ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

24.09.07р.

Справа № А8/137-07

За позовомНікопольського комунального підприємства "Нікопольтеплоенерго" (м. Нікополь)

до                    Державної інспекції з енергозбереження (м. Київ)

про                    скасування акту

Суддя Дубінін І.Ю.

Представники:

від позивача:          не з'явився

від відповідача:          Мазур-Каскевич В.Г. –нач. управління (дов. № 12/139-1682 від 27.07.07 р.)

Суть спору:

Позивач звернувся до відповідача з позовом про скасування постанови останнього від 31.01.07 р. № 18-5/3.22-6 про сплату підвищеної плати за нераціональне використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів у розмірі 47 334,28 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що спірна постанова була винесена з порушенням вимог чинного законодавства України.

Ухвалою господарського суду від 21.06.07 р. строк вирішення спору по справі було продовжено по 26.07.07 р.

Ухвалою господарського суду від 24.07.07 р. первісного відповідача було замінено належним відповідачем - Державною інспекцією з енергозбереження (м. Київ).

Відповідач проти позову заперечує, посилаючись на те, що вказана постанова була прийнята за результатами проведеної перевірки і в повній відповідності до вимог законодавства.

По справі оголошувались перерви: з 24.07.07 р. по 20.08.07 р. та з 20.08.07 р. по 17.09.07 р.

Позивач в судове засідання 24.09.07 р. не з'явився.

Господарський суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю позивача, оскільки останній був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши відповідача, господарський суд, -

В С Т А Н О В И В:

Правові, економічні, соціальні та екологічні основи енергозбереження для всіх підприємств, об'єднань та організацій, розташованих на території України, а також для громадян визначає Закон України "Про енергозбереження".

Згідно ст. 9 вказаного Закону, державне управління в сфері енергозбереження здійснює Кабінет Міністрів України та уповноважений ним орган, яким, відповідно до постанови КМ України від 2 вересня 1993 р. № 699, є відповідач.

Порядок проведення перевірок ефективності використання паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах, в установах та організаціях та усунення фактів їх неефективного використання, затверджений наказом Державного комітету України з енергозбереження від 4 серпня 2000 року №64, в редакції, що діяла на той час.

Згідно п.п. 2 –5 названого Порядку, планові перевірки підприємств здійснюються за річним графіком перевірок, який затверджується на наступний рік начальником Інспекції - головним державним інспектором з енергозбереження до 1 грудня поточного року. Планова перевірка підприємства проводиться не частіше ніж один раз на рік. За дорученнями Президента України та Кабінету Міністрів України проводяться позапланові перевірки, які також можуть здійснюватися за клопотанням міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій на підприємствах, що входять до сфери їх управління. Про проведення планової перевірки територіальні органи Інспекції не пізніше як за 10 днів до її початку повідомляють у письмовій формі керівництво підприємства. Перевірки підприємств проводяться державними інспекторами з енергозбереження (далі - інспектори). При здійсненні перевірки інспектори повинні мати службове посвідчення, доручення на перевірку та програму перевірки (далі - програма).

31.01.07 р. відповідачем була проведена комплексна перевірка використання паливно-енергетичних ресурсів відповідачем, що підтверджується актом перевірки № 18-5/3.21-25-10 від 31.01.07 р.

Згідно висновкам вказаного акту перевірки, було виявлено факти перевитрат природного газу від використання котлоагрегатів зі зниженим ККД, витрат тепла, спричинених відсутністю теплоізоляції на тепломережі, яка знаходиться на балансі позивача.

Згідно ст. 11 Закону України "Про енергозбереження" економічні заходи для забезпечення енергозбереження передбачають, зокрема введення плати за нераціональне використання паливно-енергетичних ресурсів у вигляді надбавок до діючих цін та тарифів залежно від перевитрат паливно-енергетичних ресурсів щодо витрат, встановлених стандартами.

За п. „а”, „б” ст. 17 Закону України "Про енергозбереження", економічні санкції накладаються на юридичних та фізичних осіб за: марнотратне витрачання та прямі втрати паливно-енергетичних ресурсів; несвоєчасне проведення експертного обстеження використання паливно-енергетичних ресурсів, за їх споживання понад показники питомих витрат, визначених системою стандартів, а до введення системи стандартів у дію - нормами питомих витрат енергоресурсів, а також за невідповідність показників когенераційних установок кваліфікаційним показникам.

Відповідно до ст.ст. 25, 26 Закону України „Про енергозбереження”, завданням контролю у сфері енергозбереження є забезпечення додержання норм законодавства про енергозбереження всіма державними органами, юридичними та фізичними особами. Державний контроль у сфері енергозбереження здійснюється Державною інспекцією з енергозбереження згідно з порядком, встановленим Кабінетом Міністрів України. Державному контролю підлягає енергетичне господарство, що включає всі підприємства і установи по отриманню, переробці, перетворенню, транспортуванню, зберіганню, обліку та використанню паливно-енергетичних ресурсів, розміщених на території України, окремі споруди та інженерні об'єкти інших підприємств і установ, які використовуються для зазначених цілей. Державному контролю також підлягає правильність та ефективність використання цільових коштів, виділених з фонду енергозбереження для вжиття заходів щодо раціонального використання та економного витрачання паливно-енергетичних ресурсів.

Згідно ст. 27 вказаногоЗакону, прушення законодавства про енергозбереження тягне за собою встановлену цим Законом, а також чинним законодавством України дисциплінарну, адміністративну або цивільну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про енергозбереження несуть особи, винні зокрема у порушенні встановлених вимог енергозбереження під час проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію, експлуатації підприємств, споруд, транспортних засобів та інших об'єктів. Юридичні і фізичні особи повинні відшкодувати збитки, заподіяні ними внаслідок порушень законодавства про енергозбереження, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Постановою КМ України від 02.09.93 р. № 699 "Про заходи щодо ефективного використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів в народному господарстві" (зі змінами і доповненнями) з метою забезпечення раціонального і ефективного використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів в народному господарстві було створено при Державному комітетові по нафті і газу Державну інспекцію з ефективного використання газу на базі Управління по контролю за використанням газу, що ліквідується, покладено на Державну інспекцію з енергозбереження здійснення державного контролю за раціональним і ефективним використанням газу та інших паливно-енергетичних ресурсів підприємствами (електростанціями), а також затверджено розміри плати за газ, що тимчасово споживається на виробничі потреби понад встановлені середньодобові норми з дозволу газозбутових і газотранспортних організацій, а також у разі неефективного використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів підприємствами (електростанціями) згідно з додатком.

За р. ІІ додатку до вказаної постанови, за перевитрати газу та інших паливно-енергетичних ресурсів внаслідок неефективного його використання, виявлені органами Державної інспекції з енергозбереження, сплачується підвищена плата. Якщо перевитрати газу та інших паливно-енергетичних ресурсів викликані недодержанням технологічної устаткування за режимними або технологічними картками, відсутність теплоутилізаційного устаткування, систем автоматики), споживач сплачує за річний обсяг перевитрат газу та інших паливно-енергетичних ресурсів у двократному розмірі встановленої на них ціни. Плата вноситься одразу після обстеження підприємства Державною інспекцією з енергозбереження.

Проведеною відповідачем комплексною перевіркою було встановлено, що перевитрати газу на котлоагрегатах ГМ-50-14 були викликані недодержанням технологічної дисципліни, а саме: інспектором була проведена перевірка додержання роботи котлоагрегатами відповідно до діючої Режимної карти роботи парового котла ГМ-50-14, обладнаного пальниками БК-25831 станц. №5 зав. № 3039 котельної ВАТ "НПНК", затвердженої головним інженером позивача Малишко Л.Ф. у 2006 р. На мінімальному навантаженні - виробництві 25т/ч. При цьому навантаженні витрати газу згідно режимної карти повинні скаладати 1960 м3/год., ККД - 92,0%; удельні витрати умовного палива на виробництво 1 Гкал - 155,3 кг.у.п. Згідно Акту № 4 від 26.01.07р. виконання інструментальних вімірювань та фотографії роботи котла ГМ-50-14, при навантаженні 22т/год.; ККД складає - 90,72%, фактичні питомі витрати - 157,46 кг.у.п./т, та річні перевитрати природного газу складають 41,4 тис.м3 (фотографія роботи котлоагрегату та Акт інструментальних вимирювань, раздруковка приладу контролю - підписані представником підприємства Орловим В.М. (додаються). Тобто перевитрати природного газу були викликані недодержанням існуючої технологічної дисципліни, недотриманням роботи устаткування за режимною або технологічною карткою, що стало підставою для складення спірної постанови.

Таким чином, господарський суд вважає, що спірну постанову відповідачем було винесено у повній відповідності до його компетенції та вимог чинного законодавства України.

Приймаючи рішення господарський суд виходив також з наступного:

За ст. 19 Конституцiї України, правовий порядок в Українi грунтується на засадах, вiдповiдно до яких нiхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи мiсцевого самоврядування, їх посадовi особи зобов'язанi дiяти лише на пiдставi, в межах повноважень та у спосiб, що передбаченi Конституцiєю та законами України.

Акт державного чи iншого органу - це юридична форма рiшень цих органiв, тобто офiцiйний письмовий документ, який породжує певнi правовi наслiдки, спрямований на регулювання тих чи iнших суспiльних вiдносин i має обов'язковий характер для суб'єктiв цих вiдносин.

Залежно вiд компетенцiї органу, який прийняв такий документ, i характеру та обсягу вiдносин, що врегульовано ним, акти подiляються на нормативнi i такi, що не мають нормативного характеру, тобто iндивiдуальнi.

Нормативний акт - це прийнятий уповноваженим державним чи iншим органом у межах його компетенцiї офiцiйний письмовий документ, який встановлює, змiнює чи скасовує норми права,  носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово. Акти ненормативного характеру (iндивiдуальні акти) породжують права i обов'язки тiльки у того суб'єкта, якому вони адресованi.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем заявлено позов про скасування ненормативного (індивідуального) акту відповідача.

Підставами для скасування акта є прийняття його з порушенням вимог чинного законодавства та/або визначеної законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов'язковою умовою скасування такого акту є також порушення у зв'язку з прийняттям відповідного акту прав та охоронюваних законом інтересів підприємства чи організації - позивача у справі.

Об'єктивними обставинами і матеріалами справи підтверджується, що оспорюваний акт виданий відповідачем правомірно і не порушує вимог чинного законодавства України, прав та охоронюваних законом інтересів позивача, що є підставою для відмови в задоволенні позову.

Керуючись Законом України "Про енергозбереження", ст.ст. 17, 21, 87, 89, 94, 98, 157, 158, 160-163, 186, 264 КАС України, господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова може бути оскаржена в порядку та в строки, передбачені ст. 186 КАС України.

Постанова набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 254 КАС України.

Суддя                                                                                                              І.Ю. Дубінін