СУД
СУД
П О С Т А Н О В А

Іменем України

16.08.07                                                                                 Справа № 9/328н-ад.

Суддя Ворожцов А.Г., розглянувши матеріали справи за позовом

Відкритого акціонерного товариства «Лисичанський желатиновий завод», м. Лисичанськ Луганської області

до 1. Старобільської митниці

2. Головного управління державного казначейства у Луганській області

про визнання рішення протиправним та стягнення 5796 грн. 91 коп.

в присутності представників:

від позивача –Холод С.М., дов. б/н від 17.07.07, Овчаренко Д.О., ст. юрисконсульт, дов. № 1138/130 від 16.07.07, Введенська Г.М., дов. № 1288/130 від 06.08.07,

від 1-го відповідача –Хрипко І.В., гол. юрисконсульт, дов. № 13-17/2316 від 26.07.06, Деркач К.О. - т.в.о. нач. відділу, дов. № 13/17/1875 від 13.08.07,

від 2-го відповідача –Пащенко В.В. - пров. юрисконсульт, дов. № 09-27/32 від 09.01.07,

від прокуратури - Шидлаускас П.В., посв. № 129 від 09.10.06.

Суть спору: позивачем заявлені вимоги про:

·          визнання протиправним та нечинним рішення № КТ-704-036-07 від 15.05.07р.,

·          стягнення надміру сплаченого державного мита у сумі 5796,91грн.

1-й відповідач, Старобільська митниця, у письмових запереченнях від 19.07.07р. за № 13-17/1660 проти позовних вимог заперечує, посилаючись на фактичні обставини справи.

2-й відповідач, ГУДК, у відзиві на позовну заяву від 07.08.07р. за № 11-07/2792 просить визнати його третьою особою, оскільки він помилково залучений в якості 2-го відповідача з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, тому органи держказначейства повинні залучатися в якості 3-ї особи, оскільки рішення по справі може лише вплинути на права і обов’язки у відношенні з однієї зі сторін, а органи казначейства лише перераховують кошти і процедура перерахування бюджетних коштів –це виключно банківська операція.

За заявою прокуратури Луганської області від 07.08.07р. за № 05-6825-1-07 судом було допущено до розгляду справи прокурора з метою захисту економічних інтересів держави.

В обгрунтування позову позивач виклав таке.

Опис товару, його код та перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України, визначається додатком до Закону України «Про митний тариф України»від 05.04.01р. (далі –Додаток).

В основу товарної класифікаційної схеми Митного тарифу України (товарна номенклатура) покладено Українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі –УКТЗЕД), яка базується на Гармонізованій системі опису та кодування товарів (далі –ГС).

Відповідно до ст. 311 Митного кодексу України (далі –МКУ) структура десяти знакового цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків) та товарної під категорії (десять знаків).

Спірним рішенням 1-й відповідач зазначив, що спилок шкур ВРХ, який імпортується позивачем, повинен класифікуватися за кодом 0511 99 1090, при цьому в рішенні вказано, що товар є білковим субстратом –шкурою та відповідає опису: спилок шкур ВРХ являє собою відрізки неправильної форми з різних топографічних ділянок шкур ВРХ, отримані при двоїнні шкур; консервовані вапном…

Позивач вважає, що зазначений опис товару, зроблений 1-м відповідачем, не відповідає ані товарній позиції 0511, ані товарній підпозиції 0511 99, ані товарній категорії 0511 99 10, ані товарній під категорії 0511 99 1090 –група 05 Додатку.

Позивач пояснює, що товарна позиція 0511 – група 05 Додатку містить наступний опис товару цієї товарної позиції:

Продукти тваринного походження, не включені до інших угрупувань; мертві тваринні групи 01 або 03, непридатні для харчування.

А товарна під категорія 0511 99 1090 містить наступний опис товару: обрізи та аналогічні відходи необробленої шкіри: інші.

Позивач, посилаючись на наведені норми, наполягає, що опис товарної позиції 0511 та опис товарної під категорії 0511 99 1090 взагалі не містять слова «спилок», але, незважаючи на це, 1-й відповідач в своєму опису товару використовує термін «спилок», посилаючись при цьому саме на опис товару, що визначений товарною під категорією 0511 99 1090.

Позивач пояснює, що спилок в розумінні Закону України «Про митний тариф України», не є білковим відходом шкури тварин, оскільки спилок не є обрізком шкури, який вважається відходом шкури, також спилок не є власне шкурою, оскільки це лише один з трьох слоїв шкури. Тим більше спилок не може вважатися необробленою шкурою, оскільки отримання спилка передбачає такі етапи обробки шкури, як промивка, зоління, мездріння, двоїння тощо.

Крім того, за товарною позицією 0511 класифікуються товари, які не включені до інших угрупувань. Проте спилок шкур ВРХ включено до групи 41 Додатку.

Товарна позиція 4101 містить наступний опис товару:

Шкури необроблені великої рогатої худоби або тварин родини конячих (свіжі або солоні, сушені, оброблені вапном, протравлені чи консервовані іншим способом, але не дублені, не вироблені під пергамент і не піддані подальшій обробці), з волосяним покровом або без волосяного покрову, спилок або не спилок.

Таким чином, спилок включено до товарної позиції 4101, а тому спилок, який імпортується позивачем, на його думку, не може бути визнано білковим відходом шкури тварин і кваліфіковано за кодом 0511 99 1090.

Позивач стверджує, що прийняття 1-м відповідачем незаконного та необґрунтованого рішення призвело до надмірної сплати мита позивачем, а саме:

За період з дня прийняття спірного рішення позивач ввіз за кодом митниці на митну територію України на підставі контракту № 17 від 17.01.05р. спилок, який був обкладений митом в загальній сумі 5796,91 грн., виходячи із ставки мита, встановленої чинним законодавством для цього коду, тобто 5% від митної вартості імпортованого товару.

Разом з тим, для товару, що імпортується за кодом 4101 29 0000, ставка мита встановлена у розмірі 0% від митної вартості імпортованого товару.

Оцінивши доводи позивача, 1-го та 2-го відповідача, висновок прокурора і надані докази, суд дійшов висновку про наступне.

Позивач вважає, що спірне рішення про визначення коду товару суперечить вимогам чинного законодавства, оскільки опис товару, його код та перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України, визначається Додатком.

Відповідно до ст. 311 МКУ, УКТЗЕД основане та складається з Гармонізованої системи опису та кодування товарів (далі –ГС) (перші шість знаків товарного коду, які визначають товарну позицію (чотири знака) та товарну підпозицію (шість знаків)), і пояснення до Комбінованої номенклатури ЄС (далі –КНЄС) (сьомий та восьмий знаки товарного коду, які визначають товарну категорію товару.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями та товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з ГС, застосування якої передбачено Міжнародною конвенцією про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, договірною стороною якої є Україна з 17.05.02р. за Указом Президента України № 466/2002).

Для забезпечення єдиного тлумачення термінів, що використовуються в УКТЗЕД наказом ДМСУ від 31.01.04р. № 68 були затверджені Пояснення до УКТЗЕД, які містять переклад з англійської мови офіційного тексту Пояснень до ГС і Пояснень до КНЄС.

Позивач вважає, що зазначений опис товару, зроблений 1-м відповідачем, не відповідає ані товарній позиції 0511, ані товарній підпозиції 0511 99, ані товарній категорії 0511 99 10, ані товарній під категорії 0511 99 1090 –група 05 Додатку, проте спилок включено до товарної позиції 4101, а тому спилок, який імпортується позивачем, на його думку, не може бути визнано білковим відходом шкури тварин і кваліфіковано за кодом 0511 99 1090.

Відповідно до п. 2.9 Порядку роботи відділу номенклатури та класифікації товарів регіональної митниці, відділу контролю митної вартості та номенклатури митниці при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затв. наказом Держмитслужби України від 01.10.03р. № 646, зареєстрованого в Мін’юсті України 31.10.03р. за № 996/8317 (далі –Порядок 646) рішення про визначення коду товару приймається відділом контролю митної вартості та номенклатури (далі –ВКМВ і Н) на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару згідно з вимогами УКТЗЕД.

Суд звертає увагу, що відповідно до п. 1.1 Порядку 646, цей Порядок … визначає завдання, функції при здійсненні контролю за правильністю класифікації товарів, прийняття рішень про визначення коду товару… при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України… за напрямком класифікації товарів.

Як вбачається у спірному рішенні (відповідно до п. 2 цього рішення зразки товару відібрані на підставі акту відбору проб (зразків) від 25.04.07р. № 7), характеристика товару, який надійшов на адресу позивача, викладена наступним чином: спилок шкур ВРХ (частини неправильної форми з різних топографічних ділянок шкур), з шерхлою поверхнею з двох боків, консервований вапном. Являє собою середній шар шкіри отриманої при її двоїнні та складається в основному з колагену… Призначений для використання в якості сировини для виробництва желатину…

Суд погоджується з доводами 1-го відповідача про те, що графа 31  ВМД вантажні місця та опис товару здійснюється відповідно до наказу ДМСУ від 09.07.97р. № 307, згідно якого в цій графі зазначаються точні дані про товар (комерційна та фірмова назва товару, фірма (країна) виробника, характеристика товару, а саме: розміри, номери моделей, стандарти, типи, маркування, розфасування, комплектність тощо), необхідні для його ідентифікації та однозначної класифікації за декларованим у графі 33  ВМД товарним кодом згідно УКТЗЕД.

Таким чином, опис товару в графі 31  ВМД повинен не повторювати назву товарної позиції, а містити конкретну назву товару та його характеристики.

Вирішуючи цей спір, суд виходив також з того, що згідно з Правилом 1 Основних правил класифікації для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток чи груп, якщо такі тексти найменувань та приміток не вимагають іншого.

Щодо Правила 1 Основних правил класифікації, то товарна позиція 0511 має назву продукти тваринного походження, не включені до інших угруповань; мертві тварини групи 01 або 03, непридатні для харчування, , яка входить до групи 05, яка має назву продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені.

У примітці до цієї групи зазначено, що ця група не включає…

б) шкури і шкіри, включаючи хутро, крім продукції товарної продукції 0505, та обрізки і аналогічні відходи необроблених шкур і шкір товарної позиції 0511 (41 чи 43).

У загальних положеннях до групи 05 зазначено, що до цієї групи включаються різноманітні матеріали тваринного походження, необроблені чи такі, що пройшли найпростіше оброблення, які звичайно не використовуються як харчові продукти (крім деяких видів крові, кишок, сечових міхурів і шлунків тварин) і які не розглядаються в інших групах Класифікації.

У п. г) цих загальних положень зазначено, що до цієї групи не включаються шкури і шкіри необроблені (крім шкіри та частини птахів, вкритих пір’ям або необроблених, чистих, дезінфікованих чи оброблених з метою запобігання псуванню, але не іншим способом) (група 41).

Щодо товарної позиції 4101, то вона має назву шкури необроблені великої рогатої худоби або тварин родини конячих (свіжі або солоні, сушені, оброблені вапном, протравлені чи консервовані іншим способом, але не дублені, не вироблені під пергамент і не піддані подальшій обробці), з волосяним покровом або без волосяного покрову, спилок або не спилок, яка входить до групи 41, що має назву шкури та шкіри необроблені (крім натурального хутра) та шкіра.

У примітці до цієї групи зазначено, що ця група не включає…

а) обрізки та аналогічні відходи шкур та шкір необроблених (шкірсировини) (товарна позиція 0511)…

У загальних положеннях до групи 41 зазначено, що до цієї групи включаються у т.ч.:

І - необроблені шкури (цей термін стосується шкур великих чотириногих) і шкіри (шкірсировина),

ІІ –такі шкури та шкіри (шкірсировина), попередньо дублені, дублені (включаючи вичинені під замшу), піддані подальшій обробці після дублення або вироблені під пергамент, але не включаються шкури та шкіри (шкірсировина) з волосяним чи шерстним покровом, попередньо дублені, дублені й піддані подальшій обробці,

ІІІ –обрізки та інші відходи шкіри чи композиційної шкіри, але крім обрізків та аналогічних відходів необроблених шкур або шкір (шкірсировини) чи натурального хутра.

У поясненнях до товарної групи 4101 зазначено, що до цієї товарної групи включаються необроблені шкури та шкіри (з волосяним покровом або без волосяного покрову) великої рогатої худоби… Ці необроблені шкури та шкіри можуть бути свіжі (сирі) чи законсервовані від гниття шляхом соління, сушіння, зоління, нікелювання або будь-яким іншим способом. Вони можуть також бути очищені, двоїні (спилки) або міздряні, але не повинні бути піддані жодному дубленню, частковому дубленню чи рівнозначному процесу (такому як вироблення під пергамент), а також подальшій обробці.

Суд погоджується з доводами 1-го відповідача про те, що згідно висновку експерта № 21-37 від 10.05.07р., враховуючи примітку а) до групи 41 та правило 1 Основних правил класифікації ця група не включає обрізки та аналогічні відходи шкур та шкір необроблених (шкірсировини) (товарна позиція 0511), оскільки відходи шкур та шкірсировини віднесено до конкретної товарної позиції.

Виходячи з назви товарної позиції 0511 та п. 10 пояснень до цієї товарної позиції, до неї включаються обрізи та подібні відходи необроблені (сирих) шкур чи шкір.

Крім того, виходячи з матеріалів справи, згідно наданих позивачем для митного оформлення документів, прийом товару на підприємстві здійснюється партіями (п. 4.3 контракту № 17 від 17.01.05р. та п. 5.1 ТУ У 15.1-3:2005), за фактичною масою (п. 5.7 ТУ У 15.1-3:2005), що відповідає правилам прийомки білкових відходів згідно п. 3.1 РСТ УССР 2009-91 белковые отходы шкур животных принимают партиями по кондиционной или фактической массе.

Суд вважає, що до товарної позиції 0511 повинні класифікуватися обрізи та подібні відходи необроблені (сирих) шкур чи шкір як продукти тваринного походження, не включені до інших угрупувань; мертві тваринні групи 01 або 03, непридатні для харчування, що охоплюється визначенням загальних положень до групи 05 різноманітні матеріали тваринного походження, необроблені чи такі, що пройшли найпростіше оброблення…

Визначальною характеристикою для класифікації цього виду товару суд вважає саме обрізи та подібні відходи необроблені (сирих) шкур чи шкір.

Щодо твердження 2-го відповідача про те, що він помилково залучений в якості 2-го відповідача, суд вважає наступне.

Згідно зі ст. 48 Бюджетного кодексу України  в Україні застосовується казначейська форма обслуговування Державного бюджету України, яка передбачає здійснення Державним казначейством України, у тому числі операцій з коштами державного бюджету та розрахунково-касового обслуговування розпорядників бюджетних коштів, контролю бюджетних повноважень при зарахуванні надходжень, прийнятті  зобов’язань та проведенні платежів.

Таким чином, органи Державного казначейства здійснюють операції з перерахування коштів держбюджету з податку на додану вартість за висновками податкових органів або за рішенням суду, у зв’язку з чим ГУДК України у Луганській області правомірно залучено в якості 2-го відповідача.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

При подачі позову позивач сплатив державне мито платіжним дорученням № 1812 від 11.06.07р. у розмірі 102 грн., що перевищує розмір мита, належного до сплати за правилами КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 89 КАС України судовий збір, сплачений у більшому розмірі, ніж встановлено законом, повертається ухвалою суду за клопотанням особи, яка його сплатила.

Згідно ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України у судовому засіданні, в якому закінчився розгляд справи, оголошено вступну та резолютивну частини постанови та повідомлено представників сторін про те, що постанову у повному обсязі буде виготовлено протягом 5-денного строку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 17, 87, 94, 98, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

1.У задоволенні позову відмовити.

2. Судові витрати у розмірі 61,37 грн. покласти на позивача.

Постанова  набирає законної сили після  закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження,  встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку заяву не було подано.

Постанову складено у повному обсязі та підписано 21.08.2007р.

Про апеляційне оскарження рішення  суду  першої  інстанції спочатку  подається  заява. Обґрунтування  мотивів  оскарження  і вимоги до суду апеляційної інстанції  викладаються  в  апеляційній скарзі.

Заява  про  апеляційне  оскарження  та  апеляційна  скарга подаються до адміністративного суду  апеляційної  інстанції  через суд  першої  інстанції,  який  ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно  надсилається  особою,  яка  її подає, до суду апеляційної інстанції.

Заява  про  апеляційне  оскарження  постанови  суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення,  а в разі   складення   постанови  у  повному  обсязі  відповідно  до статті 160 цього Кодексу -  з  дня  складення  в  повному  обсязі. Апеляційна  скарга  на  постанову  суду першої інстанції подається протягом  двадцяти  днів  після  подання  заяви   про   апеляційне оскарження.

Апеляційна   скарга  може  бути  подана  без  попереднього подання заяви про апеляційне оскарження,  якщо скарга подається  у строк, встановлений для подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя                                                                              А.Г.Ворожцов