КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2007                                                                                           № 32/418-18/501

Київський апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого:                              Зеленіна  В.О.

суддів:

при секретарі:

За участю представників:

від позивача -

від відповідача -

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головне управління економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської державної адміністрації

на рішення Господарського суду м.Києва від 15.03.2007

у справі № 32/418-18/501

за позовом                               Товариство з обмеженою відповідальністю "Фостер"

до                                                   Головне управління економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської державної адміністрації

третя особа відповідача           Комунальна корпорація "Київавтодор"

Головне управління Державного казначейства України

Київська міська державна адміністрація

третя особа позивача

про                                                  розірвання договору та стягнення 1376517,44 грн. збитків

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду м. Києва від 15.03.2007 року № 32/418-18/501 позов ТОВ „Фостер” до ГУ економіки і інвестицій КМДА, треті особи КК „Київавтодор”, ГУ Державного казначейства у м. Києві, КМДА  про розірвання договору та стягнення 1376517,44 грн. задоволений.

Не погоджуючись з  рішенням відповідач звернувся з апеляційною скаргою, посилаючись на порушення норм  матеріального та процесуального права, неповне з’ясування обставин справи, просить  його  скасувати  і прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Представник позивача проти вимог, викладених у апеляційній скарзі заперечував, просив залишити їх без задоволення,  рішення господарського суду без змін.

Треті особи правом, наданим ст. 96 ГПК України не скористалися, відзив на апеляційну скаргу не надали, в судове засіданні представники не з’явилися, причини суду не відомі, враховуючи що сторони про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином про що є поштові повідомлення, колегія суддів вважає можливим розглянути справу у відсутність представників сторін що не з’явилися в порядку ст. 75 ГПК України.

Розглянувши справу за правилами розділу ХІІ Господарського процесуального кодексу України, суд  дійшов  наступного висновку.

Як встановлено матеріалами справи,  згідно з розпорядженням КМДА № 2017 від 05.11.2002 „Про порядок залучення інвесторів до фінансування будівництва або реконструкції станції метрополітену, підземних переходів, автошляхів, площ та інших об’єктів  соціальної інфраструктури міста, в проектах яких передбачається розташування об’єктів сфери послуг та торгівельного обслуговування населення”, результатами конкурсу що затверджені розпорядженням КМДА № 279 від 21.02.03, між позивачем та відповідачем, третьою особою КК „Київавтодор” укладений  інвестиційний  договір № 049-13і4 від 29.07.03 про будівництво підземного пішохідного переходу з не житловими приміщеннями торгівельно-побутового комплексу під проїзною частиною на проспекті бажана біля станції метрополітену „Харківська”, за умовами якого позивач прийняв на себе функції замовника та зобов’язався здійснити будівництво об’єкту за власні таабо залучені кошти відповідно до умов інвестиційного конкурсу, власних  конкурсних пропозицій, затвердженої у встановленому порядку проектно-кошторисної документації.

Згідно ст.ст. 525,526  ЦК України, зобов’язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, акту планування, договору, а при відсутності таких вказівок - відповідно до вимог, що звичайно ставляться, одностороння відмова від виконання зобов’язання і одностороння зміна умов договору не допускаються, за винятком випадків, передбачених законом.

На виконання умов договору та згідно з п.2.2. інвестиційного договору позивач сплатив на користь відповідача 70 280,00 грн. компенсації витрат, пов'язаних з підготовкою інвестиційного проекту, а також 702 800,00 грн. пайових внесків на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва. Факт сплати вищевказаних коштів підтверджується платіжними дорученнями №26 від 27.02.2003 року та №25 від 27.02.2003 року.

Крім того, з метою фінансування будівництва об'єкту інвестування та зважаючи на те, що п.1.1. інвестиційного договору визначено, що позивач зобов'язується забезпечити будівництво об'єкту інвестування за власні та/або залучені кошти, а також приймаючи до уваги ст. 7 Закону України "Про інвестиційну діяльність", якою передбачено, що для інвестування можуть бути залучені фінансові кошти у вигляді кредитів, випуску в установленому законодавством порядку цінних паперів і позик, позивачем було укладено договір кредитної лінії №270203/4 з Акціонерним банком "Синтез". Кредитна лінія надана позивачу саме на будівництво підземного переходу з нежитловими приміщеннями торговельно-побутового комплексу під проїзною частиною на проспекті Бажана біля станції метрополітену "Харківська”.

За договором кредитної лінії № 270203/4 від 27.02.2003 р. кредит надавався траншами у період з 27.02.2003 року по 01.08. 2005 року, всього  на суму 1 158569,00грн., граничний строк повернення кредиту встановлено до 24.02.2005 року.

18.09.2003 позивач та КП "Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд" укладено договір купівлі-продажу проектної документації №2, відповідно якого на підставі платіжного доручення №39 від 22.09.2003 року позивачем було перераховано продавцю 75 909,35 грн. в рахунок оплати за проектну документацію "Підземний пішохідний перехід з приміщеннями торговельно-побутового комплексу під проїзною частиною на проспекті М. Бажана біля станції метрополітену "Харківська". На підтвердження виконання договору №2 від 18.09.2003 року до справи надано акт №1 прийому-передачі проектної документації від 26.09.2003 року та перелік матеріалів по розділам проектної документації, який є додатком до акту прийому-передачі.

09.02.2004 року між позивачем та ТОВ "Грін Хауз'" укладений договір доручення №1/04, в зв'язку з яким позивач за виконання юридичних дій по підготовці і організації планування, проектування, будівництва та експлуатації підземного пішохідного переходу з нежитловими приміщеннями торговельного комплексу під проїзною частиною на проспекті Бажана біля станції метрополітену "Харківська" перерахував ТОВ "Грін Хауз" винагороду у розмірі 5 200,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями від 23.02.04 року № 7, від 09.03.04 року № 11, від 18.03.04 року № 13 та від 15.07.04 року №29.

Але,  відповідно до п.4.1.10 інвестиційного договору позивач не мав можливості розпочаті будівництво об'єкту інвестування - не пізніше 01.04.2004 року, оскільки  незважаючи на те, що з боку позивача були вжиті всі необхідні заходи з метою виконання умов інвестиційного договору, а саме на виконання п.4.1.2. інвестиційного договору позивачем був підготовлений проект розпорядження Київської міської державної адміністрації про будівництво підземного пішохідного переходу з не житловими приміщеннями торговельно-побутового комплексу під проїзною частиною на проспекті Бажана біля станції метрополітену "Харківська", відповідно якого позивач має виступати замовником капітального будівництва, з боку відповідача зобов'язання виконані неналежним чином що призвело до неотримання відповідного Розпорядження ТОВ «Фостер», що фактично унеможливлює проведення робіт по реалізації умов інвестиційного договору, зокрема позивач не має можливості заказати АПЗ, отримати дозволи на будівництво, укласти договори підряду та інше, отже позивач позбавлений можливості виконати умови інвестиційного договору, зокрема п.п.4.1.2., 4.1.7.-4.1.10 з незалежних від нього причин.

Заперечуючи проти рішення відповідач наполягає на тому що, підстави для розірвання інвестиційного договору відсутні, а відповідачем не допущено істотного порушення інвестиційного договору в розумінні ст. 651 Цивільного кодексу України; що затримка у підписанні зазначеного Розпорядження не є суттєвим порушення умов інвестиційного договору, так як підготовка і видання Розпоряджень Київської міської державної адміністрації не відноситься до обов'язків, покладених на відповідача умовами інвестиційного договору, розгляд та порядок опрацювання підготовленого позивачем проекту Розпорядження не є умовою інвестиційного договору, а відтак навіть при наявності такого порушення воно не може бути прийняте судом, як порушення умов інвестиційного договору.

Стаття 18 Закону України "Про державні адміністрації" до повноважень Київської міської державної адміністрації відноситься здійснення в установленому порядку регулювання інвестиційної діяльності.

Відповідно ст. 7 Закону України "Про інвестиційну діяльність" суб'єкти інвестиційної діяльності незалежно від форм власності та господарювання мають рівні права щодо здійснення інвестиційної діяльності, а ст. 12 вищевказаного Закону України визначено, що державне регулювання інвестиційної діяльності включає управління державними інвестиціями, а також регулювання умов інвестиційної діяльності і контроль за її здійсненням усіма інвесторами та учасниками інвестиційної діяльності.

Відповідно до п. 5.36. Положення про Головне управління економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.12.2003 року №2470 відповідач являється структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який здійснює представницькі функції Київської міської державної адміністрації у сфері залучення вітчизняних інвестицій в економіку міста Києва шляхом проведення конкурсів, підготовка та укладання інвестиційних угод, договорів. Пунктом 5.39. вищевказаного положення передбачене одне із завдань Головного управління економіки та інвестицій Київської міської ради (Київської державної адміністрації), а саме: Головне управління економіки та інвестицій Київської міської державної адміністрації створює систему інформаційного супроводу міських інвестиційних проектів і програм, здійснює збір, узагальнення та аналіз інформації.

До компетенції відповідача, як організатора конкурсу відповідно до Положення "Про порядок залучення інвесторів до фінансування будівництва або реконструкції станцій метрополітену, підземних переходів, автошляхів, площ та інших об'єктів соціальної інфраструктури міста, в проектах яких передбачається розташування об'єктів сфери послуг та торговельного обслуговування населення", затвердженого розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 5 листопада 2002 року №2017 (втратило чинність на підставі Розпорядження Київської міської державної адміністрації №2442 від 26 грудня 2003 року), відноситься проведення конкурсів, розроблення умов конкурсу, укладення інвестиційних договорів та контроль за їх виконанням.

Згідно з п. 4 Положення про Головне управління економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) одним з основних завдань Головного управління економіки та інвестицій є здійснення повноважень Київської міської державної адміністрації на залучення вітчизняних і іноземних інвестицій та організації роботи їх використання для фінансування капітальних вкладень, передбачених програмою соціально-економічного та культурного розвитку м. Києва.

Таким чином, господарським судом  вірно встановлено правове становище відповідача, згідно з яким він є структурним підрозділом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який здійснює представницькі функції Київської міської державної адміністрації, а здійснення повноважень Київської міської державної адміністрації щодо залучення вітчизняних і іноземних інвестицій - основне завдання відповідача. Крім того, відповідач наділений повноваженнями у сфері інвестиційної діяльності, як структурний підрозділ КМДА - суб'єкт інвестиційної діяльності, має визначені права та обов'язки.

Отже, твердження відповідача про те, що відповідачем у справі повинна бути Київська міська державна адміністрація необґрунтовані.

Відповідно до ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Неотримання відповідного Розпорядження сталося з вини відповідача, оскільки останній мав відповідні повноваження для здійснення контролю за виконанням умов договору, але не користувався ними, що призвело до неможливості виконання позивачем умов договору, а відтак відповідачем допущено суттєве порушення інвестиційного договору. Внаслідок порушення (невиконання) відповідачем істотних умов інвестиційного договору позивач позбавлений можливості отримати проектну документацію, а відтак - здійснити будівництво підземного пішохідного переходу з нежитловими приміщеннями торговельно-побутового комплексу під проїзною частиною на проспекті Бажана біля станції метрополітену "Харківська". Апеляційна інстанція погоджується з висновками суду першої інстанції, що затримка підписання Розпорядження унеможливлює виконання позивачем умов інвестиційного договору, а саме п. п. 4.1.7., 4.1.8. та 4.1.10, які встановлюють терміни для укладення відповідного договору з проектною організацією на розробку проектно-кошторисної документації, передачі проектно-кошторисної документації на затвердження та початку будівництва, стає неможливим, та позбавляє позивача можливості досягнути цілі інвестиційного договору на умовах та в строки, визначені цим договором.

Частиною 2 ст. 651 Цивільного кодексу України, передбачається, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановленим договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Порушення відповідачем п. 1.3. та п. 3.1. інвестиційного договору мають істотний характер, оскільки неотримання розпорядження позбавляє позивача продовжувати виконання умов укладеного сторонами договору. Отже, договір повинен бути розірваним.

Відповідно ст. 653 Цивільного кодексу України, якщо договір розірваний у зв'язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, причинених розірванням договору.

У розумінні ст. 224 Господарського кодексу України збитками є, у тому числі витрати, зроблені управленою стороною при виконанні зобов'язання.

Збитки позивача складаються з  договорів кредитної лінії, що бралися саме під будівництво об’єкту, погашення відсотків по кредиту, витрат пов’язаних з оплатою ТОВ "Грін Хауз'" згідно укладеного договору доручення №1/04, за виконання юридичних дій по підготовці і організації планування, проектування, будівництва та експлуатації підземного пішохідного переходу з нежитловими приміщеннями торговельного комплексу під проїзною частиною на проспекті Бажана біля станції метрополітену "Харківська"

Таким чином, вимоги відшкодувати збитки, які спричинені розірванням договору та складають 1 350 298,80 грн. цілком обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний господарський суд вважає, що  апеляційна  скарга не обґрунтована та не підлягає задоволенню, а рішення господарського суду не підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 101-105 ГПК України, Київський апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1.          Апеляційну скаргу Головного управління економіки і інвестицій КМДАзалишити без задоволення, рішення господарського суду  м. Києва  від  15.03.2007 року по справі №  32/418-18/501 без змін.

Матеріали справи повернути, доручити  господарському суду  м. Києва видати відповідний наказ

Головуючий суддя

Судді

06.06.07 (відправлено)