ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД  міста КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М    У К Р А Ї Н И

№ 7/493-6/80
11.07.07

За первісним позовом          Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерпромспецбуд"

До                                        Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "БС Груп"

Про                                        стягнення 84891,2 грн.

Та за зустрічним

позовом                               Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "БС Груп"

До                                         Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерпромспецбуд"

Про                                         стягнення 13798,4 грн.

Суддя Ковтун С.А.

Представники:

Від позивача за первісним позовом        Мартинович В.А. (директор)

Моторний В.А. (за дов. б/н від 16.02.2007)

Від відповідача за первісним позовом    Косачов Ю.В. (за дов. б/н від 26.07.2006)

Обставини справи:

До господарського суду міста Києва звернулося з позовом товариство з обмеженою відповідальністю (далі –ТОВ) "Інтерпромспецбуд" до ТОВ "Компанія "БС Груп" про стягнення заборгованості у розмірі 52080,8 грн. за договором підряду б/н від 28.02.2006 та пені у розмірі 32810,4 грн. за прострочення платежу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач не оплатив виконані роботи по улаштуванню буро набивних паль, виконання яких є предметом договору підряду б/н від 28.02.2006.

Відповідач позовні вимоги відхилив повністю, посилаючись на те, що позивачем роботи виконані не в повному обсязі, а ті, які виконані, мають приховані недоліки. Акти виконаних робіт, на думку відповідача, не можуть були прийняті як докази, оскільки були підписані шляхом обману.

Рішенням суду від 06.11.2006 позов було задоволено повністю.

Постановою Вищого господарського суду України від 18.01.2007 згадане вище рішення було скасовано, справу направлено на новий розгляд до господарського суду міста Києва.

Підставою для скасування рішення та направлення справи на новий розгляд стало не вирішення судом питання про прийняття або про повернення зустрічного позову.

Під час нового розгляду зустрічний позов ТОВ "Компанії "БС Груп" було прийнято для спільного розгляду з первісним позовом.

Розглянувши надані учасниками судового процесу документи та матеріали, заслухавши пояснення повноважних представників позивача та відповідача, всебічно та повно з’ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення відповідача, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

28.02.2006 між ТОВ "Компанія "БС Груп" та ТОВ "Інтерпромспецбуд" було укладено договір підряду (далі –Договір), предметом якого є виконання позивачем, як підрядником, на свій розсуд та ризик за дорученням відповідача, як замовника, відповідно до проектної документації власними або сторонніми силами наступних робіт: улаштування буро набивних паль D 325 мм 1000 м. п. із застосуванням обсадних труб на об’єкті "Незавершене будівництво Кузьмінецького цегляного заводу" за адресою: с. Кузьмині, Кагарлицького району Київської області.

14.03.2006 відповідач передав позивачу будівельний майданчик для улаштування буро набивних паль D 325 мм 1000 м. п. із застосуванням обсадних труб на об’єкті "Незавершене будівництво Кузьмінецького цегляного заводу" за адресою: с. Кузьмині, Кагарлицького району Київської області.

Відповідно до п. 2.1. Договору загальна вартість робіт складає 197057 грн., з яких 10000 грн. як аванс повинні бути сплачені позивачу протягом 3 днів з моменту підписання Договору, а 75000 грн. –після введення устаткування на об’єкт.

Виходячи з п. 4.3 Договору, який встановлює відповідальність замовника (відповідача) за нездійснення розрахунку за етапи виконаних робіть, інша частина коштів підлягала сплаті по факту виконання певного етапу, тобто обсягу робіт.

Оскільки п. 4.1 Договору передбачено визначення кількісного обсягу робіт у певному календарному періоді (місяць), окремій оплаті підлягали вартість щомісячно виконаних робіт.

Цим же пунктом Договору (4.1) встановлений порядок приймання та здачі робіт, який оформляється актом виконаних робіт по формі КБ-2в, а вартість визначається довідкою по формі КБ-3.

На виконання умов Договору позивачем були виконані роботи у березні та квітні 2006 року на загальну суму 181818 грн.

Приймання робіт мало місце шляхом підписання актів приймання виконаних підрядних робіт (типової форми № КБ-2в). Зокрема, акт виконаних робіт за березень 2006 року був підписаний представником відповідача 07.04.2006, а акт № 2 виконаних робіт за квітень 2006 року –21.04.2006. Підписи представника відповідача засвідчені печаткою відповідача.

Також відповідач шляхом підписання його повноважним представником довідок про вартість виконаних робіт за березень та квітень 2006 року (типової форми № КБ-3) погодився з вартістю виконаних робіт в сумі 181818 грн.

У свою чергу, відповідач в рахунок оплати виконаних робіт сплатив 129737,2 грн. Вартість робіт у розмірі 52080,8 грн. сплачена не була.

25.05.2006 позивач надіслав відповідачу претензію № 17 з вимогою про оплату боргу та неустойки. Претензію відповідачем було отримано 05.06.2006, яка залишена ним буз розгляду.

У той же час, 11.05.2006 відповідач звернувся зо позивача з претензією щодо якості робіт. Як зазначено у претензії, буро набивні палі мають суттєві відхилення від центру осі та різну довжину, бетон, з якого здійснювали відлив буро набивних паль, виготовлявся прямо на об’єкті будівництва з порушенням технологічного циклу та технологічного складу, відмітка верху палі різна, глибина буріння та довжина обсадки різні, низ арматурного каркасу нижче товщини захисного слою бетону, глибина буріння та довжина арматурних каркасів в одній палі різні, глибина окремих паль завищена, каркаси паль виготовлені з відсутністю бокових захисних фіксаторів тощо. У зв’язку з цим відповідач у претензії відмовився від своїх підписів у актах виконаних робіт та довідках про вартість виконаних робіт.

Однак, вказані заперечення відповідача суд вважає не доведеними виходячи з наступного.

Загальний порядок приймання робіт за договором підряду передбачений ст. 853 ЦК України. Відповідно до вказаної норми замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і, в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків, негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Наслідки недодержання вказаних вимог закону передбачені ч. 2 ст. 853 ЦК України, згідно з якою замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Виходячи з того, що можуть мати місце недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі їх прийняття (приховані недоліки), ч. 3 ст. 853 ЦК України покладено на замовника обов’язок негайно повідомити про це підрядника.

У такому разі, в силу ч. 4 ст. 853 ЦК України, наявність або відсутність відступів від умов договору визначається шляхом проведення експертизи.

Однак, сторонами вказана експертиза проведена не була. ЇЇ призначення за рішенням суду у судовому засіданні представниками сторін визнано недоцільним, оскільки на об’єкті "будівництво Кузьмінецького цегляного заводу" за адресою: с. Кузьмині, Кагарлицького району Київської області виконання будівельних робіт фактично є завершеним, у зв’язку з чим встановлення експертним шляхом наявності чи відсутності відступів від Договору буде неможливим.

За таких обставин, доводи відповідача про те, що палі є різної довжини, бетон, з якого здійснювали відлив буро набивних палів, виготовлявся прямо на об’єкті будівництва з порушенням технологічного циклу та технологічного складу, відмітка верху палі різна, глибина буріння та довжина обсадки різні, низ арматурного каркасу нижче товщини захисного слою бетону, глибина буріння та довжина арматурних каркасів в одній палі різні, глибина окремих паль завищена, каркаси паль виготовлені з відсутністю бокових захисних фіксаторів, є недоведеними. Також суд враховує ту обставину, що, як стверджують сторони, будівництво Кузьмінецького цегляного заводу за адресою: с. Кузьмині, Кагарлицького району Київської області, є фактично завершеним, і будь-які докази виконання позивачем чи іншою організацією робіт по усуненню вказаних вище недоліків відсутні, що, в свою чергу, спростовує доводи відповідача про їх  наявність.

Наявність такого недоліку як відхилення набивних паль від центру осі сторонами не оспорюється. Однак, вказаний недолік є явним недоліком, оскільки міг бути встановлений при звичайному способі прийняття робіт.

За таких обставин, в силу ч. 2 ст. 853 ЦК України, відповідач позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які пов’язані з відхиленням набивних паль від центру осі.

Чинним законодавством не передбачено процедури та наслідків відмови та відкликання підписів у актах виконаних робіт та довідок про вартість виконаних робіт.

Згідно з вимогами ст. 526 Цивільного кодексу України зобов’язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Якщо строк (термін) виконання боржником обов’язку не встановлений або визначений моментом пред’явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов’язок у семиденний строк від дня пред’явлення вимоги, якщо обов’язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства (ст. 530 Цивільного кодексу України).

Отже, з моменту отримання вимоги (05.06.2006) протягом семи днів відповідач  зобов’язаний оплатити кошти, тобто до 12.06.2006.

За таких обставин, вимоги за первісним позовом про стягнення 52080,8 грн. є законними та обґрунтованими.

Також є обґрунтованим вимоги про стягнення з відповідача за первісним позовом 32810,4 грн. пені. Зокрема, відповідно до п. 6.3 Договору, за порушення грошових зобов’язань (несвоєчасну оплату виконаних робіт, перерахунок авансів, інших платежів) відповідач несе відповідальність у вигляді неустойки в розмірі 1% від суми, яка належить до сплати, за кожний день затримки.

Дана неустойка є пенею, оскільки обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов’язання є його невиконання чи неналежне виконання. У випадку порушення зобов’язання настають правові наслідки, встановлені договором чи законом, зокрема сплата неустойки (штрафу, пені).

Згідно з ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обраховується в процентах від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов’язання за кожен день прострочення виконання.

Пунктом 2 статті 551 Цивільного кодексу України визначено, що у випадку, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

У пункті 6.3 Договору сторони досягли згоди щодо розміру пені у випадку прострочення виконання зобов’язання стороною.

При цьому, відсутні правові підстави для застосування положень Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов’язань" виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Цивільного кодексу України основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України.

Цивільний кодекс України набрав чинності з 01.01.2004 і, згідно з п. 3 прикінцевих та перехідних положень ЦК України, на Кабінет Міністрів України було покладено обов’язок до 01.04.2003 підготувати та подати на розгляд до Верховної Ради України перелік законодавчих актів (їх окремих положень), які мають бути визнані такими, що втратили чинність, та перелік законодавчих актів, до яких слід внести зміни, у зв’язку з набранням чинності цим Кодексом.

Виходячи з викладеного, оскільки Цивільний кодекс України є основним актом цивільного законодавства України, виходячи з часу його прийняття та набрання чинності більш в повній мірі врегульовує спірні відносини та зобов’язує положення інших законодавчих актів привести у відповідність до норм, встановлених зазначеним Кодексом, у разі нездійснення такого узгодження (внесення змін до законів) підлягають застосуванню норми, передбачені Цивільним кодексом України.

У свою чергу, зустрічний позов задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Згідно з п. 6.4 Договору підрядник несе відповідальність за порушення строків закінчення виконання робіт у розмірі 1% від вартості робіт, сплаченої замовником, за кожний день затримки. Таким чином, пеня нараховується за прострочення виконання сплачених робіт.

Згідно з розрахунком позивача за зустрічним позовом пеня нараховується зі сплачених ним 129737,32 грн. У той же час, як встановлено вище, відповідач за зустрічним позовом роботи на вказану суму виконав та передав позивачу за зустрічним позовом, що свідчить про відсутність прострочення та підстав для нарахування пені.

Судові витрати, відповідно до ст. 49 ГПК України, за первісним та зустрічним позовом покладаються на відповідача за первісним позовом.

На підстав викладеного, керуючись ст. 1, 2, 33, 34, 44, 49,  82-85 ГПК України,-

В И Р І Ш И В :

1.          Первісний позов задовольнити повністю.

2.          Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "БС Груп" (м. Київ, вул. Набережно-Печерський шлях, 1, м. Київ, вул. Прилужна, 4/15, рахунок у ВАТ АБ "Укргазбанк", м. Київ, МФО 320478, код 33236289) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерпромспецбуд" (м. Київ, вул. Клеманська, 5а, рахунок 4045 у КГРУ "Приватбанк", МФО 321842, код 33147739) 52080,8 грн. боргу, 32810,4 грн. пені, 849,91 грн. державного мита та 118 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу.

3.          У задоволенні зустрічного позову відмовити повністю.

Суддя
С.А. Ковтун

Рішення підписано 31 липня 2007 року