 року  по справі №15/300.

Господарським  судом
визнається  необґрунтованою
позиція  відповідача, який  посилаючись
на п.11 ст.37 Закону України  “Про
державну реєстрацію юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців”
вважає визначальним для встановлення
факту   правонаступництва
саме  приєднання з моменту державної  реєстрації таких змін  до установчих документів та  державної реєстрації припинення  юридичних осіб, що припиняються в  результаті
приєднання, оскільки   Законом  України

При цьому, господарським судом
також враховуються приписи п.10 Роз'яснення
Президії Арбітражного суду України з послідуючими змінами та
доповненнями  згідно до яких, при
вирішенні  майнових  спорів,
пов'язаних з реорганізацією підприємств, господарським судам необхідно
враховувати таке: у  разі злиття, поділу,
приєднання підприємств момент переходу майна та відповідних прав і  обов'язків
до  нових  підприємств визначається, якщо  інше
не передбачено законом чи постановою про реорганізацію, днем підписання
передаточного або  розподільного акта чи
балансу  (частина  друга
статті  37 Цивільного кодексу  України
( 1540-06 ),  і тому може не
співпадати у часі з моментом здійснення реорганізації підприємства,  тобто
виключення  його  з
державного реєстру.

Якщо  в
розподільному  акті   (балансі)
відображено   лише   розподіл
майна,  а дані про розподіл
кредиторської і дебіторської
заборгованості  відсутні,  розподіл
заборгованості за наявності спору здійснюється між новоутвореними
підприємствами пропорційно вартості отриманого ними майна. (Пункт 10 доповнено
абзацом  четвертим   згідно з
Роз'ясненням  Вищого  господарського  суду
N 04-5/609 ( v-609600-02 ) від 31.05.2002 )

Нові підприємства, до яких в
результаті реорганізації перейшли майнові
зобов'язання, несуть за ними матеріальну відповідальність і у випадку,
якщо прийняте ними майно не покриває вимог кредиторів у межах, визначених
установчими документами  про  реорганізацію правопопередника.

Перетворення  державного підприємства  на підприємство, засноване на іншій формі
власності,  не припиняє його зобов'язань.
(Абзац п'ятий пункту 10 із змінами, внесеними
згідно   з  Роз'ясненням
Вищого  господарського  суду
N 04-5/609 ( v-609600-02 ) від 31.05.2002 )

Вирішуючи  питання про правонаступництво, потрібно мати
на  увазі,  що запис в установчих документах про
правонаступництво має істотне значення для
визнання  правонаступництва.

Однак, суттєве значення мають також
фактично здійснені організаційно-економічні перетворення, з якими чинне
законодавство  пов'язує  перехід майнових прав та обов'язків, а саме:
рішення власника (власників), підписання передаточного або розподільного акта
чи балансу.

Таким чином, господарським судом
визнаються  обґрунтованими та  такими, що підлягають до стягнення
заборгованість в розмірі  8360 грн. 44
коп.

Крім того, у відповідності до ст.
625 Цивільного кодексу України  з  відповідача
підлягають стягненню втрати від інфляції та проценти річних, оскільки
за  приписами цієї статті боржник, який
прострочив  виконання грошового
зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням
встановленого індексу інфляції та 3 процентів річних за весь час  прострочення, якщо інший  розмір процентів  не встановлений договором  або законом.

До стягнення  підлягають втрати від інфляції за період
з  грудня
2004 року  по червень 2007 року
включно в розмірі  2615 грн. 69 коп.
та  проценти річних за  цей
же період  в  розмірі 748 грн. 32 коп. Період за який  підлягають до стягнення   втрати від інфляції та проценти річних
визначені позивачем правильно, однак за підрахунками суду до стягнення підлягають  втрати
від інфляції в розмірі   2622 грн.
77 коп. при заявлених позивачем 2615 грн. 69 коп.

Однак, враховуючи що позивачем не
подано клопотання  про зміну  позовних вимог, суд не находить  підстав для виходу за межі позовних вимог та
до стягнення   визначає  заявлену
суму 2615 грн. 69 коп.

На підставі статті 44, 49 Господарського
процесуального кодексу України витрати по сплаті державного мита та витрати на
інформаційно-технічне забезпечення
судового  процесу  покладаються на відповідача.

Враховуючи викладене, та керуючись
ст.ст. 901, 903, 509 Цивільного кодексу України, ст.ст. 33, 36, 43, 49, 66, 75,
82, 84, 85, 116 Господарського процесуального кодексу України, господарський
суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити
повністю.

Стягнути з Дочірнього підприємства
"Кіровоградтепло" товариства з обмеженою відповідальністю "Центр
науково-технічних інновацій Української нафтогазової академії" (25030, м.
Кіровоград, вул. Кутузова, 23/16, п/р 260057081 в ОД АППБ "Аваль" м.
Кіровограда, МФО 323538, ідентифікаційний код 33142568) на користь фізичної
особи - суб'єкта  підприємницької  діяльності ОСОБА_1   (АДРЕСА_1, р/р НОМЕР_1) заборгованість за  виконані
роботи в розмірі   8360 грн. 44
коп., втрати від інфляції  2615 грн. 69
коп. та  проценти річних в розмірі  748 грн. 32 коп. на загальну суму   11724 грн. 45 коп., суму  сплаченого державного мита в розмірі  117 грн. 24 коп. та  118 грн.
витрат по оплаті  інформаційно-
технічних послуг  судового процесу.

Рішення набирає законної сили після
закінчення десятиденного строку з дня його прийняття.

Сторони у справі протягом цього
строку мають право подати апеляційну скаргу до Дніпропетровського
апеляційного  господарського  суду на вказане рішення через господарський
суд Кіровоградської області.

Суддя                                  Ю. І. Хилько