СУД міста КИЄВА
м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-Б
№
Товариства з обмеженою відповідальністю «Аляска Трейд»
До                    Київської регіональної
Предмет         скасування рішень
Суддя  Кролевець О.А.
Секретар судового засідання Жежера М.В.
Від позивача:      Негруца Р.В. (довіреність від 28.02.2007)
Від відповідача:  Дірочка О.М. (довіреність від 09.01.2007)
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
На розгляд Господарського суду
міста Києва передані позовні вимоги ТОВ «Аляска Трейд»про скасування рішення
про визнання коду товару №КТ-100-2964-05 від 08.12.2005 та скасування рішення
про визначення коду товару №КТ-100-3019-15 від 15.12.2005.
Ухвалою Господарського суду міста
Києва від 21.11.2006 закінчено підготовче провадження та призначено справу до
судового розгляду.
Свої позовні вимоги позивач
обґрунтовує тим, що відповідач при здійсненні митного оформлення продукції, що
надійшла на адресу позивача незаконно виніс рішення № КТ-100-3019-15 від
15.12.2005 року щодо визначення коду товару за УКТЗЕД за кодом 1604 30 90 00
“Замінники ікри” та зобов'язав позивача провести митне оформлення продукції за
вказаним кодом. Позивач також вважає, що вказане рішення винесене відповідачем
з порушенням встановлених для цього порядку та процедури.
Відповідач позовні вимоги вважає
безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступного.
Ікра, яка була представлена позивачем для декларування, є такою, що підпадає
осетрових, промита та очищена від біологічного матеріалу) зі ставкою ввізного
мита -10%, що підтверджується проведеним органами митниці дослідженням, а тому
відповідач правомірно прийняв оспорюване позивачем рішення.
Ухвалою суду від 05.12.2006 були
призначена судова товарознавча експертиза.
05.02.2007 до суду надійшов
висновок №71 від 01.02.2007 судово-товарознавчої експертизи по справі
№41/721-А.
Після поновлення провадження у
справі, позивачем було заявлено клопотання про призначення у справі повторної
експертизи. Клопотання позивача було задоволено і ухвалою суду від 12.04.2007
судом призначено повторну комісійну судову експертизу по справі №41/721-А;
провадження у справі зупинено до одержання результатів судової експертизи.
24.09.2007 до суду надійшло
повідомлення №5601 від 13.09.2007 про неможливість дачі висновку в зв'язку з
ненаданням на вимогу експерта додаткових доказів, а саме зразків об'єкту
дослідження через його реалізацію, та не проведенням оплати.
За таких обставин, провадження у
справі було поновлено.
В судовому засіданні 27.11.2007
оголошено вступну та резолютивну частини постанови.
Заслухавши пояснення представників
сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, Господарський суд міста
На підставі контракту №8 від 01
лютого 2005 року, укладеного між Компанією “Inversora Sorfel”, Уругвай та
Товариством з обмеженою відповідальністю “Аляска Трейд”, Україна (позивачем по
справі), на адресу останнього відповідно до рахунку-фактури (invoice) №153508А від
14.10.2005, специфікації №153508А від 14.10.2005, міжнародно-транспортної
накладної №051934 від 18.11.2005 було поставлено партію продовольчої продукції,
а саме: ікру горбуші морожену, виробництва компанії “Ocean Beauty Seafoods
Крім того, на підставі контракту
№11 від 1 вересня 2005 року, укладеного між Компанією “Inversora Sorfel”,
Уругвай та позивачем по справі, на адресу останнього відповідно до
рахунку-фактури (invoice) №172839 від 05.09.2005, специфікації №172839 від
продовольчої продукції, а саме: ікру горбуші морожену, виробництва компанії
У вантажних митних деклараціях №
100110000/5/330061 від 24.11.2005 та №100110000/5/330075 від 29.11.2005 що були
заповнені позивачем та подані відповідачу з метою декларування продукції, у
графі 33 “Код товару” був зазначений код 0305 20 00 00 “Ікра лососевих пород
риб, заморожена, солена, із вмістом ястиків та згустків крові для подальшої
промпереробки, - ікра горбуші ” відповідно до Української класифікації товарів
зовнішньоекономічної діяльності -  товарна
номенклатура Митного тарифу, затвердженого Законом України “Про митний тариф
України” (далі по тексту - УКТЗЕД).
Однак, у ході митного оформлення
ікри відділом номенклатури та класифікації товарів Київської регіональної
про що прийняті відповідні рішення, а саме: Рішення про визначення коду товару
№КТ-100-2964-05 від 08.12.2005 та Рішення про визначення коду товару
№КТ-100-3019-05 від 15.12.2005, та встановлено обов'язок позивача провести
митне оформлення продукції за вказаним кодом.
У відповідності до вимог Порядку
роботи відділу номенклатури та класифікації товарів регіональної митниці,
відділу контролю митної вартості та номенклатури митниці при вирішенні питань
класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України,
затвердженого наказом Державної митної служби України від 01.10.2003 №646, який
був чинним на момент прийняття оспорюваних позивачем рішень, якщо відділом
номенклатури приймається рішення про визначення коду товару, яке не відповідає
інформації, заявленій декларантом у вантажно митній декларації (далі -ВМД), то
така ВМД не може використовуватися для митного оформлення класифікованого
товару. ВМД скасовується у встановленому порядку, а для митного оформлення
класифікованого товару складається нова ВМД, інформація у якій повинна
відповідати інформації, зазначеній у рішенні про визнання коду товару.
Враховуючи викладені обставини,
позивачем були подані нові ВМД, в яких ікра була класифікована за кодом
митне оформлення та в подальшому позивачем реалізована.
Рішення про визначення коду товару
№КТ-100-2964-05 від 08.12.2005 та №КТ-100-3019-05 від 15.12.2005 позивач вважає
незаконними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки не відповідають
вимогам УКТЗЕД, прийняті без врахування норм чинного законодавства щодо якості
та безпечності харчових продуктів, а також без з'ясування всієї необхідної для
їх прийняття інформації.

Дослідивши наявні в матеріалах справи
докази та заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про
безпідставність заявлених позовних вимог виходячи з наступного.

Відповідно до Закону України “Про
митний тариф України” в основу товарної класифікаційної схеми Митного тарифу
України (товарна номенклатура) покладено Українську класифікацію
зовнішньоекономічної діяльності, яка базується на Гармонізованій системі опису
та кодування товарів.

Відповідно до ст.311 Митного
кодексу України УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та
кодування товарів. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами,
товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких
уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Згідно зі ст.313 Митного кодексу
України митні органи класифікують товари, тобто відносять товари до
класифікаційних групувань, зазначених в Українській класифікації товарів
зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД). Рішення митних органів щодо
класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими для підприємств і
громадян.

Відповідно до ст.314 Митного
кодексу України з метою встановлення достовірних відомостей про товари та їх
відповідності опису класифікаційних групувань УКТЗЕД митні органи можуть
вимагати від суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності та громадян зразки
товарів та техніко-технологічну документацію на такі товари для проведення
експертизи.

Приймаючи оспорювані позивачем
рішення, відповідач виходив з наступного.

Відповідно до п. 1 Постанови
Кабінету Міністрів України від 12.12.2002 «Про затвердження Порядку взяття
(надання) проб та зразків товарів, проведення досліджень (аналізу, експертизи)
з метою їх митного оформлення, а також розпорядження зразками»Київською
регіональною митницею здійснено взяття зразків та техніко-технологічної
документації товару, який переміщувався позивачем по справі через митний кордон
України. Зазначені зразки з дотриманням передбаченої законодавством процедури,
були направлені разом із запитом про проведення досліджень зразків товарів до
Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи,
що в митних цілях здійснює експертно-дослідницьку діяльність.

Відповідно до Порядку роботи
відділу номенклатури та класифікації товарів регіональної митниці, відділу
контролю митної вартості та номенклатури митниці при вирішенні питань
класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України,
затвердженого Наказом Державної митної служби України від 01.10.2003 №646,
класифікація товарів це визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, до якого товар
належить згідно з Основними правилами інтерпретації класифікації товарів та
вимогами УКТЗЕД (п.1.3.). Згідно з п.2.1. Порядку роботи відділу номенклатури
та класифікації товарів прийняття Рішення про визначення коду товару при
митному оформленні та контроль правильності класифікації товарів здійснюються
посадовою особою відділів номенклатури та класифікації товарів регіональної
митниці й відділу контролю митної вартості та номенклатури митниці. Вирішення
питань класифікації товарів здійснюється згідно з чинним законодавством на
основі поданих до митного оформлення документів (п.2.4.).

Рішення про визначення коду товару
приймається зазначеними органами митниці на підставі встановлених характеристик
товару, які є визначальними для класифікації товару згідно з вимогами УКТЗЕД.

Код товару, зазначений у будь-яких
документах, наданих разом із запитом, не є визначальним для класифікації при
митному оформленні товарів, а носить інформативний (довідковий) характер.

Відповідно до листа Державної
митної служби України № 11/2-13-11034-ЕП від 22.07.2003 “Про класифікацію
товару “ікра риб”, пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Держмитслужби
України № 68 від 31.01.2004, зокрема пояснень до товарної позиції 1604 УКТЗЕД,
до “Замінників ікри” відноситься ікра всіх видів риб (окрім осетрових). Ікринки
промивають, очищають від іншого біологічного матеріалу (внутрішніх
(з'єднувальних) тканин, за допомогою яких ікринки прикріплюються), солять,
пресують та висушують. Останнє, зокрема, означає, що вказаний термін не
поширюється на морожену ікру. Вони (ікринки) також можуть бути приправлені і
забарвлені. До цієї товарної позиції не включається ікра риби (тобто ікра риби
не звільнена від з'єднувальної плівки яєчника), приготовлена чи консервована лише
способами, передбаченими в групі 03. Ці продукти вживають в їжу як ікру, тобто
ця ікра є кінцевим продуктом придатним до споживання та не потребує подальшої
промислової переробки.

Під терміном “Замінники ікри”, який
міститься в текстових описах товарної позиції 1604, товарної підпозиції 1604 30
та підкатегорії 1604 30 90 00 УКТЗЕД, розуміється продукт (ікра риб), який
виготовляють з ікринок багатьох видів риб, крім осетрових. Ікринки промивають,
очищають від ястикової оболонки, органів кріплення, згустків крові, солять, а
іноді пресують або висушують. Зазначена ікра за своїми показниками відповідає
вимогам ГОСТ 18173-72 “Ікра лососева зерниста банкова. Технічні умови” та ГОСТ
1629-97 “Ікра лососева зерниста банкова. Технічні умови”, оскільки не містить
залишків ястикової оболонки, кровоносних судин та згустків крові.

Не очищена від ястика (так звана
ястична) ікра класифікується у товарній позиції 1604, якщо її приготовлено
способами, відмінними від зазначених у групі 03 (наприклад, з додаванням
прянощів або з тепловою обробкою).

У товарній групі 03 класифікується
придатна для харчування ікра риб, яка міститься в ястиках, необроблена (ікринки
не очищені від органів кріплення та ястикової оболонки) і не приготовлена
іншими способами, ніж описано в цій товарній групі. Способи приготування ікри
риб, описані в товарній групі 03, - охолоджена, морожена, солона, в розсолі,
копчена, сушена. Ця ікра не є кінцевим продуктом придатним для безпосереднього
вживання в їжу та потребує для цього відповідної промислової переробки. В
залежності від способу приготування така ікра може бути класифікована у
товарній позиції 0303 -ікра морожена або у товарній позиції 0305 -ікра солона
або в розсолі.

Зазначена ікра за своїми
показниками не відповідає вимогам ГОСТ 18173-72 “Ікра лососева зерниста
банкова. Технічні умови” та ГОСТ 1629-97 “Ікра лососева зерниста банкова.
Технічні умови”, оскільки не очищена від залишків ястикової оболонки,
кровоносних судин та згустків крові.

Таким чином, можна визначити
наступні критерії, в залежності від яких має здійснюватися класифікація ікри
риб згідно УКТЗЕД:

товарна позиція 1604 -ікра риб,
очищена від ястикової (з'єднувальної) оболонки, органів кріплення, кровоносних
судин, згустків крові, іншого біологічного матеріалу. Така ікра є кінцевим
продуктом, придатним для вживання в їжу, тобто таким, що відповідає вимогам
ГОСТ 18173-72 “Ікра лососева зерниста банкова. Технічні умови” та ГОСТ 1629-97
“Ікра лососева зерниста банкова. Технічні умови”; товарна група 03 -неочищена
та необроблена ікра, тобто ікра неочищена від органів кріплення, ястикової
(з'єднувальної) оболонки, кровоносних судин, згустків крові, іншого
біологічного матеріалу. Така ікра не може вживатися в їжу без її спеціальної
промислової переробки. Ікра не відповідає вимогам ГОСТ 18173-72 “Ікра лососева
зерниста банкова. Технічні умови” та ГОСТ 1629-97 “Ікра лососева зерниста
банкова. Технічні умови”. Така ікра може бути охолодженою, мороженою, солоною,
в розсолі, копченою, сушеною.

З метою визначення коду, за яким
підлягає класифікації наданий позивачем для декларування товар (ікра), у
відповідності до приписів чинного законодавства, посадовими особами митниці
були взяті проби і зразки товарів (ікри), що імпортувалась ТОВ «Аляска Трейд»,
про що оформлено Акти від 29.11.2005 та від 20.12.2005.

Згідно з результатами проведеного
дослідження (довідка експерта Центрального митного управління лабораторних
досліджень та експертної роботи №31-669 від 30.11.2005 та №31-708 від
09.12.2005), переміщуваний позивачем товар був визнаний таким, що відповідає
зерністій ікрі лососевих риб (однієї породи), пробійній (очищений від ястиків),
промитій, мороженій. Вміст кухонної солі 3% та 3,9% відповідно.

На підставі висновків експерта, а
також з урахуванням листа  Державної
митної служби України № 11/2-13-11034-ЕП від 22.07.2003 “Про класифікацію
товару “ікра риб”,  відповідач дійшов
висновку про віднесення поданої позивачем для декларування ікри до наступної
товарної групи УКТЗЕД: зі ставкою ввізного мита -10%.

В підтвердження невідповідності
таких висновків відповідача щодо визначення коду товару дійсним обставинам
справи, позивач посилається на висновки Південного науково-дослідного інституту
морського рибного господарства та океанографії (ПІВДЕННІРО) (м. Керч, АР Крим),
відповідно до яких імпортована позивачем ікра за інвойсом №172839 від
05.09.2005 та інвойсом №153508А від 14.10.2005 не може бути використана в їжу
без додаткової переробки (досолювання, фасування та консервування), і
відповідно не може бути визнана готовим харчовим продуктом за кодом УКТЗЕД
, але може бути класифікована за кодом 030380 як «ікра морожена»(у
більшому ступені) або за кодом 030520 як «ікра солона»(у меншому ступені).

Також в підтвердження своїх
доводів, позивач посилається на лист ТОВ “Липова Долина” від 25.05.2005 № 53,
яке є господарським партнером позивача та займається виробництвом консервів з
ікри, що постачається позивачем.

Судом встановлено, що позивач, не
дивлячись не свої заперечення, здійснив митне оформлення ікри, отриманої на
підставі інвойсу №172839 від 05.09.2005 та №153508А від 14.10.2005, за кодом
УКТЗЕД, вказаним саме відповідачем: 1604 30 90 00 «Замінники ікри», однак
звернувся до суду з позовом про скасування рішень відповідача.

Під час розгляду справи в зв'язку з
виниклою необхідністю визначення дійсного коду товару, за яким підлягає
декларуванню імпортована позивачем ікра, судом за клопотанням позивача було
призначено судову товарознавчу експертизу.

Як вбачається з висновку №771
судово-товарознавчої експертизи по справі №41/721-А від 01.02.2007,
досліджувана ікра, яка відповідає характеристикам, зазначеним у рішеннях
відповідача про визначення коду товару №КТ-100-2964-05 від 08.12.2005 та
№КТ-100-3019 від 15.12.2005, довідці експерта №31-669 від 09.12.2005 та №31-708
від 09.12.2005, придатна до харчування (вживання в їжу), після розморожуванням
та дотриманні умов відповідності якості цієї ікри санітарно-мікробіологічним
вимогам, що встановлюються відповідними законодавчими та нормативно-технічними
документами. Досліджувана ікра є готовим продуктом, який не потребує її
подальшої обробки та переробки, крім розморожування, при умові відповідності
якості цієї ікри санітарно-мікробіологічним вимогам, що встановлюються
відповідними законодавчими та нормативно-технічними документами.  Досліджувана ікра відповідає терміну
«замінники ікри», що передбачений кодом товарної підкатегорії
УКТЗЕД. Ступінь очищення  ікри від
ястиків та органів кріплення  тощо є лише
однією ознакою виходячи з якої відповідна ікра має класифікуватися у товарній
групі 03 УКТЗЕД. Ікра, ступінь та рівень солоності якої становить менше 4%,
може бути класифікована за кодом товарної підкатегорії згідно
УКТЗЕД. Ікра, імпортована позивачем, класифікується у Розділі ІV «Готові
харчові продукти; алкогольні та безалкогольні напої і оцет; тютюн та його
замінники», в товарній групі 16 «Готові харчові продукти з м'яса, риби або
ракоподібних, молюсків або інших водяних безхребетних»та відповідає коду згідно
УКТЗЕД: «Готова або консервована риба; ікра осетрових (чорна ікра та
ікра інших риб; ікра осетрових (чорна ікра) та інших риб; ікра інших риб».

Оскільки позивач з такими
висновками експерта не погодився, судом було призначено повторну комісійну
судову експертизу.

На вимогу експерта, позивачу було
запропоновано надати додаткові документи та зразок об'єкту дослідження. Однак,
оскільки позивач витребуваних експертом та судом документів не надав, оплату
експертного дослідження не здійснив, а щодо надання зразків об'єкту дослідження
пояснив, що ікра на цей час вже реалізована і зразки ікри не можуть бути
надані, матеріали справи №41/721-А на підставі повідомлення експерта №5601 від
13.09.2007 були повернуті з КНДІСЕ до суду без висновку експерта.

Після повернення матеріалів
справи  до суду, позивач заявлені ним
позовні вимоги підтримав повністю та просив рішення Київської регіональної
митниці скасувати.

Відповідно до ст. 2 КАС України
завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів
фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових
відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових осіб інших суб'єктів при здійсненні ними
владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на
виконання делегованих повноважень.

Статтею 104  КАС України передбачено, що до
адміністративного суду має право звернутися з адміністративним позовом особа,
яка вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових
відносин.

Обов'язковою умовою визнання акта
недійсним є порушення у зв'язку з прийняттям відповідного акта прав та
інтересів, зокрема, юридичної особи, у сфері публічно-правових відносин
-позивача у справі. Якщо за результатами розгляду справи факту такого порушення
не встановлено, у суду немає правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст.71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача,
якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням зібраних у справі
доказів, суд дійшов висновку про доведеність відповідачем обґрунтованості та
законності прийнятих ним рішень про визначення коду товару №КТ-100-2964-05 від
08.12.2005 та №КТ-100-3019-15 від 15.12.2005, а тому позовні вимоги ТОВ «Аляска
Трейд»про скасування зазначених рішень є безпідставними та такими, що не
підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 94 Кодексу
адміністративного судочинства України, судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 17, 158,
161, 162, 163 та п.6 Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу адміністративного
судочинства України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні позову відмовити
повністю.

2. Судові витрати покласти на ТОВ
«Аляска Трейд».

3. Дана постанова набирає законної
сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження або
апеляційної скарги в порядку, встановленому ст.254 Кодексу адміністративного
судочинства України. Дана постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку
та в строки, встановлені ст.186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя
О. А. Кролевець