ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД  КИЇВСЬКОЇ   ОБЛАСТІ
І м е н е м     України
ПОСТАНОВА

"06" листопада 2007 р.                                                             Справа № А10/653-07

за позовом          Садівницького товариства  „Веселка-плюс”, с. Вишеньки

до  Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Управління  містобудування і архітектури та розвитку інфраструктури Київської обласної державної адміністрації

про визнання протиправними дій та рішень

Суддя Тищенко О.В.

Представники сторін:

від позивача –Чорна Н.П. (довіреність від 28.09.2007р. № 28/09)

від відповідача –Кононенко С.Г. (довіренісь від 20.09.2007р. № 01-06-1048)

ОБСТАВИНИ   СПРАВИ:

Садівницьке товариство „Веселка-плюс” (далі –позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Управління містобудування і архітектури та розвитку інфраструктури Київської обласної державної адміністрації про визнання протиправними дій та рішень.

Ухвалою господарського суду Київської області від 26.10.2007р. було відкрито провадження в адміністративній справі та призначено попереднє судове засідання на 06.11.2007р.

В судовому засіданні 06.11.2007р. від представників сторін в порядку ч. 3 ч. ст. 121 КАС України надійшла заява, в якій сторони надали згоду на судовий розгляд справи № А10/653-07 у той же день.

06.11.2007р. судом було винесено ухвалу про закінчення підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач перевищив свої повноваження при винесенні оскаржуваних приписів та вимоги, оскільки позивач не здійснює будівельних робіт або інших робіт, перевірка здійснення яких входить до компетенції відповідача, а роботи з розчищення акваторії канівського водосховища для захисту від затоплення і підтоплення земель СТ «Веселка Плюс»проводяться на підставі дозволу, отриманого в установленому законодавством порядку, та згідно проекту, погодженого з усіма компетентними службами та органами.

Позивач також зазначає, що у разі виникнення необхідності проведення будівельних робіт, ним обов’язково буде вжито заходів щодо отримання відповідних дозвільних документів.

Представник позивача в судовому засіданні 06.11.2007року позовні вимоги підтримав, вважає їх обґрунтованими, правомірними та такими, що підлягають задоволенню.

Представник відповідача в судове засідання 06.11.2007р. з’явився, проте письмового відзиву суду не представив, але усно проти позову заперечував.

Відповідач зазначив, що  припис №04-07-07/07 від 23.08.07р. та вимога №9 від 23.08.07р. винесені з чітким дотриманням вимог законодавства та в межах наданих йому повноважень. Представник відповідача вказує  на те, що роботи з гідронамиву території є будівельними роботами і їх проведення без отримання дозволу відповідача є незаконним.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно та повно з’ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об’єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

23.08.2007р. відповідачем видано Припис № 04-07-07/07, в якому встановлено, що будівельні роботи з гідронамиву території з метою захисту від підтоплення і затоплення землевідводу СТ «Веселка Плюс»в адміністративних межах Вишенківської сільради Бориспільського району проводяться без дозволу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, що є порушенням ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій», ст. 22 Закону України «Про основи містобудування», п. 1.2. ДБН А.3.1.-5-96 «Організація будівельного виробництва», в зв’язку з чим СТ «Веселка Плюс»запропоновано негайно припинити будівельні роботи та попереджено про відповідальність за ухилення від виконання або несвоєчасне виконання припису.

23.08.2007р. відповідачем в порядку ст. 2 Закону України «Про відповідальність підприємств, їх об’єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування»та Положення про державний архітектурно-будівельний контроль», затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 25.03.93р. № 225, видано також Вимогу № 9 про зобов’язання позивача направити на адресу відповідача матеріали про фактичну вартість виконаних робіт з гідронамиву території з метою захисту від підтоплення і затоплення землевідводу СТ «Веселка Плюс»в адміністративних межах Вишенківської сільради Бориспільського району.

Стаття 29 Закону України «Про планування і забудову територій», на яку послався відповідач в Приписі від 23.08.2007р., передбачає, що дозвіл на виконання будівельних робіт - це документ, що засвідчує право забудовника та підрядника на виконання будівельних робіт, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд, видачу ордерів на проведення земляних робіт. Дозвіл на виконання будівельних робіт надається інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю, які ведуть реєстр наданих дозволів. Підставою для видачі дозволу є, зокрема, рішення виконавчого органу відповідної ради або місцевої державної адміністрації про дозвіл на будівництво об'єкта містобудування. Здійснення будівельних робіт на об'єктах містобудування без дозволу на виконання будівельних робіт або його перереєстрації, а також здійснення не зазначених у дозволі будівельних робіт вважається самовільним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно з законодавством.

Згідно ст.22 Закону України «Про основи містобудування», на яку посилається відповідач в Приписі від 23.08.2007р., забудова земельних ділянок, що надаються для містобудівних потреб, здійснюється після виникнення права власності чи права користування земельною ділянкою у порядку, передбаченому законом, та отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Право на забудову (будівництво) полягає у можливості власника, користувача земельної ділянки здійснювати на ній у порядку, встановленому законом, будівництво об'єктів містобудування, перебудову або знесення будинків та споруд.

Отже, зазначені нормативні акти визначають, що дозвіл на виконання будівельних робіт видається для будівництва об’єктів містобудування. З огляду на вказані в приписі відповідачем норми вбачається, що дозвіл на проведення будівельних робіт необхідно отримувати тільки у випадку, коли є необхідність у проведенні будівельних робіт об’єктів містобудування і суд вважає обґрунтованою позицію позивача стосовно того, що в даному випадку відсутні підстави для отримання такого дозволу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оскільки відповідач заперечує проти адміністративного позову, саме на нього покладається обов’язок з доказування правомірності своїх дій при винесенні Припису та Вимоги та правомірність самих Припису та Вимоги від 23.08.2007р. В той же час, відповідачем не доведено, що позивач виконує саме будівельні роботи, на виконання яких необхідно отримувати дозвіл відповідача, так само відповідачем не спростовано доводи позивача, викладені в позовній заяві, стосовно того, що він займається будівництвом об'єктів містобудування, оскільки на відведеній йому території СТ «Веселка-плюс»фактично проводить тільки роботи з розчищення акваторії Канівського водосховища шляхом днопоглиблення з метою уникнення ймовірності затоплення і підтоплення території землевідводу СТ «Веселка-плюс», тобто не порушує вимоги законодавства з будівництва, зокрема, в процесі проведення робіт з днопоглиблення акваторії.

Порядок отримання дозволу на проведення робіт, в т.ч. днопоглиблювальних, на землях водного фонду визначено постановою Кабінету Міністрів України від 12.07.05р. №557 «Про затвердження порядку видачі дозволів на проведення робіт на землях водного фонду». Цією постановою передбачено, що у разі проведення днопоглиблюваннях робіт, видобування піску і гравію, прокладення кабелів, трубопроводів та інших комунікацій (крім будівельних робіт) необхідно отримати дозвіл у територіального органу Держводгоспу з погодженням з територіальними органами Мінприроди та органами місцевого самоврядування. Отримання інших дозволів, в т.ч. дозволу на проведення будівельних робіт, не вимагається.

Позивачем у встановленому цією постановою порядку отримано у  Дніпровського басейнового управління водних ресурсів Держкомводгосп України дозвіл №113 від 11.07.07р. на право проведення робіт з розчистки акваторії Канівського водосховища об'ємом 639760 м з метою захисту від затоплення і підтоплення території земле відводу, копію якого додано до матеріалів справи. Як вбачається з зазначеного дозволу, він дає право на проведення робіт з розчистки акваторії Канівського водосховища об’ємом 639 760 куб. м з метою захисту від затоплення та підтоплення території землевідводу СТ «Веселка Плюс»площею 14,06 га в адміністративних межах Вишеньківської сільради Бориспільського району Київської області. В дозволі також зазначено, що для проведення будівельних робіт у разі їх необхідності дозвіл необхідно отримати в територіальних органах Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства перед початком таких робіт. Отже, у разі проведення на землях водного фонду робіт з будівництва об'єктів гідротехнічного, гідрометричного та лінійного призначення необхідним є отримання відповідно до п. 3 Порядку отримання дозволу на проведення робіт, в т.ч. днопоглиблювальних, на землях водного фонду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.07.05р. №557 «Про затвердження порядку видачі дозволів на проведення робіт на землях водного фонду»дозволу в територіальних органах Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства».

Позиція відповідача щодо визначення робіт з розчищення акваторії шляхом днопоглиблення з метою захисту землевідводу від затоплення та підтоплення відносяться до робіт з будівництва об'єктів гідротехнічного, гідрометричного чи лінійного призначення або об'єктів містобудування (житлові будинки, будівлі, споруди, інше нерухоме майно) є безпідставною та не підтверджується обставинами справи.

Згідно п. 1 Положення про порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт, затвердженого наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України № 272 від 05.12.2000р., це положення встановлює порядок та умови надання дозволу на виконання будівельних робіт з нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації та капітального ремонту об’єктів. Згідно визначення, наведеного ДБН А.2.2-3-2004 «Проектування. Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації для будівництва», нове будівництво – це будівництво комплексу об’єктів основного, підсобного та обслуговуючого призначення новостворюваних підприємств, будинків, споруд, а також філій і окремих підприємств, що здійснюється на вільних площах із метою створення нової виробничої потужності або надання послуг, які після введення в експлуатацію будуть знаходитись на самостійному балансі. Суд погоджується з позицією позивача стосовно того, що роботи, які проводяться в даному випадку на замовлення позивача, не можуть вважатись будівельними.

Суд вважає безпідставною позицію відповідача, яка зводиться до того, що будь-які роботи з гідронамиву території є будівельними і вимагають отримання відповідного дозволу. Відповідно до переліку видів провадження будівельної діяльності, наведеного в Ліцензійних умовах провадження будівельної діяльності (вишукувальні та проектні роботи для будівництва, зведення несучих та огороджуючи конструкцій, будівництво та монтаж інженерних і транспортних мереж), затверджених спільним наказом Держкомпідприємництва України та Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України № 112/182 від 13.09.2001р., до будівельних робіт відносяться роботи з гідронамиву територій виключно під забудову.

Згідно технічних умов Дніпровського басейнового управління водних ресурсів від 19.06.07р. № АД/8-808, на підставі яких було видано Дозвіл № 113, для забезпечення цільового використання ділянки її необхідно захистити від затоплення і підтоплення повенями, тобто підвищити шляхом інженерної підготовки до відміток, що перевищують повінь 10%-ої забезпеченості. Відповідно до ст. ст. 96, 107, 108 Водного Кодексу України до водоохоронних заходів віднесено попередження шкідливої дії вод, а саме підтоплення і затоплення земель, руйнування берегів. Шкідлива дія вод повинна враховуватись при проектуванні об’єктів, а під час експлуатації цих об’єктів –вживатись заходи щодо її запобігання.

Порядок використання земель та їх інженерного захисту в зонах підтоплення і затоплення, в тому числі сільськогосподарських угідь, регламентуються постановою Кабінету Міністрів України від 31.01.01р. № 87 «Про порядок використання  земель у зонах їх можливого затоплення внаслідок повеней і паводків»та БНіП 2.06.15-85 «Інженерний захист території від затоплення і підтоплення». Згідно цих нормативних актів захист сільськогосподарських угідь, в т.ч. земель для садівництва, відноситься до водоохоронних заходів по обмеженню шкідливої дії вод і ліквідації її можливих аварійних наслідків.

Таким чином, суд вважає обґрунтованою позицію позивача, стосовно того, що  розроблений на замовлення СТ «Веселка Плюс»проект захисту від затоплення та підтоплення земель, що надані товариству для садівницьких потреб, шляхом підвищення поверхні до незатоплюваних повенями 10% забезпеченості відміток є водоохоронним, протиаварійним, а не інженерно-будівельним проектом забудови певної території.

Зазначений висновок підтверджується також Актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства на СТ «Веселка Плюс», складеним 05.10.2007р. Державною екологічною інспекцією Міністерства охорони навколишнього природного середовища України. Зазначеним Актом за результатами перевірки встановлено, що Робочий проект «Розчищення акваторії Київського водосховища для захисту від затоплення та підтоплення земель СТ «Веселка Плюс»погоджено територіальними органами Мінприроди, органами місцевого самоврядування, Держкомзему, рибного господарства, органами геології та використання надр. Проект отримав позитивний висновок державної екологічної експертизи Держуправління в Київській області від 10.07.2007 № 06-12/5079. Проект розроблено згідно Технічних умов Дніпровського басейнового управління водних ресурсів від 1906.2007р. № АД/8-808. Актом також підтверджено, що роботи, які виконуються, відносяться до водоохоронних заходів по обмеженню шкідливої дії вод і ліквідації їх можливих наслідків, що відповідає вимогам природоохоронного законодавства. В Акті зазначено, що перевіркою не встановлено несанкціоноване складування відходів.

Позивач зазначає, що єдиним можливим джерелом підвищення (намиву) території землевідводу СТ «Веселка Плюс»було складування на ній матеріалів розчистки акваторії Канівського водосховища на ділянках, визначених Дніпровським басейновим управлінням водних ресурсів за погодженням з органами місцевого самоврядування, Мінприроди, Держкомзему, рибного господарства, геології та використання надр. Відповідачем зазначене твердження не спростовано, так само не спростовано ним і той факт, що матеріали розчистки акваторії не використовуються позивачем з комерційною метою. Пісок, отриманий в результаті розчистки дна Канівського водосховища має бути використаний у природоохоронних протиаварійних цілях для захисту ділянки садівництва від затоплення і підтоплення повеневими водами. Згідно ст. 5 Кодексу України про надра, видобутий в таких цілях пісок не відноситься до корисних копалин і тому видобувачі піску не відносяться до користувачів надр згідно визначення ст. ст. 13, 14 Кодексу України про надра. Таким чином, суд вважає обґрунтованою позицію позивача щодо того, що для використання видобутих у протиаварійних, природоохоронних цілях піщаних матеріалів не потрібно отримувати спеціальний дозвіл (ліцензію) на користування надрами, як це передбачено ст. 16 Кодексу України про надра.

Таким чином, проект «Розчищення акваторії Київського водосховища для захисту від затоплення та підтоплення земель СТ «Веселка Плюс» було розроблено і погоджено в установленому законом порядку, на роботи по розчистці водосховища з вказівкою місця і обсягів та строків проведення робіт отримано дозвіл, який був чинним на момент видачі Припису та Вимоги та є чинним на час розгляду справи.

Положенням «Про державний архітектурно-будівельний контроль»визначено повноваження, права та обов’язки Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, серед яких відсутні повноваження з контролю за виконанням робіт, які не є будівельними взагалі та з контролю за вартістю цих робіт зокрема. Таким чином, Вимога № 9 від 23.08.2007р. про надання відомостей про вартість виконаних робіт, що не пов'язанні з проведенням будівельних робіт, є незаконною та виходить за межі повноважень відповідача, оскільки судом встановлено, що СТ «Веселка-плюс»не проводило та не проводить будівельних робіт, отже відповідач не має права вимагати у позивача матеріали, пов’язані з вартістю виконаних робіт або будь-які інші матеріали, пов’язані з виконанням робіт з гідронамиву території.

Частиною другою ст. 162 КАС України передбачене право суду у разі задоволення адміністративного позову прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, а також про зобов'язання відповідача вчинити певні дії. Суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.ст. 6, 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

В той же час, суд вважає, що задоволення позову в частині визнання нечинною та скасування Вимоги відповідача № 9 від 23.08.2007р. виходить за межі повноважень адміністративного суду. Відповідно до ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення. Статтею 17 Кодексу адміністративного судочинства України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Суд вважає, що Вимога № 9 від 23.08.2007р. не є актом індивідуальної дії, який підлягає оскарженню в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України. Судом встановлено, що відповідач не мав права виносити Вимогу № 9 від 23.08.2007р., оскільки позивачем не виконувались роботи, які вимагають отримання дозволу на проведення будівельних робіт, отже у відповідача відсутні правові підстави для винесення цієї Вимоги, але сама Вимога № 9 від 23.08.2007р. не підлягає оскарженню, оскільки нею лише витребувано у позивача певні матеріали.

Керуючись ст.ст. 69 – 72, 86, 94, 158 –163, п.6 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1.          Позов задовольнити частково.

2.          Визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Управління містобудування і архітектури та розвитку інфраструктури Київської обласної державної адміністрації (01034, м. Київ, вул. Паторжинського, 4) з винесення припису №04-07-07/07 від 23.08.07р. відносно Садівницького товариства «Веселка Плюс»(08341, Київська область, Бориспільський район, с. Вишеньки, вул. Леніна, 79, 33134143) та Вимоги № 9 від 23.08.07р. про витребування матеріалів про фактичну вартість виконаних робіт.

3.          Визнати нечинним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Управління містобудування і архітектури та розвитку інфраструктури Київської обласної державної адміністрації (01034, м. Київ, вул. Паторжинського, 4) № 04-07-07/07 від 23.08.07р. про припинення будівельних робіт.

4.          Провадження у справі в частині визнання нечинною та скасування Вимоги № 9 від 23.08.07р. Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Управління містобудування і архітектури та розвитку інфраструктури Київської обласної державної адміністрації про  направлення на його адресу матеріалів про фактичну вартість виконаних робіт з гідронамиву території з метою захисту від підтоплення і затоплення землевідводу СТ «Веселка-плюс»в адміністративних межах Вишенківської сільської ради Бориспільського району закрити.

5.          Стягнути з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Управління  містобудування і архітектури та розвитку інфраструктури Київської обласної державної адміністрації (01034, м. Київ, вул. Паторжинського, 4, ) на користь Садівницького товариства «Веселка Плюс»(08341, Київська область, Бориспільський район, с. Вишеньки, вул. Леніна, 79, ) 3 гривні 40 коп. витрат по сплаті судового збору.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського міжобласного апеляційного господарського суду через господарський суд Київської області шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження постанови суду протягом десяти днів з дня складення у повному обсязі та наступної подачі апеляційної скарги на постанову суду протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження. Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана без подання заяви про апеляційне оскарження постанови суду, якщо скарга подається протягом десяти днів з дня складення постанови у повному обсязі.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення 10-денного строку подання заяви про апеляційне оскарження, якщо заяву про апеляційне оскарження не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження, але апеляційна скарга не була подана у 20-ти денний строк після подання заяви, постанова суду набирає законної сили після закінчення цього строку. У разі подання апеляційної скарги у встановлений строк  постанова суду  набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду скарги і залишення її без задоволення, а постанови  суду - без змін.

Суддя                                                                                          Тищенко О.В.