Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Синє яблуко для Ілонки**

(1, 2) Сидить Ілонка біля хати така сумна, аж хустка на голові займається. Перед нею стерні та стерні. Є і ліс, на який уже дихнула осінь.

(3-6) Оце тільки повернулася з лікарні. Ішла селом, а люди, хто стрічався, казали: що з тобою, як поїхала, так половини й не стало. Та, одмахувалася Ілонка, їсти душа не прийма, а хіба тіло дурне, щоб саме по собі наростало. То так, А тільки ж чому барилась?

(7, 8) Димко (Дмитро її) вже й картоплю викубляв і пізні сливи познімав, хоч на роботі з темна до темна.

(9-11) Їй і не віриться – вдома. Он коза на обніжку спить. Справнюща та біла. Он дика грушка всолодала і розміліла. А півники давно в колодочках, кукурікають і б’ються, аж пір’я летить.

(12-21) Через її задуму проторохтів віз. Це Сергій з діжкою води брати. Жвавий і моцніший за коня.

- Здастуйте, тітко! Прибули?

- Атож. Воду на город повезеш?

- Ну.

- Хай Параска з Ольгою до мене ввечері зайдуть.

- Скажу, та чи зайдуть. Там огірків, як гороху, набралося. До ночі будуть.

- Аби морозу не кинуло.

(22, 23) За Сергієм прокурявилося, і знову лагідна тиша. Дерева, як цівки, бабине літо розпускають.

(24-30) А признайся, Ілонко, боїшся? Як привезли тебе в лікарню, а тоді в другу переклали. Слідом попід руки жінку завели, а вона звивалась і кричала: «Убийте, вдавіть мене, не хочу! Що вирячились? У нас тут у кожній смерть сидить!» - «Заспокойся, - сказала ти, - не поможеться. А може, ще й мине» - «Стара карга, - вискнула жінка, - тобі все одно здихати, а в мене одне в пелюшках, а друге тільки ходити навчилось!» - «Жити всім хочеться, дитино», - одказала ти. А потім одвернулась до вікна, а там сонце слабке, мов крапля олії, висіло.

(31-34) Не прикидайся, боїшся. Бо все життя чогось чекала. Поки Дмитро вивчиться, поки сини підростуть, поки хату поставите. Тепер сини на Камчатці. Сказала Дмитрові не писати, що з нею, може, й не страшне. Аби дітей зривати. Лесю, внучку, як згадає, так сльози і вдавлять. Ти ж моя маленька бабуська, казало.

(35-38) Позаторік будуватися кінчили. Кухня, зала, спальня і ще одна спальня – про гостей. Туди килим повісили, як за корову грошей уторгували, і двоє ліжок, мов пароплави, поставили. Коли немає довго листів, то підеш туди, посидиш, перини переб’єш.

(39-43) Любиш ти нову хату, хоч довго звикнути не могла. Уже кругом цегляні стіни звели, уже й дах, наче капелюх, звісився, а ти майстрам вариш, а собі сліз не збереш. Тепер хто не зайде – й похвалить. Чисто, прибрано, доріжок понатикала, рушники дівоцькі почепила. Аж цвіте скрізь. Дмитро завжди з чобітьми носиться - наче й поставить ніде.

(44-50) Аж ось він. Скочив із мотоцикла, біжить, картузом утирається.

- Лоню! – гукнув ще здалеку. А ближче застидався. – Як добралася?

- Автобусом прямо ізвідти сюди.

- А в хаті була? Я тут то наче й не насмічував. Там у газовій плиті юшка заварена. Може, води од Гаманів принести?

- Чого ти? Я й сама принесу. А обідав?

- На таборі.

(51-56) Замовкли. Ілонка дивилась на його вироблений піджак, на роз’їжджені черевики, на комір, виношений у мотузку, і щасливо думала, скільки в неї попереду роботи.

- Там винограду кичок десять нав’язалося. Зріж, як хочеш.

- А синіх яблук уже й немає. Мабуть, дощі пострушували та вітер позбивав.

- Не може бути! – аж скрикнув. – Ану ходім!

(57) Вона встала – Димко аж одхитнувся. Пів-Ілонки.

(58) У траві гнилички мухи доїдали, а на яблуні порожньо.

(59-63) «Як я жив з тобою? Чи хоч після весілля водив тебе в сад або на річку? Чи жалів тебе, як тягали колоди, носили відрами цементі накладали глиною стелю? Чи питав, що болить у тебе, коли вночі, щоб мене не розбудити, виходила з хати і до ранку блукала на подвір’ї?»

- Не може бути, - ще раз видихнув Димко.

(64-68) Він скинувся на стовбур, ковзав черевиком по гілках, чіплявся за суччя, обламувався, нарешті дістався до верхівки. Ех-х-х! Щосили труснув, і поодиноке листя, злітаючи, осміхнулось до неї.

- Я й хотів назбирати, та хіба за роботою вправишся, - обтрушуючи, звинявся перед нею. – Іще ті дітлахи. Ось мотнуся в колгоспний сад, там точно зосталися.

(69-72) Уже хотів до мотоцикла, але повернувся, вивернув кишеню, чорну, мов кузня, і подав їй три горішки.

- Ось на, вже поналивались.

- Нащо ти? – спаленіла.

(73-81) Схитнув плечима і знов одступив. Пом’явся, а тоді спитав:

- А як там… У Чернігові… що сказали?

- Нічого, - обізвалась тихо, - того нема.

- А тримали довго.

- Вигрівали. Усе якимись лампами.

- Так справді? Справді нема?

- Кажу ж.

- Слухай! Ну й заживемо ми з тобою, жінко! – Він гупнув картузом об землю, ляснув себе в коліна, а тоді по підборах. – Село загуде!

(82, 83) Жартома, як у молодості, зісмикнув на плечі їй хустку, підстрибом кинувся до хвіртки.

(84-86) Нараз їй стало млосно. Поточилася, обіперлася об стовпець. Треба ж отак зледащіти! А мотоцикл уже деренчав. У колесі бадилинка застряла і летіла невідомо куди…

*(За Л. Пономаренко, 800 слів)*

Рядкам 24-43 відповідає фрагмент рецензії, наведений у рядку

Answer: Використовуючи звертання до героїні, другу особу займенників і дієслів, авторка прагне розповісти про все потаємне, що знають лиш вона й Ілонка.

Answer: Любов Пономаренко насамперед надає слово героям, тому новела пересипана діалогами з використанням неповних, питальних і окличних речень.

Answer: Життя навколо Ілонки буяє й вирує. Майстерно трансформовані письменницею народні фразеологізми допомагають передати його строкатість, повноту.

Answer: Стосунки подружжя розвивалися як у традиційній патріархальній українській сім'ї. Тому й лексика, що їх характеризує, доволі скупа й проторічна


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Синє яблуко для Ілонки**

(1, 2) Сидить Ілонка біля хати така сумна, аж хустка на голові займається. Перед нею стерні та стерні. Є і ліс, на який уже дихнула осінь.

(3-6) Оце тільки повернулася з лікарні. Ішла селом, а люди, хто стрічався, казали: що з тобою, як поїхала, так половини й не стало. Та, одмахувалася Ілонка, їсти душа не прийма, а хіба тіло дурне, щоб саме по собі наростало. То так, А тільки ж чому барилась?

(7, 8) Димко (Дмитро її) вже й картоплю викубляв і пізні сливи познімав, хоч на роботі з темна до темна.

(9-11) Їй і не віриться – вдома. Он коза на обніжку спить. Справнюща та біла. Он дика грушка всолодала і розміліла. А півники давно в колодочках, кукурікають і б’ються, аж пір’я летить.

(12-21) Через її задуму проторохтів віз. Це Сергій з діжкою води брати. Жвавий і моцніший за коня.

- Здастуйте, тітко! Прибули?

- Атож. Воду на город повезеш?

- Ну.

- Хай Параска з Ольгою до мене ввечері зайдуть.

- Скажу, та чи зайдуть. Там огірків, як гороху, набралося. До ночі будуть.

- Аби морозу не кинуло.

(22, 23) За Сергієм прокурявилося, і знову лагідна тиша. Дерева, як цівки, бабине літо розпускають.

(24-30) А признайся, Ілонко, боїшся? Як привезли тебе в лікарню, а тоді в другу переклали. Слідом попід руки жінку завели, а вона звивалась і кричала: «Убийте, вдавіть мене, не хочу! Що вирячились? У нас тут у кожній смерть сидить!» - «Заспокойся, - сказала ти, - не поможеться. А може, ще й мине» - «Стара карга, - вискнула жінка, - тобі все одно здихати, а в мене одне в пелюшках, а друге тільки ходити навчилось!» - «Жити всім хочеться, дитино», - одказала ти. А потім одвернулась до вікна, а там сонце слабке, мов крапля олії, висіло.

(31-34) Не прикидайся, боїшся. Бо все життя чогось чекала. Поки Дмитро вивчиться, поки сини підростуть, поки хату поставите. Тепер сини на Камчатці. Сказала Дмитрові не писати, що з нею, може, й не страшне. Аби дітей зривати. Лесю, внучку, як згадає, так сльози і вдавлять. Ти ж моя маленька бабуська, казало.

(35-38) Позаторік будуватися кінчили. Кухня, зала, спальня і ще одна спальня – про гостей. Туди килим повісили, як за корову грошей уторгували, і двоє ліжок, мов пароплави, поставили. Коли немає довго листів, то підеш туди, посидиш, перини переб’єш.

(39-43) Любиш ти нову хату, хоч довго звикнути не могла. Уже кругом цегляні стіни звели, уже й дах, наче капелюх, звісився, а ти майстрам вариш, а собі сліз не збереш. Тепер хто не зайде – й похвалить. Чисто, прибрано, доріжок понатикала, рушники дівоцькі почепила. Аж цвіте скрізь. Дмитро завжди з чобітьми носиться - наче й поставить ніде.

(44-50) Аж ось він. Скочив із мотоцикла, біжить, картузом утирається.

- Лоню! – гукнув ще здалеку. А ближче застидався. – Як добралася?

- Автобусом прямо ізвідти сюди.

- А в хаті була? Я тут то наче й не насмічував. Там у газовій плиті юшка заварена. Може, води од Гаманів принести?

- Чого ти? Я й сама принесу. А обідав?

- На таборі.

(51-56) Замовкли. Ілонка дивилась на його вироблений піджак, на роз’їжджені черевики, на комір, виношений у мотузку, і щасливо думала, скільки в неї попереду роботи.

- Там винограду кичок десять нав’язалося. Зріж, як хочеш.

- А синіх яблук уже й немає. Мабуть, дощі пострушували та вітер позбивав.

- Не може бути! – аж скрикнув. – Ану ходім!

(57) Вона встала – Димко аж одхитнувся. Пів-Ілонки.

(58) У траві гнилички мухи доїдали, а на яблуні порожньо.

(59-63) «Як я жив з тобою? Чи хоч після весілля водив тебе в сад або на річку? Чи жалів тебе, як тягали колоди, носили відрами цементі накладали глиною стелю? Чи питав, що болить у тебе, коли вночі, щоб мене не розбудити, виходила з хати і до ранку блукала на подвір’ї?»

- Не може бути, - ще раз видихнув Димко.

(64-68) Він скинувся на стовбур, ковзав черевиком по гілках, чіплявся за суччя, обламувався, нарешті дістався до верхівки. Ех-х-х! Щосили труснув, і поодиноке листя, злітаючи, осміхнулось до неї.

- Я й хотів назбирати, та хіба за роботою вправишся, - обтрушуючи, звинявся перед нею. – Іще ті дітлахи. Ось мотнуся в колгоспний сад, там точно зосталися.

(69-72) Уже хотів до мотоцикла, але повернувся, вивернув кишеню, чорну, мов кузня, і подав їй три горішки.

- Ось на, вже поналивались.

- Нащо ти? – спаленіла.

(73-81) Схитнув плечима і знов одступив. Пом’явся, а тоді спитав:

- А як там… У Чернігові… що сказали?

- Нічого, - обізвалась тихо, - того нема.

- А тримали довго.

- Вигрівали. Усе якимись лампами.

- Так справді? Справді нема?

- Кажу ж.

- Слухай! Ну й заживемо ми з тобою, жінко! – Він гупнув картузом об землю, ляснув себе в коліна, а тоді по підборах. – Село загуде!

(82, 83) Жартома, як у молодості, зісмикнув на плечі їй хустку, підстрибом кинувся до хвіртки.

(84-86) Нараз їй стало млосно. Поточилася, обіперлася об стовпець. Треба ж отак зледащіти! А мотоцикл уже деренчав. У колесі бадилинка застряла і летіла невідомо куди…

*(За Л. Пономаренко, 800 слів)*

Образ Дмитра змінюється від початку до кінця твору. Основоположною є зміна

Answer: від інфантильності (*...завжди з чобітьми носиться - наче й поставить ніде...* - рядки 42-43) до сентиментальності (*...вивернув кишеню, чорну, мов кузня, і подав їй три горішки...* - рядки 69, 72)

Answer: від імпульсивності (*...скочив із мотоцикла, біжить, картузом утирається...* - рядок 44) до виваженості (*...схитнув плечима і знов одступив...* - рядок 73)

Answer: від турботливості (*...там у газовій плиті юшка зварена...* - рядки 47, 48) до легковажності (*...підстрибом кинувся до хвіртки...* - рядки 82, 83)

Answer: від безпорадності (*...вироблений піджак, на роз'їжджені черевики, на комір, виношений у мотузку...* - рядки 51, 52) до рішучості (*...скинувся на стовбур, ковзав черевиком по гілках, чіплявся за суччя, обламувався...* - рядки 64, 65)


Question: Зворушливе прощання матері з сином зображено у творі

Answer: "Засвіт встали козаченьки..."

Answer: "Дума про Марусю Богуславку"

Answer: "Чи не той то Хміль..."

Answer: "Віють вітри..."

Answer: "Бондарівна"


Question: В уривку зі "Слова про похід Ігорів" *"Сонце йому тьмою путь заступало; ніч, стогнучи йому грозою, птиць збудила"* йдеться про

Answer: Святослава

Answer: Ігоря

Answer: Кончака

Answer: Всеволода

Answer: Овлура


Question: *"Щоб бути зачинателем нової української літератури - мало самого таланту: треба мати український хребет. Той хребет, який крізь усі лихоліття й катастрофи знову й знову випрямляється і утверджує вільне людське право - бути собою"* - сказано про

Answer: Пантелеймона Куліша

Answer: Івана Франка

Answer: Григорія Квітку-Основ'яненка

Answer: Івана Котляревського

Answer: Григорія Сковороду


Question: "Написати рідною мовою історичний роман, дотримуючись суворих правил форми, властивої цьому різновиду епосу" - таке завдання поставив перед собою

Answer: Григорій Квітка-Основ'яненко

Answer: Панас Мирний

Answer: Пантелеймон Куліш

Answer: Михайло Коцюбинський

Answer: Григорій Сковорода


Question: Іван Білик закликав створити *"народний роман на основі щирого реалізму"*

Answer: Григорія Квітку-Основ'яненка

Answer: Івана Нечуя-Левицького

Answer: Панаса Мирного

Answer: Ольгу Кобилянську

Answer: Василя Стефаника


Question: "Чую, як мені легше робиться, наче нова душа сюди ввійшла, а стара, дворянська попелом стала", - зізнається

Answer: Борис Тетерваковський

Answer: Михайло Черевань

Answer: Омелько Кайдаш

Answer: Мартин Боруля

Answer: Максим Гудзь


Question: *"Парубок моторний / І хлопець хоть куди козак, / Удавсь на всеє зле проворний, / Завзятіший од всіх бурлак"* - сказано про персонажа

Answer: поеми

Answer: балади

Answer: драми

Answer: комедії

Answer: думи


Question: Образ Вічного революціонера оспівано в поезії

Answer: Тараса Шевченка

Answer: Лесі Українки

Answer: Миколи Вороного

Answer: Олександра Олеся

Answer: Івана Франка


Question: Вислів *"Кров людська - не водиця, проливати не годиться"* суголосний ідеї

Answer: "Земля"

Answer: "Місто"

Answer: "Кайдашева сім'я"

Answer: "Камінний хрест"

Answer: "Мартин Боруля"


Question:
*"Я сам. Вікно. Сніги...
Сестру я Вашу так любив -
Дитинно, злотоцінно"*, - зізнається ліричний герой вірша

Answer: Олександра Олеся

Answer: Миколи Вороного

Answer: Максима Рильського

Answer: Павла Тичини

Answer: Володимира Сосюри


Question: *"Наповнена милосердям до свого нещасного сина, розіп'ятого на хресті фанатичної ідеї"* героїня твору

Answer: "Подвійне коло"

Answer: "Момент"

Answer: "Я (Романтика)"

Answer: "Три зозулі з поклоном"

Answer: "За мить щастя"


Question: *"Завоювати і зробити своїм зрусифіковане українське місто, влити в нього свіжу селянську кров, зліквідувати антагонізм між українським містом і селом"* прагне

Answer: Василь Кравчина

Answer: Григорій Многогрішний

Answer: Іван Половець

Answer: Мокій Мазайло

Answer: Степан Радченко


Question: Справжнє прізвище автора твору "Сом" -

Answer: Кандиба

Answer: Губенко

Answer: Фітільов

Answer: Лозов'ягін

Answer: Тобілевич


Question: *"Вони йшли, преніжно обнявшись, їм у вічі дмухав трамонтан, позаду калатало море, вони йшли впевнено й дружно, як ходили ціле життя"* - так зображено подружжя

Answer: Сірків

Answer: Яркових

Answer: Федорчуків

Answer: Запорожців

Answer: Половців


Question: *"Ще як я підходив до загсу - думалось: а що, як там сидить не службовець, а українець? Почує, що міняю, так би мовити, його українське - і заноровиться... І навпаки думалось: а що, як сидить такий, що не тільки прізвище, всю Україну змінив би?"* - ділиться враженнями головний герой твору

Answer: "Мартин Боруля"

Answer: "Мина Мазайло"

Answer: "Максим Гримач"

Answer: "Момент"

Answer: "Місто"


Question:
*"Ми з нею рідні. Ми з одного кореня.
Мабуть, один лелека нас приніс
Батьки у нас безстрашні й невпокорені
і матері посивілі від сліз"*, - так про себе й Марусю Чурай говорить

Answer: Іван Іскра

Answer: Мартин Пушкар

Answer: Гриць Бобренко

Answer: Семен Горбань

Answer: Яким Шибилист


Question: Україна як утрачений рай постає в *"зболеному сні"* ліричному героєві поезії

Answer: Ліни Костенко

Answer: Василя Симоненка

Answer: Василя Стуса

Answer: Євгена Маланюка

Answer: Богдана-Ігоря Антонича


Question: *"Сміливі завжди мають щастя"* - такою є ідея твору

Answer: "Я (Романтика)"

Answer: "Подвійне коло"

Answer: "Маруся Чурай"

Answer: "Тигролови"

Answer: "Три зозулі з поклоном"


Question: "Патріархом" літературного угрупування "Бу-Ба-Бу" називають

Answer: Івана Драча

Answer: Василя Стуса

Answer: Ігоря Римарука

Answer: Богдана-Ігоря Антонича

Answer: Юрія Андруховича


Question: Для племен Трипільської культури було характерним

Answer: використання залізних знарядь праці.

Answer: упровадження трипільної системи землеробства.

Answer: виготовлення орнаментованого керамічного посуду.

Answer: катакомбне поховання представників племінної знаті.


Question: Коли на Русі утвердилася династія Рюриковичів?

Answer: V-VІ ст.

Answer: VІІ-VІІІ ст.

Answer: ІХ-Х ст.

Answer: ХІ-ХІІІ ст.


Question: Боротьбу проти нападів половців на Русь найбільш успішно вели князі

Answer: Володимир Великий і Ярослав Мудрий.

Answer: Володимир Мономах і Мстислав Великий.

Answer: Данило Галицький і Юрій І Львович.

Answer: Ігор Рюрикович і Святослав Ігоревич.


Question: Яка соціальна група становила переважну більшість населення Київської Русі в ІХ-ХІІ ст.?

Answer: смерди

Answer: бояри

Answer: священики

Answer: міщани


Question: Пріоритет у зовнішній політиці князя Данила Романовича Галицького в другій половині 1240-х - 1260-х рр. полягав у

Answer: здобутті великокнязівського столу в Литві для свого сина Лева.

Answer: зміцненні союзу з Польщею для відсічі агресії Тевтонського ордену.

Answer: створенні коаліції європейських держав для боротьби із Золотою Ордою.

Answer: розширенні території держави за рахунок володінь Угорщини.


Question: У якому році відбулася подія, описана в уривку з історичного джерела: «...султан турецький Осман підійшов до Хотина з військом, що перевищувало християнські сили в десятки разів, і зупинився на відстані однієї милі від поляків... 18 серпня турецьке військо напало на польський табір, на ту частину, де були козаки. А козаки об'єдналися й, перехрестившись, почали бити чужинців, поки ті... не почали тікати...»?

Answer: 1621 р.

Answer: 1625 р.

Answer: 1632 р.

Answer: 1637 р.


Question: Визначте соціально-економічну зміну, пов'язану зі становленням Української козацької держави в роки Національно-визвольної війни середини ХVІІ ст.

Answer: фактична ліквідація особистої залежності селян

Answer: зрівняння в правах селянського та козацького станів

Answer: поява фільваркового господарства

Answer: запровадження магдебурзького права


Question: У якому договорі Війська Запорозького містилися такі положення: «Послів з добрими справами [гетьману] приймати.., а в яких справах приходили - писати до Государя..; з Турецьким султаном і з Польським королем без указу Государя не вступати у відносини...»?

Answer: Білоцерківському договорі

Answer: Гадяцьких пунктах

Answer: «Березневих статтях»

Answer: Зборівському договорі


Question: Бахчисарайський договір 1681 р., що вирішував долю Правобережної України, укладено турецьким султаном із

Answer: австрійським цісарем.

Answer: московським царем.

Answer: шведським королем.

Answer: польським королем.


Question:
За ініціативи князя О. Меншикова на засіданні Верховної таємної ради було вирішено запропонувати російській імператриці*: «1) поки ще з турками до розриву не дійшло, до тих місць, ради приласкання тамтешнього народу, обрати персону гідну і вірну з малоросіян в гетьмани... 2) суди між народом малоросійським відправляти їм самим...».*

 Кого було обрано гетьманом за цією рекомендацією?

Answer: І. Мазепу

Answer: І. Скоропадського

Answer: П. Полуботка

Answer: Д. Апостола


Question: Гайдамацький та опришківський рухи у ХVІІІ ст. були спрямовані проти експлуатації українського селянства

Answer: російським дворянством.

Answer: кримськотатарськими ханами.

Answer: козацькою старшиною.

Answer: польською шляхтою.


Question:
Прочитайте уривок із праці М. Грушевського та виконайте завдання.

 «*У тих землях, що одійшли до Австрії, нове правительство австрійське заходилося коло того, щоб поліпшити долю кріпаків українських, обмеживши безмежну владу польських панів над ними».*

 Чим зумовлені зазначені урядові заходи?

Answer: реформами Марії-Терезії та Йосифа ІІ 1770-х - 1780-х рр.

Answer: Польським повстанням 1830-1831 рр.

Answer: революцією 1848-1849 рр. в Австрійській імперії

Answer: Польським національно-визвольним повстанням 1863-1864 рр.


Question: У 1828 р. Задунайську Січ було зруйновано та знищено

Answer: польськими військами.

Answer: турецькими військами.

Answer: австрійськими військами.

Answer: російськими військами.


Question:
Програмові вимоги якої організації першої половини ХІХ ст. викладено в цитованому документі:

 «Україна повинна була стати “непідлеглою в союзі слов'янськім”, а сам цей союз міг бути створений лише за умов ліквідації кріпацтва, “повної свободи й автономії народностей”. Очолювати федерацію, осередком якої мав стати Київ, повинен був сейм і президент. Для усіх народів передбачалися загальне виборче право, свобода совісті, освіта рідною мовою...»?

Answer: Кирило-Мефодіївського братства

Answer: «Південного товариства» декабристів

Answer: Товариства галицьких греко-католицьких священиків

Answer: «Руської трійці»


Question: Перша залізниця в Наддніпрянській Україні з'єднала міста

Answer: Катеринослав та Кременчук.

Answer: Харків та Полтаву.

Answer: Одесу та Балту.

Answer: Київ та Чернігів.


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

 «Як не кумедним здавалося нам це засідання Громади під головуванням генерал-губернатора, але нікому з нас і в голову не приходила гадка, що ми користуємося чужим недоглядом. Насправді ми одержали тільки те, на що, за здоровим глуздом, ми мали повне право: збиратися й відкрито займатися науковою діяльністю про Україну й для України».*

 В уривку йдеться про відкриття

Answer: товариства «Просвіта».

Answer: Південно-Західного відділу Російського географічного товариства.

Answer: Собору руських вчених.

Answer: Наукового товариства ім. Т. Шевченка.


Question: У якому році завершилось об'єднання українських радикалів Східної Галичини в політичну партію?

Answer: 1890 р.

Answer: 1892 р.

Answer: 1899 р.

Answer: 1900 р.


Question: Під час проведення Столипінської аграрної реформи уряд Російської імперії

Answer: насильно відчужував землі в поміщиків.

Answer: відроджував общинне землеволодіння.

Answer: заохочував зростання хуторів і відрубів.

Answer: запроваджував зрівняльне землекористування.


Question: На початку ХХ ст. митрополитом Української греко-католицької церкви став

Answer: А. Шептицький.

Answer: К. Трильовський.

Answer: Є. Петрушевич.

Answer: І. Боберський.


Question: Напередодні Першої світової війни українські землі перебували в складі

Answer: Росії та Румунії.

Answer: Румунії та Польщі.

Answer: Польщі та Австро-Угорщини.

Answer: Австро-Угорщини та Росії.


Question: Упродовж якого періоду існувала Українська Центральна Рада?

Answer: 1905-1907 рр.

Answer: 1914-1916 рр.

Answer: 1917-1918 рр.

Answer: 1919-1922 рр.


Question: «На Львів через Київ!» - під таким гаслом улітку 1919 р. здійснювала наступ

Answer: Робітничо-селянська червона армія.

Answer: Добровольча армія генерала А. Денікіна.

Answer: Польська армія генерала Ю. Галлера.

Answer: Українська галицька армія.


Question: «Ви довели країну до страхітливого стану... голод охопив усю країну... ви зруйнували природний зв'язок товарообміну між містом і селом... Вам доводиться замінювати її штучними заходами, силовим відчуженням, реквізиціями за допомогою каральних загонів...»,* - так письменник В. Короленко охарактеризував наслідки

Answer: відновлення поміщицького землеволодіння гетьманом П. Скоропадським.

Answer: здійснення радянською владою заходів «воєнного комунізму».

Answer: упровадження земельної реформи Директорією УНР.

Answer: проголошення соціалізації землі Українською Центральною Радою.


Question: Яка зміна відбулася в соціально-економічному розвитку УСРР в умовах нової економічної політики?

Answer: уведення продовольчої розкладки (продрозверстки) для селянських господарств

Answer: перехід до зрівняльної оплати праці робітників великих промислових підприємств

Answer: запровадження загальної трудової повинності всього працездатного населення

Answer: передавання в приватну власність або в оренду дрібних і середніх підприємств


Question: Яку політику більшовиків С. Петлюра охарактеризував наступним чином: «...У цьому напрямку нинішньої політики більшовиків я вбачаю чергову їхню поступку стихійній силі українського національного руху, а водночас логічно послідовний і політичний захід з метою оволодіння силою цього руху й зміцнення своїх позицій в Україні...»?

Answer: нову економічну політику

Answer: коренізацію

Answer: форсовану індустріалізацію

Answer: колективізацію


Question: «Закон про п'ять колосків» був складовою політики

Answer: введення госпрозрахунку між державою та колгоспами.

Answer: передання земель заможних селян бідняцьким господарствам.

Answer: масових репресій проти селянства.

Answer: освоєння цілинних та перелогових земель.


Question: Що стало наслідком події, описаної в спогадах Є. Петрушевича: «Перебуваючи в Парижі на Раді послів Антанти, я сказав: “Іменем Національної Ради Східної Галичини як легального представництва українського населення Східної Галичини виступаю проти такого рішення Конференції Амбасадорів від 14 березня 1923 року, та заявляю, що українське населення ніколи не погодиться з пануванням Польщі”...»?

Answer: перетворення ЗУНР на західну область УНР

Answer: розпуск уряду ЗУНР, що перебував в еміграції

Answer: скасування Акта Злуки між УНР та ЗУНР

Answer: проголошення ЗУНР


Question: «Український народ не хоче й не буде своєю кров'ю рятувати Німеччину. Якщо Німеччина стоїть сьогодні перед смертельною небезпекою зі Сходу, то це наслідки дикунської політики німецького імперіалізму серед поневолених народів Сходу... Ми боремося за Українську державу, а не за чужий імперіалізм. Ми мусимо берегти наші сили, бо ми впевнені, що війна у своїй кінцевій фазі надасть нам державу...»,* - таку позицію у зверненні до українського народу в роки Другої світової війни проголосив

Answer: очільник рейхскомісаріату «Україна».

Answer: провод Організації українських націоналістів С. Бандери.

Answer: керівник Українського штабу партизанського руху.

Answer: голова уряду Української РСР.


Question: Що було характерним для економічного розвитку УРСР наприкінці 1950-х - у першій половині 1960-х рр.?

Answer: децентралізація системи управління промисловістю

Answer: запровадження карткової системи розподілу товарів народного вжитку

Answer: переведення підприємств на госпрозрахунок і самофінансування

Answer: пріоритетний розвиток вільних економічних зон


Question: Зміна партійно-політичного керівництва УРСР у 1972 р. супроводжувалася

Answer: зростанням цін на продукти харчування.

Answer: прийняттям нової конституції республіки.

Answer: впровадженням «косигінської реформи».

Answer: хвилею арештів дисидентів.


Question:
«Українська РСР самостійно визначає свій економічний статус і закріплює його в законах. ...Українська РСР має право на свою частку в загальносоюзному багатстві. ...Відносини Української РСР з іншими радянськими республіками будуються на основі договорів, укладених на принципах рівноправності, взаємоповаги і невтручання у внутрішні справи...».*

 Наведені положення документа декларують право України на

Answer: плюралізм.

Answer: суверенітет.

Answer: незалежність.

Answer: гласність.


Question: Який фактор відіграв вирішальну роль у проведенні в Україні позачергових президентських виборів 1994 року?

Answer: загострення політичної та економічної кризи

Answer: ухвалення нової Конституції незалежної України

Answer: вступ України до Співдружності Незалежних Держав

Answer: оголошення імпічменту діючому Президенту


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

 «І йде пшениця за сіль, хутра - за оксамит, мед – за коней, віск – за рибу.
 Пускають в хід гривну й куни, рези й драхми, диргени й динари».*

 В уривку йдеться про торговельні операції часів

Answer: Боспорського царства

Answer: Антського царства

Answer: Київської Русі

Answer: Великої Скіфії


Question: Що стало безпосереднім наслідком битви, описаної в уривку з історичного джерела: «… і зійшлися супротивники (на р. Альті), і бій був жорстокий, і не могли печеніги допомогти (Святополкові). І одолів Ярослав Святополка і той утік…»?*

Answer: поділ між Ярославом та Мстиславом Русі по Дніпру

Answer: запровадження Ярославом нової системи престолонаслідування

Answer: утвердження Ярослава єдиновладним володарем Русі

Answer: здобуття Ярославом великокняжого столу


Question: Утворення князем Романом Мстиславовичем Галицько-Волинської держави відбулося наприкінці

Answer: Х ст.

Answer: ХІ ст.

Answer: ХІІ ст.

Answer: ХІІІ ст.


Question: У «Слові о полку Ігоревім» ідеться про

Answer: один із походів руських князів на половців.

Answer: монгольську навалу на руські князівства.

Answer: розгром Хозарського каганату.

Answer: набіги печенігів на руські землі.


Question: Коли відбулася битва, наслідком якої стала подія, описана в уривку з історичного джерела: «Гедимінів син, великий князь Ольгерд.., прилучив до своєї держави подільську землю та вигнав звідти татар…»?

Answer: 1362 р.

Answer: 1385 р.

Answer: 1449 р.

Answer: 1471 р.


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

 «Рада також має запобігати сваркам у місті, боронити від кривд сиріт і вдів… кожен раз, коли виникатиме потреба… радитись про добробут громади…і запобігати шкодам, залагоджувати і розсуджувати всілякі спори… пильнувати обману в мірах і вагах під час продажу товару».*

 В уривку йдеться про

Answer: функції шляхетських сеймиків.

Answer: повноваження Генеральної ради на Січі.

Answer: діяльність з’їзду князів.

Answer: зміст магдебурзького права.


Question: Про яку верству населення Речі Посполитої йдеться в уривку з історичного джерела: «Король, побачивши, як добре вони з татарами б’ються, віддав їм для пристанища місто Трахтемирів, настановив їм гетьмана, прислав клейноди, всяких припасів військових, а за службу їм поклав по червінцеві…»?*

Answer: реєстрове козацтво

Answer: міщанство

Answer: православну шляхту

Answer: селянство


Question: Яка держава була союзницею козацького війська на початку Національно-визвольної війни українського народу середини XVII ст.?

Answer: Велике князівство Литовське

Answer: Московське царство

Answer: Кримське ханство

Answer: Трансільванське князівство


Question: Укладення династичного союзу між Військом Запорозьким і Молдавським князівством стало можливим завдяки перемозі козацького війська в

Answer: Корсунській битві.

Answer: Пилявецькій битві.

Answer: Батозькій битві.

Answer: Жовтоводській битві.


Question: Кому з гетьманів І. Сірко докоряв: «…при розумному посередництві могла б [Гетьманщина] прихилитися від турецької влади під високу руку православного монарха. …Дорошенка заслав у вічну неволю, Чигирин з усією цьогобічною Україною втратив, допустив пролитися християнській крові… Відтак дочекався крайнього занепаду й запустіння Вітчизни нашої…»?

Answer: І. Виговському

Answer: П. Тетері

Answer: І. Брюховецькому

Answer: І. Самойловичу


Question: «Ми стоїмо тепер, браття, між двома проваллями, готовими нас пожерти, коли не виберемо шляху для себе надійного, щоб їх обминути. Воюючі між собою монархи, що зблизили театр війни до кордонів наших, до того розлючені один на одного, що підвладні їм народи терплять уже і ще перетерплять безодню лиха незмірного, а ми між ними є точка або ціль всього нещастя», - з такою промовою І. Мазепа звернувся до своїх прихильників, пояснюючи причини

Answer: придушення повстання під проводом С. Палія.

Answer: підписання Коломацьких статей.

Answer: укладення військового союзу зі Швецією.

Answer: початку Другого Кримського походу.


Question: Що є свідченням обмеження царською владою автономії України в першій половині XVIII ст.?

Answer: поділ Гетьманщини на Лівобережну та Правобережну

Answer: переформування козацьких полків на регулярні кінні полки російської армії

Answer: остаточна ліквідація російськими військами Запорозької Січі

Answer: утворення Першої Малоросійської колегії


Question: Панування кріпосницьких відносин в Наддніпрянській Україні припадає на період

Answer: 1764-1812 рр.

Answer: 1775-1829 рр.

Answer: 1783-1861 рр.

Answer: 1772-1864 рр.


Question: Що було основною одиницею адміністративно-територіального поділу українських земель у складі Російської імперії на початку XIX ст.?

Answer: намісництво

Answer: губернія

Answer: коронний край

Answer: полк


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

 «Президент рейхстагу повідомив пана міністра внутрішніх справ, що рейхстаг ухвалив рішення: “Вважати депутата Л. Кобилицю, з виборчої округи Вижниця на Буковині, виключеним зі складу рейхстагу”…».

 Таке рішення щодо Л. Кобилиці ухвалено, оскільки він

Answer: підбурював селян до повстання.

Answer: висловлював москвофільські погляди.

Answer: належав до Русько-української радикальної партії.

Answer: був членом «Руської трійці».


Question: Беручи участь у діяльності Південно-Західного відділу Російського географічного товариства, громадівці намагалися

Answer: запровадити мережу недільних україномовних шкіл.

Answer: поширювати нелегальну марксистську літературу.

Answer: створити українську політичну партію.

Answer: організувати систематичні українознавчі дослідження.


Question: Про який документ ідеться в уривку з історичного джерела: «За рік після його оприлюднення діяло 15 українських видавництв і виходило майже 20 українських періодичних видань – від наукових і політичних до гумористичних і дитячих. Справжнім проривом стала поява газети “Хлібороб” у Лубнах та першої щоденної української газети “Громадська думка” у Києві»?

Answer: «Маніфест…» імператора Олександра II від 19 лютого 1861 р.

Answer: Циркуляр міністра внутрішніх справ П. Валуєва від 18 липня 1863 р.

Answer: Емський указ імператора Олександра II від 18 травня 1876 р.

Answer: «Маніфест…» імператора Миколи II від 17 жовтня 1905 р.


Question:
Яка організація в роки Першої світової війни виступила з такою відозвою:

 «…Перемога Австро-Угорської монархії буде нашою перемогою. І чим більша буде поразка Росії, тим швидше проб’є година визволення України… Нехай на руїнах царської імперії зійде сонце вільної України!..»?

Answer: Революційна українська партія

Answer: Товариство українських поступовців

Answer: Карпато-руський визвольний комітет

Answer: Головна українська рада


Question:
Що зумовило появу газетного повідомлення, уривок з якого наведено:

 «У Київ очікується приїзд професора М. Грушевського, засланого в адміністративному порядку в Симбірськ, за межі Київського військового округу. Ужиті заходи зі звільнення греко-католицького митрополита Шептицького, а також із повернення з Далекого Сходу всіх українців-галичан. Відновлюється закрите адміністрацією українське товариство “Просвіта”…»?

Answer: успіхи російських військ у Галицькій битві

Answer: більшовицький переворот у Росії

Answer: проголошення УНР

Answer: початок Української революції


Question: Яка подія стала однією з причин збройного виступу самостійників у Києві (липень 1917 р.)?

Answer: оприлюднення Українською Центральною Радою Другого Універсалу

Answer: укладення Брестського мирного договору

Answer: початок корніловського заколоту в Росії

Answer: скликання Українського національного конгресу


Question: Що було характерним для соціально-економічного життя в УСРР періоду нової економічної політики (1921-1928 рр.)?

Answer: заміна продрозкладки продовольчим податком

Answer: уведення карткової системи розподілу продуктів

Answer: скасування плати за житло й комунальні послуги

Answer: націоналізація всіх промислових підприємств


Question: У 1925 р. в Українській СРР нараховувалося 79,1% шкіл з українською мовою викладання. У 1930 р. цей відсоток зріс до 85%. Що спричинило зазначені зміни?

Answer: здійснення владою політики «коренізації»

Answer: прийняття нової Конституції республіки

Answer: ліквідація національних районів у складі республіки

Answer: утворення Всеукраїнської академії наук


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

 «Експропріація непродуктивних класів, анулювання боргів, зосередження доходів від промисловості, держторгівлі (внутрішньої і зовнішньої) і всієї кредитної системи в руках держави – самі по собі дають можливість такого нагромадження всередині країни, яке забезпечує необхідний для соціалістичного будівництва темп розвитку індустрії».

 В уривку вказано на

Answer: джерела індустріалізації.

Answer: наслідки індустріалізації.

Answer: етапи індустріалізації.

Answer: причини індустріалізації.


Question: Жертвою якої репресивної акції став академік Сергій Єфремов?

Answer: «Шахтинської справи»

Answer: Голодомору

Answer: «Закону про п’ять колосків»

Answer: справи «Спілки визволення України»


Question: Політика якої країни щодо українських земель описана в уривку з історичного джерела: «Уряд запланував високі темпи «осадження» колоністів на Східних кресах: у 1921 році – 8 тис. осіб, у 1922 році – 20 тис. осіб…»?

Answer: Польщі

Answer: Угорщини

Answer: Чехословаччини

Answer: Румунії


Question: Про яку адміністративну одиницю, створену окупантами на українських землях у роки Другої світової війни, ідеться в уривку з історичного джерела: «Після того, як (німецько-румунські загарбники) встановили свою владу до річки Буг, запанувала румунська нагайка … від Дністра до Бугу…»?*

Answer: Бессарабію

Answer: Північну Буковину

Answer: Марморощину

Answer: Трансністрію


Question: Що було однією з особливостей економічного розвитку УРСР в 1970-х - на початку 1980-х рр.?

Answer: прогресуючий занепад у рамках загальносоюзної економіки

Answer: зниження матеріало- та енергомісткості виробництва

Answer: зростання конкурентоспроможності продукції

Answer: посилення процесів децентралізації управління промисловістю


Question: Які наслідки для України мав заколот ГКЧП (ДКНС) у Москві?

Answer: негайний вихід КПУ зі складу КПРС.

Answer: підписання УРСР нового союзного договору.

Answer: проголошення незалежності України

Answer: усунення В. Щербицького від влади в УРСР.


Question: 2014 рік – це рік, коли Україна

Answer: підписала Угоду про асоціацію з Європейським Союзом (ЄС).

Answer: стала членом Ради Європи (РЄ).

Answer: приєдналася до програми НАТО «Партнерство заради миру».

Answer: вступила до Світової організації торгівлі (СОТ).


Question: Залюднення території України розпочалося в період

Answer: палеоліту.

Answer: мезоліту.

Answer: неоліту.

Answer: енеоліту.


Question: До кого велика княгиня київська Ольга звернулась із такими словами: «Більше вже не хочу мститися - хочу тільки взяти з вас невелику данину. Дайте мені від кожного двору по три голуби і по три горобці...»?*

Answer: полян

Answer: древлян

Answer: волинян

Answer: сіверян


Question: У якому році християнство запроваджено як державну релігію Київської Русі?

Answer: 882 р.

Answer: 911 р.

Answer: 945 р.

Answer: 988 р.


Question:
Яка давньоруська пам'ятка містить такі норми:

 «Якщо уб'ють огнищанина, то з убивці стягується 80 гривень. За князівського старосту - 12 гривень, а за князівського рядовича - 5 гривень».*

 «Якщо смерд умре без дітей, то спадщина його передається князю. …якщо боярин чи з боярської дружини, то [його] спадщина князю не йде...»?*

Answer: «Руська правда»

Answer: «Слово про закон і благодать»

Answer: «Повчання дітям»

Answer: «Ізборнік Святослава»


Question: Яку земельну власність князі, бояри та інші представники панівної верхівки в Київській Русі могли передавати в спадок, продавати, дарувати, обмінювати?

Answer: посад

Answer: наділ

Answer: помістя

Answer: вотчину


Question:
Які причини виникнення українського козацтва відображено в цитованому уривку «Опису України» Г. Л. де Боплана:

 «Пани користуються необмеженою владою не тільки над їхнім [селян] майном, але також над їхнім життям...»?*

Answer: соціально-економічні

Answer: національно-релігійні

Answer: культурно-ідеологічні

Answer: воєнно-стратегічні


Question: Хто очолив повстання, про яке йдеться в уривку з історичного джерела: «Року 1637 козаки зібралися... і вирушили на Кумейки супроти ляхів, але під Кумейками коронний гетьман Конецпольський, вдавшись до підступу, здолав козаків...»?*

Answer: Марко Жмайло

Answer: Тарас Федорович

Answer: Іван Сулима

Answer: Павло Павлюк


Question: На укладення якої угоди гетьман І. Самойлович відреагував словами: «Запорозьке військо ніколи не зречеться свого давнього достоянія [Правобережної України], не так воно станеться, як Москва у своїх мирових умовах із поляками постановила, - зробимо так, як нам треба!..»?*

Answer: Білоцерківського договору (1651 р.)

Answer: Віленського перемир'я (1656 р.)

Answer: Бахчисарайського миру (1681 р.)

Answer: Вічного миру (1686 р.)


Question: Після смерті гетьмана Д. Апостола влада в Гетьманщині перейшла до

Answer: Малоросійського приказу.

Answer: Першої Малоросійської колегії.

Answer: Правління гетьманського уряду.

Answer: Другої Малоросійської колегії.


Question: У 1772 р. Галичина увійшла до складу володінь австрійських Габсбургів у результаті

Answer: наполеонівських війн.

Answer: російсько-австрійської війни.

Answer: австро-турецької війни.

Answer: поділу Речі Посполитої.


Question: Що було характерним для економічного розвитку українських земель у складі Російської імперії в першій половині ХІХ ст.?

Answer: початок промислового перевороту

Answer: зародження кооперативного руху

Answer: будівництво перших залізниць

Answer: масова трудова еміграція


Question: Які зміни в становищі західноукраїнських селян відбулися внаслідок проведення аграрних реформ Марії Терезії та Йосипа ІІ?

Answer: обмеження селянських повинностей

Answer: дозвіл на викуп землі впродовж 49 років

Answer: переведення всіх селян у ранг державних

Answer: ліквідація сервітутів


Question: Укажіть історико-географічний регіон, значна територія якого була охоплена повстанням під проводом У. Кармалюка.

Answer: Поділля

Answer: Галичина

Answer: Волинь

Answer: Слобожанщина


Question:
Про заснування якого навчального закладу йдеться в уривку з історичного джерела:

 «Місцем його заснування було обрано місто.., де вперше засяяло й звідси розлилося по всій Давній Русі світло істинної [християнської] віри. Заснований університет, названий імператорським університетом на честь великого просвітителя Русі, удостоєний прийняттям під особливе покровительство Його імператорської величності...»?*

Answer: Новоросійського університету

Answer: Чернівецького університету

Answer: Київського університету

Answer: Харківського університету


Question: Унаслідок ухвалення якого документа було вислано М. Драгоманова та П. Чубинського з України «із забороною в'їзду в південні губернії та столиці, під таємний нагляд...»?*

Answer: «Маніфесту…» імператора Олександра ІІ (1861 р.)

Answer: Циркуляра міністра внутрішніх справ П. Валуєва (1863 р.)

Answer: Емського указу імператора Олександра ІІ (1876 р.)

Answer: «Маніфесту…» імператора Миколи ІІ (1905 р.)


Question: У 1900 році було створено

Answer: Русько-українську радикальну партію.

Answer: Українську національно-демократичну партію.

Answer: Революційну українську партію.

Answer: Українську народну партію.


Question:
Що стало причиною соціально-економічних змін, охарактеризованих в уривку з історичного джерела:

 «Якщо в 40 губерніях Європейської частини Росії на 1 січня 1916 р. з общини вийшло близько 24 % господарств, то в Південній Україні цей показник становив 34,2 %, а в Правобережній Україні- 50,7 %»?*

Answer: здійснення земської реформи

Answer: розвиток громадівського руху

Answer: поширення кооперативного руху

Answer: проведення столипінської реформи


Question: У якому році в ході Першої світової війни російськими військами було захоплено Львів?

Answer: 1914 р.

Answer: 1915 р.

Answer: 1916 р.

Answer: 1917 р.


Question: Ухвалення якого Універсалу Української Центральної Ради дало поштовх до створення Генерального Секретаріату?

Answer: Першого

Answer: Другого

Answer: Третього

Answer: Четвертого


Question:
Оцінку якого мирного договору наведено в уривку з історичного джерела:

 «Для української держави цей мир... дуже корисний... ним українська держава визнана такими поважними суб'єктами міжнародного права, як центральні держави... цей мир*

Answer: Ризького

Answer: Брестського

Answer: Сен-Жерменського

Answer: Версальського


Question: Яка інституція в січні 1919 р. легітимізувала владу Директорії УНР?

Answer: Світовий конгрес українців

Answer: Національний конгрес

Answer: Хліборобський конгрес

Answer: Трудовий конгрес


Question: Яка зміна відбулася в сільському господарстві УСРР в умовах нової економічної політики?

Answer: дозвіл селянам на продаж сільгосппродукції

Answer: суцільна колективізація сільського господарства

Answer: здійснення викупних платежів за отриману землю

Answer: відновлення общинного землеволодіння


Question:
Складовою якої політики радянської влади в УСРР були заходи, відображені в документі, уривок із якого процитовано:

 «Повна рівноправність української та російської мов, усунення тих перешкод, які б затримували природний розвиток української культури... У школах з викладанням російською мовою необхідне запровадження обов**’**язкового вивчення української мови...»?*

Answer: «воєнного комунізму»

Answer: ліквідації неписьменності

Answer: коренізації

Answer: пацифікації


Question: Уривок джерела, у якому схарактеризовано часи Голодомору: «Урожай у нас був хороший, але радянська влада, «заготовляючи» наш хліб, до тих пір доводила свої плани й завдання до нас, до поки не залишились [ми] без фунта хліба», можна використати для пояснення його

Answer: причин.

Answer: передумов.

Answer: значення.

Answer: мети.


Question: У якій країні в 1920-1930-ті рр. діяли Український вільний університет і Українська аграрна академія?

Answer: Польщі

Answer: Чехословаччині

Answer: Румунії

Answer: Угорщині


Question: 2 серпня 1940 р. - це дата включення до складу Української РСР

Answer: Північної й Південної Бессарабії та Північної Буковини.

Answer: Східної Галичини та Західної Волині.

Answer: Закарпаття та Лемківщини.

Answer: Посяння та Підляшшя.


Question: Що передбачало, окрім воєнних цілей, здійснення рейдів партизанських з'єднань на Правобережну та Західну Україну в 1943 р.?

Answer: мобілізацію до лав Червоної армії, збирання коштів та матеріальних цінностей для потреб фронту

Answer: постачання продовольства населенню окупованих територій, організація баз постачання для українського підпілля

Answer: установлення контактів з Українською Повстанською Армією (УПА) та Армією Крайовою (АК) для спільної збройної боротьби проти окупантів

Answer: репрезентацію радянської влади, нейтралізацію впливу на цих територіях ОУН та її збройних формувань


Question: Кампанія боротьби з «безрідним космополітизмом», що розгорнулася в УРСР у повоєнні роки, мала яскраво виражений

Answer: антиукраїнський характер.

Answer: антисемітський характер.

Answer: антинатівський характер.

Answer: антицерковний характер.


Question: Який процес був характерний для духовного життя в Україні в період політичної та економічної лібералізації суспільства (1953-1964 рр.)?

Answer: відмова від ідеологічного диктату

Answer: згортання політики русифікації

Answer: припинення атеїстичної пропаганди

Answer: зародження дисидентського руху


Question: Як називалась парламентська опозиція у Верховній Раді УРСР (Верховній Раді України 1-го скликання, 1990-1994 рр.)?

Answer: «Група 239»

Answer: Народна Рада

Answer: Українська Гельсінська група

Answer: Народний рух України


Question: Із якою метою в Україні в 1996 р. проведено грошову реформу?

Answer: виконати умову міжнародних фінансових організацій

Answer: подолати корупцію у вищих ешелонах влади

Answer: стабілізувати й зміцнити фінансову систему

Answer: урівняти доходи всіх верств суспільства


Question: На перший склад падає наголос у слові

Answer: жалюзі

Answer: чіткий

Answer: перепис

Answer: випадок


Question: Закінчення *-ю* мають усі іменники у формі кличного відмінка в рядку

Answer: учитель, боєць, Настя

Answer: Олеся, кобзар, мудрець

Answer: хлопець, лікар, Сергій

Answer: край, знавець, каменяр


Question: Спільнокореневим до слова *гора* є

Answer: горянка

Answer: горечко

Answer: горючий

Answer: гороскоп


Question: Помилково вжито слово в рядку

Answer: брати участь

Answer: здавати іспит

Answer: додати води

Answer: здобути освіту


Question: Граматичну помилку допущено в словосполученні

Answer: завдати горя

Answer: вибачте мене

Answer: навчатися малювання

Answer: відповідно до закону


Question: Неправильно побудовано речення

Answer: Пам'ятайте: відвідувати стоматолога треба не рідше, ніж двічі на рік.

Answer: Я звертаюся до всіх, хто виявили бажання піти в похід на Говерлу.

Answer: Видавці звернули увагу на те, що історії про Поттера цікавлять не тільки дітей.

Answer: Серед працедавців є такі, що залюбки приймуть до колективу амбітного студента.


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) *За/багато* століть люди звикли охороняти та прикрашати джерела наділяючи їх цілющими і магічними властивостями. (2) Особливо відзначилися в цьому італійці. (3) *У/загалі* Італія справедливо заслуговує називатися країною криниць і водограїв. (4) *Чи/мало* з них має багатовікову історію, а тому їх уважають національними пам'ятками, яких не оминають увагою туристи. (5) Це тому, що навіть ті з них, які призначені для суто побутових потреб, зроблені вигадливо та майстерно. (6) *На/приклад*, у Венеції криниці були споруджені в готичному стилі, а в Римі доба бароко залишила нам славнозвісний фонтан Треві. (7) Таке ж шанобливе ставлення до джерел виплекали покоління у Вірменії, Середній Азії, де криниці в буквальному розумінні «давали» життя людським поселенням, сприяли нормальному функціонуванню господарства.

Окремо в тексті треба писати сполуку слів

Answer: за/багато

Answer: чи/мало

Answer: у/загалі

Answer: на/приклад


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) *За/багато* століть люди звикли охороняти та прикрашати ***джерела*** наділяючи їх цілющими і магічними властивостями. (2) Особливо відзначилися в цьому італійці. (3) *У/загалі* Італія справедливо заслуговує називатися країною криниць і водограїв. (4) *Чи/мало* з них має багатовікову історію, а тому їх уважають національними пам'ятками, яких не оминають увагою туристи. (5) Це тому, що навіть ті з них, які призначені для суто побутових потреб, зроблені вигадливо та майстерно. (6) *На/приклад*, у Венеції ***криниці*** були споруджені в готичному ***стилі***, а в Римі доба бароко залишила нам славнозвісний фонтан Треві. (7) Таке ж шанобливе ставлення до джерел виплекали ***покоління*** у Вірменії, Середній Азії, де криниці в буквальному розумінні «давали» життя людським поселенням, сприяли нормальному функціонуванню господарства.

Форму однини має в тексті іменник

Answer: джерела

Answer: криниці

Answer: стилі

Answer: покоління


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) *За/багато* століть люди звикли охороняти та прикрашати джерела наділяючи їх цілющими і магічними властивостями. (2) Особливо відзначилися в цьому італійці. (3) *У/загалі* Італія справедливо заслуговує називатися країною криниць і водограїв. (4) *Чи/мало* з них має багатовікову історію, а тому їх уважають національними пам'ятками, яких не оминають увагою туристи. (5) Це тому, що навіть ті з них, які призначені для суто побутових потреб, зроблені вигадливо та майстерно. (6) *На/приклад*, у Венеції криниці були споруджені в готичному стилі, а в Римі доба бароко залишила нам славнозвісний фонтан Треві. (7) Таке ж шанобливе ставлення до джерел виплекали покоління у Вірменії, Середній Азії, де криниці в буквальному розумінні «давали» життя людським поселенням, сприяли нормальному функціонуванню господарства.

Пунктуаційну помилку допущено в реченні

Answer: першому

Answer: четвертому

Answer: п'ятому

Answer: шостому


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) *За/багато* століть люди звикли охороняти та прикрашати джерела наділяючи їх цілющими і магічними властивостями. (2) Особливо відзначилися в цьому італійці. (3) *У/загалі* Італія справедливо заслуговує називатися країною криниць і водограїв. (4) *Чи/мало* з них має багатовікову історію, а тому їх уважають національними пам'ятками, яких не оминають увагою туристи. (5) Це тому, що навіть ті з них, які призначені для суто побутових потреб, зроблені вигадливо та майстерно. (6) *На/приклад*, у Венеції криниці були споруджені в готичному стилі, а в Римі доба бароко залишила нам славнозвісний фонтан Треві. (7) Таке ж шанобливе ставлення до джерел виплекали покоління у Вірменії, Середній Азії, де криниці в буквальному розумінні «давали» життя людським поселенням, сприяли нормальному функціонуванню господарства.

Складносурядним є речення

Answer: перше

Answer: п'яте

Answer: шосте

Answer: сьоме


Question: Букви *я, ю, є* позначають два звуки в кожному слові рядка

Answer: бутоньєрка, святковий, в'юн

Answer: екологія, повітря, обов'язок

Answer: надвечір'я, мрія, браконьєр

Answer: весілля, явір, ластів'ятко

Answer: пацієнт, люстерко, жульєн


Question: Виділене слово вжито в невластивому йому значенні в реченні

Answer: Аптеку *зачиняють* о 21-й годині.

Answer: Двері *зачиняються* зі скрипом.

Answer: Магазин взуття *закривається* й переїжджає в нове приміщення.

Answer: Олена намагалася *відкрити* вікно, бо відчула задуху.

Answer: Університет проведе день *відкритих* дверей.


Question: Літеру *и* на місці пропуску треба писати в усіх словах рядка

Answer: пр..бувати, пр..гарний, пр..кручений

Answer: пр..вертати, пр..балтійський, пр..сяга

Answer: пр..вітний, пр..добрий, пр..тримати

Answer: пр..кручувати, пр..смачний, пр..вітання

Answer: пр..кликаний, пр..чисто, пр..нести


Question: Усі слова написано правильно в рядку

Answer: польовий, рельєф, камінчик, дівчиньці

Answer: боязкий, медальйон, портьєра, гуаш

Answer: різбяр, подільський, гребінчик, сімдесят

Answer: ін'єкція, нюанс, тоньший, няньчити

Answer: кізоньці, він’єтка, батальйон, ательє


Question: Через дефіс треба писати всі слова рядка

Answer: давним/давно, навчально/виховний, стерео/звук

Answer: аграрно/промисловий, сніжно/білий, екс/король

Answer: південно/східний, жовто/гарячий, сон/трава

Answer: біло/зелений, макро/економіка, кіловат/година

Answer: науково/технічний, блок/система, паро/плав


Question: Правильно написано всі похідні слова в рядку

Answer: Запоріжжя - запоріжський, чех - чеський, Черкаси - черкаський

Answer: Прага - пражський, козак - козацький, Овруч - овруцький

Answer: Рига - ризький, узбек - узбецький, Воронеж - воронезький

Answer: Париж - парижський, латиш - латиський, Буг - бузький

Answer: Кавказ - кавкаський, турок - турецький, Збараж - збаразький


Question: Відмінкову форму числівника вжито правильно в реченні

Answer: Певніші й докладніші відомості про козаків ми знаходимо коло року *тисяча п'ятисот п'ятидесятого*.

Answer: Якось, у *тисячу шістсот сорок сьомому* році, Чаплинський напав зі своїми гайдуками на Суботів.

Answer: Найперші відомості про козаків записані в хроніках і літописах уже в *тисяча чотирьохсот дев'яносто другому* році.

Answer: Богун виявив талант полководця під час Берестецької битви в червні *тисяча шістсот п'ятдесят першого* року.

Answer: Запорозька Січ до останніх днів свого існування, тобто до *тисячу семисот сімдесят п'ятого* року, залишалася острівцем волі.


Question: Виділене слово НЕ є часткою в реченні

Answer: *Тільки* в праці відчуваєш себе окриленим, необхідним людям.

Answer: Не знаю, *чи* доведеться мені ще раз побувати в Києві.

Answer: *Як* хочеться почути ще хоч раз ніжну українську пісню.

Answer: *Хай* завжди сіється добро на полі людського життя.

Answer: Дерева і трави *наче* світилися наскрізь.


Question: Правильно утворено форму наказового способу дієслів у рядку

Answer: ходімте

Answer: дозволимо

Answer: не мовчімо

Answer: пішли

Answer: подякуємо


Question: Граматичну помилку допущено в реченні

Answer: Будь ласка, перебуваючи на вокзалі, намагайтеся не смітити.

Answer: Перебуваючи на вокзалі, просимо вас не смітити.

Answer: Не смітіть, перебуваючи на вокзалі.

Answer: Просимо вас не смітити на вокзалі.

Answer: Будь ласка, не смітіть, коли ви перебуваєте на вокзалі.


Question:
Прочитайте речення (розділові знаки пропущено).

 *Бажання дізнатися про найдальших предків (1) пошуки сімейних реліквій (2) розмови з рідними (З) усе це прокладає незримі ниточки духовності між старшими й молодшими членами родини (4) робить їх ближчими (5) ріднішими один одному.*

 Кому треба ставити на місці всіх цифр, ОКРІМ

Answer: 1

Answer: 2

Answer: 3

Answer: 4

Answer: 5


Question: Відокремленою обставиною можна замінити підрядне речення в рядку

Answer: Де б хор не виступав, скрізь його радо вітали.

Answer: Коли приїхали з лісу додому, було вже зовсім темно.

Answer: Як купуєте товар, вимагайте від продавця чек.

Answer: Відколи знаю Оксану, вона дивує мене своєю терплячістю.

Answer: Якщо виходите з кімнати, світло автоматично вимикається.


Question: Складнопідрядне речення з підрядним часу утвориться, якщо до частини «Я буду згадувати свої шкільні роки...» додати

Answer: бо були вони щасливими.

Answer: щоби ненадовго повернутися назад.

Answer: хоч і швидко вони промайнули.

Answer: доки буду топтати ряст.

Answer: дарма що вони були дуже давно.


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Народна медицина**

(1-4) Оскільки медицина як наука виникла досить пізно (у ХVІІІ ст.), а люди

хворіли завжди, кожен народ виробив власні знання про лікування. В основі

цих знань лежать спостереження й напрацьовані багатьма поколіннями навички

цілительства.

(5-12) Ще в незбагненно далекі часи люди помітили, що нетравоїдні тварини

час від часу користуються послугами «зеленої аптеки». Коти та собаки в разі

захворювання їдять траву. Про тонізувальні властивості зерен кавового дерева люди

теж дізналися, спостерігаючи за тваринами. За легендою, пастух помітив, що кози,

об'їдаючи гілочки з плодами цього дерева, стають прудкими, грайливими, причому

такий настрій у них зберігається дуже довго. Від природи допитливий пастух теж

пожував кавових плодів і був вельми здивований: куди й поділася втома, звідкись

узялися сили. Нині результати цього відкриття відомі всьому світові.

(13-18) Відомості про використання цілющих властивостей рослин у давнину

можна отримати, вивчаючи дані археології та етнографії. Народні цілителі мали

досить добре уявлення про вплив того чи іншого зілля на організм, ну а дози

випробовувалися на людях. Дуже часто приготування ліків і лікування ними

супроводжувалися магічними діями, що надавало всьому процесу загадковості,

таємничості.

(19-22) Археологічні знахідки підтверджують давність лікування травами:

у різних куточках світу часто знаходять спеціальний посуд для розтирання

лікарських трав. Іноді цей посуд прикрашено якимись символами, що вказує на

використання його в магічних обрядах.

(23-27) На найдавніших писемних пам'ятках – глиняних табличках,

віднайдених в Ассирії, теж є дані про лікарські рослини. З папірусів відомо, що

єгиптяни добре зналися на цілющому зіллі і навіть склали його список. Крім того,

на стінах єгипетських пірамід існують численні зображення лікарських рослин,

які й зараз використовуються у фармації.

(28-33) Вправно лікували травами і в давньому Китаї. Перший китайський

трактат про зцілювальні властивості дев'ятисот рослин датований 2 500 роком

до н.е.; добре зналися на лікуванні травами й стародавні греки Гіппократ і Діоскорид

(у праці «Лікарські рослини», писаній на початку нашої ери, він подає шістсот назв

лікарської флори). Авіценна описав понад 800 ліків рослинного походження, а

давньоримський учений Пліній - близько тисячі рослин, переважно лікарських.

(34-38) Наші предки ще за часів Київської Русі користувалися дарами «зеленої

аптеки». Так, застуду ефективно лікували відваром з кори білої верби й таволги,

а виразки - банною пліснявою, хоча пеніцилін учений Флемінг відкрив набагато

пізніше. Ще у ХІІ столітті онука Мономаха Євпраксія написала трактат «Мазі»,

який мав двадцять дев'ять розділів.

(39-46) Особливу популярність у народі в давнину мало татарське зілля

(аїр тростинний), яке, за однією з версій, було завезено в Україну кримськими

татарами. Вони вважали, що аїр очищає водойми, і брали його, коли йшли в походи

в Україну, там кидали в озера й ставки, знезаражуючи воду, а потім спокійно пили.

Пізніше медики з'ясували, що кореневища аїру виділяють фітонциди - речовини,

які вбивають мікроби. Густий аромат і знезаражувальні властивості зробили цю

рослину популярною в народі: нею посипали на свята долівки, пучечки клали за

образи.

(47-50) Народна медицина - одна з найстаріших галузей людських знань. Її

початки сягають доісторичних часів, але й через багато тисячоліть вона залишилася

такою самою, як і раніше, відфільтрувавши та відшліфувавши досвід і знання про

засоби й методи лікування.

*За Т. Лепехою*

Археологічними джерелами інформації про давні традиції народної медицини є всі вказані, ОКРІМ

Answer: записів на глиняних табличках

Answer: народних легенд

Answer: єгипетських папірусів

Answer: стін єгипетських пірамід


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Народна медицина**

(1-4) Оскільки медицина як наука виникла досить пізно (у ХVІІІ ст.), а люди

хворіли завжди, кожен народ виробив власні знання про лікування. В основі

цих знань лежать спостереження й напрацьовані багатьма поколіннями навички

цілительства.

(5-12) Ще в незбагненно далекі часи люди помітили, що нетравоїдні тварини

час від часу користуються послугами «зеленої аптеки». Коти та собаки в разі

захворювання їдять траву. Про тонізувальні властивості зерен кавового дерева люди

теж дізналися, спостерігаючи за тваринами. За легендою, пастух помітив, що кози,

об'їдаючи гілочки з плодами цього дерева, стають прудкими, грайливими, причому

такий настрій у них зберігається дуже довго. Від природи допитливий пастух теж

пожував кавових плодів і був вельми здивований: куди й поділася втома, звідкись

узялися сили. Нині результати цього відкриття відомі всьому світові.

(13-18) Відомості про використання цілющих властивостей рослин у давнину

можна отримати, вивчаючи дані археології та етнографії. Народні цілителі мали

досить добре уявлення про вплив того чи іншого зілля на організм, ну а дози

випробовувалися на людях. Дуже часто приготування ліків і лікування ними

супроводжувалися магічними діями, що надавало всьому процесу загадковості,

таємничості.

(19-22) Археологічні знахідки підтверджують давність лікування травами:

у різних куточках світу часто знаходять спеціальний посуд для розтирання

лікарських трав. Іноді цей посуд прикрашено якимись символами, що вказує на

використання його в магічних обрядах.

(23-27) На найдавніших писемних пам'ятках – глиняних табличках,

віднайдених в Ассирії, теж є дані про лікарські рослини. З папірусів відомо, що

єгиптяни добре зналися на цілющому зіллі і навіть склали його список. Крім того,

на стінах єгипетських пірамід існують численні зображення лікарських рослин,

які й зараз використовуються у фармації.

(28-33) Вправно лікували травами і в давньому Китаї. Перший китайський

трактат про зцілювальні властивості дев'ятисот рослин датований 2 500 роком

до н.е.; добре зналися на лікуванні травами й стародавні греки Гіппократ і Діоскорид

(у праці «Лікарські рослини», писаній на початку нашої ери, він подає шістсот назв

лікарської флори). Авіценна описав понад 800 ліків рослинного походження, а

давньоримський учений Пліній - близько тисячі рослин, переважно лікарських.

(34-38) Наші предки ще за часів Київської Русі користувалися дарами «зеленої

аптеки». Так, застуду ефективно лікували відваром з кори білої верби й таволги,

а виразки - банною пліснявою, хоча пеніцилін учений Флемінг відкрив набагато

пізніше. Ще у ХІІ столітті онука Мономаха Євпраксія написала трактат «Мазі»,

який мав двадцять дев'ять розділів.

(39-46) Особливу популярність у народі в давнину мало татарське зілля

(аїр тростинний), яке, за однією з версій, було завезено в Україну кримськими

татарами. Вони вважали, що аїр очищає водойми, і брали його, коли йшли в походи

в Україну, там кидали в озера й ставки, знезаражуючи воду, а потім спокійно пили.

Пізніше медики з'ясували, що кореневища аїру виділяють фітонциди - речовини,

які вбивають мікроби. Густий аромат і знезаражувальні властивості зробили цю

рослину популярною в народі: нею посипали на свята долівки, пучечки клали за

образи.

(47-50) Народна медицина - одна з найстаріших галузей людських знань. Її

початки сягають доісторичних часів, але й через багато тисячоліть вона залишилася

такою самою, як і раніше, відфільтрувавши та відшліфувавши досвід і знання про

засоби й методи лікування.

*За Т. Лепехою*

Думку про те, що люди набували досвіду цілительства, спостерігаючи за довкіллям, конкретизовано в рядках

Answer: 1-4

Answer: 5-12

Answer: 34-38

Answer: 39-46


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Народна медицина**

(1-4) Оскільки медицина як наука виникла досить пізно (у ХVІІІ ст.), а люди

хворіли завжди, кожен народ виробив власні знання про лікування. В основі

цих знань лежать спостереження й напрацьовані багатьма поколіннями навички

цілительства.

(5-12) Ще в незбагненно далекі часи люди помітили, що нетравоїдні тварини

час від часу користуються послугами «зеленої аптеки». Коти та собаки в разі

захворювання їдять траву. Про тонізувальні властивості зерен кавового дерева люди

теж дізналися, спостерігаючи за тваринами. За легендою, пастух помітив, що кози,

об'їдаючи гілочки з плодами цього дерева, стають прудкими, грайливими, причому

такий настрій у них зберігається дуже довго. Від природи допитливий пастух теж

пожував кавових плодів і був вельми здивований: куди й поділася втома, звідкись

узялися сили. Нині результати цього відкриття відомі всьому світові.

(13-18) Відомості про використання цілющих властивостей рослин у давнину

можна отримати, вивчаючи дані археології та етнографії. Народні цілителі мали

досить добре уявлення про вплив того чи іншого зілля на організм, ну а дози

випробовувалися на людях. Дуже часто приготування ліків і лікування ними

супроводжувалися магічними діями, що надавало всьому процесу загадковості,

таємничості.

(19-22) Археологічні знахідки підтверджують давність лікування травами:

у різних куточках світу часто знаходять спеціальний посуд для розтирання

лікарських трав. Іноді цей посуд прикрашено якимись символами, що вказує на

використання його в магічних обрядах.

(23-27) На найдавніших писемних пам'ятках – глиняних табличках,

віднайдених в Ассирії, теж є дані про лікарські рослини. З папірусів відомо, що

єгиптяни добре зналися на цілющому зіллі і навіть склали його список. Крім того,

на стінах єгипетських пірамід існують численні зображення лікарських рослин,

які й зараз використовуються у фармації.

(28-33) Вправно лікували травами і в давньому Китаї. Перший китайський

трактат про зцілювальні властивості дев'ятисот рослин датований 2 500 роком

до н.е.; добре зналися на лікуванні травами й стародавні греки Гіппократ і Діоскорид

(у праці «Лікарські рослини», писаній на початку нашої ери, він подає шістсот назв

лікарської флори). Авіценна описав понад 800 ліків рослинного походження, а

давньоримський учений Пліній - близько тисячі рослин, переважно лікарських.

(34-38) Наші предки ще за часів Київської Русі користувалися дарами «зеленої

аптеки». Так, застуду ефективно лікували відваром з кори білої верби й таволги,

а виразки - банною пліснявою, хоча пеніцилін учений Флемінг відкрив набагато

пізніше. Ще у ХІІ столітті онука Мономаха Євпраксія написала трактат «Мазі»,

який мав двадцять дев'ять розділів.

(39-46) Особливу популярність у народі в давнину мало татарське зілля

(аїр тростинний), яке, за однією з версій, було завезено в Україну кримськими

татарами. Вони вважали, що аїр очищає водойми, і брали його, коли йшли в походи

в Україну, там кидали в озера й ставки, знезаражуючи воду, а потім спокійно пили.

Пізніше медики з'ясували, що кореневища аїру виділяють фітонциди - речовини,

які вбивають мікроби. Густий аромат і знезаражувальні властивості зробили цю

рослину популярною в народі: нею посипали на свята долівки, пучечки клали за

образи.

*За Т. Лепехою*

Рядки 34-46 об'єднані мікротемою

Answer: медицина Київської Русі

Answer: лікарські трави в українських обрядах

Answer: народна медицина в українців

Answer: успіхи українських медиків


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Народна медицина**

(1-4) Оскільки медицина як наука виникла досить пізно (у ХVІІІ ст.), а люди

хворіли завжди, кожен народ виробив власні знання про лікування. В основі

цих знань лежать спостереження й напрацьовані багатьма поколіннями навички

цілительства.

(5-12) Ще в незбагненно далекі часи люди помітили, що нетравоїдні тварини

*За Т. Лепехою*

Контекстуальним синонімом до виділеного слова в словосполученні «народна медицина» є

Answer: етнічна

Answer: фольклорна

Answer: національна

Answer: неофіційна


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Народна медицина**

(1-4) Оскільки медицина як наука виникла досить пізно (у ХVІІІ ст.), а люди

хворіли завжди, кожен народ виробив власні знання про лікування. В основі

цих знань лежать спостереження й напрацьовані багатьма поколіннями навички

цілительства.

(5-12) Ще в незбагненно далекі часи люди помітили, що нетравоїдні тварини

*За Т. Лепехою*

Загальну ідею тексту найкраще окреслює прислів'я

Answer: На всяку хворість зілля росте.

Answer: Зі злої трави лихе і сіно.

Answer: Хто здоров, той ліків не потребує.

Answer: Барвінок на вінок, а полин на віник.


Question: У творі «Чи не той то Хміль» ідеться про

Answer: битву між половцями й русичами

Answer: весільний обряд

Answer: календарний обряд

Answer: сільськогосподарський обряд

Answer: битву між поляками й козаками


Question: «Хочу голову свою положити або попити шоломом з Дону», - заявляє герой «Слова про похід Ігорів»

Answer: Всеволод

Answer: Святослав

Answer: Ігор

Answer: Володимир

Answer: Ярослав


Question: Повчальний сенс байки «Бджола та Шершень» є суголосним вислову

Answer: «Повна діжка мовить, а порожня - гучить»

Answer: «Дерево по плодах пізнається»

Answer: «Хто труда не докладе, той до добра не прийде»

Answer: «Бери вершину і матимеш середину»

Answer: «Мудра людина у природженому ділі трудиться»


Question: Запорозький полковник Максим Залізняк є персонажем твору

Answer: «Маруся Чурай»

Answer: «Засвіт встали козаченьки»

Answer: «Чорна рада»

Answer: «Гайдамаки»

Answer: «De libertate»


Question: Події часів Руїни у своєму романі відтворив

Answer: Михайло Коцюбинський

Answer: Іван Котляревський

Answer: Пантелеймон Куліш

Answer: Панас Мирний

Answer: Іван Франко


Question: Побут і психологію українських селян у перші десятиріччя після скасування кріпацтва змальовано у творі

Answer: «Камінний хрест»

Answer: «Кайдашева сім'я»

Answer: «Тіні забутих предків»

Answer: «Максим Гримач»

Answer: «Наталка Полтавка»


Question: «Пропащою силою» називають

Answer: Чіпку Варениченка

Answer: Кирила Тура

Answer: Карпа Кайдаша

Answer: Мартина Борулю

Answer: Максима Гримача


Question: «Очевидна аналогія з українською нацією та її шляхом – шляхом не сорока років, а цілих століть, - до своєї свободи і державності» простежується у творі

Answer: «Маруся Чурай»

Answer: «Гайдамаки»

Answer: «Чорна рада»

Answer: «Мойсей»

Answer: «Тіні забутих предків»


Question: Стильову течію експресіонізму в українській літературі започаткував автор твору

Answer: «Камінний хрест»

Answer: «Різдво»

Answer: «Тигролови»

Answer: «Стилет чи стилос?»

Answer: «Іntermezzo»


Question: У словах Лесі Українки «Я на гору круту крем'яную / Буду камінь важкий підіймать...» переосмислено образ

Answer: Ікара

Answer: Енея

Answer: Прометея

Answer: Сізіфа

Answer: Геракла


Question: Образ «тихих озер загірної комуни» служить композиційним обрамленням твору

Answer: «Три зозулі з поклоном»

Answer: «Момент»

Answer: «Подвійне коло»

Answer: «Шаланда в морі»

Answer: «Я (Романтика)»


Question:
У рядках

 *Кохана спить, кохана спить,
 Піди збуди. Цілуй їй очі.
 Кохана спить...*

 провідним художнім засобом є

Answer: оксиморон

Answer: тавтологія

Answer: антитеза

Answer: метафора

Answer: гіпербола


Question: Справжнє прізвище автора твору «Contra spem spero!»

Answer: Тобілевич

Answer: Кандиба

Answer: Косач

Answer: Фітільов

Answer: Лозов'ягін


Question: «Змичка міста й села - це міцна запорука майбутніх міст-садів», - так закінчує вступний твір до інституту

Answer: Григорій Многогрішний

Answer: Степан Радченко

Answer: Мокій Мазайло

Answer: Іван Половець

Answer: Василь Кравчина


Question: Зіставлення української й російської мов є важливим сюжетним компонентом твору

Answer: «Маруся Чурай»

Answer: «Місто»

Answer: «Мина Мазайло»

Answer: «Подвійне коло»

Answer: «Момент»


Question: «Пісня для неї такий же священний олтар, як і любов. Це великі стихії однієї великої душі, які зливаються в ціле, що його несила розділити», - сказано про головну героїню твору

Answer: «Момент»

Answer: «За мить щастя»

Answer: «Шаланда в морі»

Answer: «Я (Романтика)»

Answer: «Маруся Чурай»


Question: Метафоричний образ сонця, яке «їхало на велосипеді, / Обминаючи хмари на небі», створив

Answer: Максим Рильський

Answer: Василь Симоненко

Answer: Богдан-Ігор Антонич

Answer: Іван Драч

Answer: Василь Стус


Question: Правнук гетьмана Запорозької Січі Дем'яна Многогрішного є головним героєм твору

Answer: Івана Багряного

Answer: Олександра Довженка

Answer: Валер'яна Підмогильного

Answer: Ліни Костенко

Answer: Григора Тютюнника


Question: Ю. Андрухович, В. Неборак і О. Ірванець заснували поетичне угруповання

Answer: «Пропала грамота»

Answer: «Бу-Ба-Бу»

Answer: «Нова дегенерація»

Answer: «ЛуГоСад»

Answer: «Західний вітер»


Question: Правильно підкреслено літеру на позначення наголошеного звука в слові

Answer: дочк**а**

Answer: завданн**я**

Answer: н**о**вий

Answer: р**о**блю


Question: М'який знак на місці крапок треба писати в усіх словах рядка

Answer: долон..ці, піклуєт..ся, промінец..

Answer: передден.., міс..кий, дивуєш..ся

Answer: близ..кість, чотир..ох, матін..чин

Answer: т..охкати, людс..кість, радіст..ю


Question: НЕПРАВИЛЬНО утворено слово

Answer: харчовий

Answer: критичний

Answer: роздрібний

Answer: бабусін


Question: Лексичну помилку допущено в рядку

Answer: вимкнути комп'ютер

Answer: видрукувати на принтері

Answer: ввести неправильний пароль

Answer: прийняти участь в обговоренні


Question: Граматичну помилку допущено у варіанті

Answer: декілька офіцерів

Answer: найбільш новіший

Answer: ста п'ятьма метрами

Answer: докладно розповіси


Question: НЕПРАВИЛЬНО побудовано речення

Answer: Працюючи над романом «Музей покинутих секретів», Оксана Забужко переглянула велику кількість архівних джерел.

Answer: Згадуючи своє дитинство, Юрій Андрухович щемливо змальовує його в романі «Таємниця».

Answer: Прагнучи етнографічної точності, письменниця Марія Матіос заглиблюється в побут і духовність гуцулів.

Answer: Читаючи роман Івана Багряного «Тигролови», виразно вимальовується постать Григорія Многогрішного.


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Чогось *непокоїться* хлопець, чомусь безпричинно тягне його *в глибінь* вечорів, де місяць і зорі ворожать *угорі*. (2) Ідеш шляхом, і здається тобі, наче от-от зі щастям зустрінешся. (З) І, як загадкові лісові *[...]*, кличуть далекі дівочі пісні. (4) Він часто поривається до них, але близько не наважується підійти. (5) І не тому, що несміливий, а тому, що потаємна, ще *нерозпізнана* ним дівоча душа була святою для Романа. (6) Ще не знайшов тої, для якої зміг би небо прихилити.

Стиль тексту -

Answer: науковий

Answer: художній

Answer: публіцистичний

Answer: розмовний


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Чогось *непокоїться* хлопець, чомусь безпричинно тягне його *в глибінь* вечорів, де місяць і зорі ворожать *угорі*. (2) Ідеш шляхом, і здається тобі, наче от-от зі щастям зустрінешся. (З) І, як загадкові лісові *[...]*, кличуть далекі дівочі пісні. (4) Він часто поривається до них, але близько не наважується підійти. (5) І не тому, що несміливий, а тому, що потаємна, ще *нерозпізнана* ним дівоча душа була святою для Романа. (6) Ще не знайшов тої, для якої зміг би небо прихилити.

Замість пропуску в третьому реченні має бути слово

Answer: стежки

Answer: дороги

Answer: тумани

Answer: нетрі


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Чогось *непокоїться* хлопець, чомусь безпричинно тягне його *в глибінь* вечорів, де місяць і зорі ворожать *угорі*. (2) Ідеш шляхом, і здається тобі, наче от-от зі щастям зустрінешся. (З) І, як загадкові лісові *[...]*, кличуть далекі дівочі пісні. (4) Він часто поривається до них, але близько не наважується підійти. (5) І не тому, що несміливий, а тому, що потаємна, ще *нерозпізнана* ним дівоча душа була святою для Романа. (6) Ще не знайшов тої, для якої зміг би небо прихилити.

Орфографічну помилку допущено в слові

Answer: непокоїться

Answer: в глибінь

Answer: угорі

Answer: нерозпізнана


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Чогось *непокоїться* хлопець, чомусь безпричинно тягне його *в глибінь* вечорів, де місяць і зорі ворожать *угорі*. (2) Ідеш шляхом, і здається тобі, наче от-от зі щастям зустрінешся. (З) І, як загадкові лісові *[...]*, кличуть далекі дівочі пісні. (4) Він часто поривається до них, але близько не наважується підійти. (5) І не тому, що несміливий, а тому, що потаємна, ще *нерозпізнана* ним дівоча душа була святою для Романа. (6) Ще не знайшов тої, для якої зміг би небо прихилити.

Складений іменний присудок ужито в реченні

Answer: першому

Answer: четвертому

Answer: п'ятому

Answer: шостому


Question: Звук ***[й]*** є в кожному слові рядка

Answer: ємність, підйом, бюро

Answer: йогурт, браконьєр, бязь

Answer: цвях, бойовий, круїз

Answer: веселий, гравюра, віньєтка

Answer: серйозно, привілеї, яблуко


Question: Однакове значення мають обидва фразеологізми в рядку

Answer: грати на нервах, вітер у голові грає

Answer: пасти задніх, грати першу скрипку

Answer: ні пари з вуст, як у рот води набрав

Answer: грати очима, хоч оком світи

Answer: вислизнути з рук, брати в свої руки


Question: Літеру ***с*** треба писати на місці пропуску в усіх словах рядка

Answer: бе..перечно, ..хопити, не..простовний

Answer: нав..коси, ро..чулення, ..тримувати

Answer: ..просоння, чере..сідельник, ..чистити

Answer: до..хочу, не..тримно, ..фокусувати

Answer: ..шити, ..краплений, ро..повідати


Question: Літеру ***е*** треба писати на місці пропуску в усіх словах рядка

Answer: мар..во, міл..на, кл..котати, м..тушня

Answer: л..вада, зв..личений, ск..лястий, зач..пити

Answer: мисл..ння, утвор..ний, прав..ло, гр..чаний

Answer: ш..ршавий, заскр..готав, бер..зень, заст..лати

Answer: крап..лька, віт..рець, пов..рнутися, зд..рати


Question: Однакове закінчення в *орудному відмінку однини* матимуть усі слова в рядку

Answer: посуха, душа, повага, миша

Answer: книжка, неділя, круча, м'ята

Answer: проща, сотня, вишня, Олена

Answer: Франція, новина, оселя, мрія

Answer: тополя, легеня, пуща, стаття


Question:
Прочитайте уривок.

 *І не знало міщанське кодло,
 коли я захлиналась лихом,
 що душа між люди виходила,
 **(1) забинтована(н/нн)а** білим сміхом.
 І в житті, як на полі **(2) мі(н/нн)ому,**
 я просила в цьому **(3) сторі(ч/чч)і**
 хоч би той **(4) магази(н/нн)ий** мінімум:
 - Люди, будьте взаємно **(5) (в/вв)ічливі!***

 Подвоєні літери потрібно писати в усіх словах, ОКРІМ позначеного цифрою

Answer: 1

Answer: 2

Answer: 3

Answer: 4

Answer: 5


Question: НЕПРАВИЛЬНО вжито форму займенника в реченні

Answer: Зустріти друзів їм сьогодні таки вдалося.

Answer: Завдяки їм роботу завершили майже вчасно.

Answer: Наше завдання - створити їм добрі умови.

Answer: Батьки неабияк пишалися їми за цю перемогу.

Answer: На перерві їм повідомили про вихідний день.


Question: Граматично правильно утворено словосполучення

Answer: розпочнеться в четвертій годині

Answer: зустрінемося за чверть дев'ята

Answer: тренувалися до пів сьомої години

Answer: прибігти без десяти хвилин третя

Answer: зателефонуйте після дев'яти


Question: Чергування приголосних за дієвідмінювання відбувається в усіх дієсловах у рядку

Answer: берегти, пекти, летіти

Answer: писати, просити, вірити

Answer: простити, грати, їздити

Answer: читати, любити, водити

Answer: ловити, бігти, шити


Question: НЕПРАВИЛЬНИМ є запропонований у дужках варіант рядка

Answer: відповідно до Конституції (за Конституцією)

Answer: багатий кам'яним вугіллям (багатий на кам'яне вугілля)

Answer: на вимогу прокуратури (по вимозі прокуратури)

Answer: берегти на всякий випадок (берегти про всяк випадок)

Answer: розумітися в оподаткуванні (розумітися на оподаткуванні)


Question: Вставного слова НЕМАЄ в реченні (розділові знаки пропущено)

Answer: Буває часом перебіжить дорогу листя.

Answer: Завтра поїдемо мабуть твоїм човном.

Answer: Кажуть легше повалити ніж збудувати.

Answer: Наша мандрівка сподіваюсь буде цікавою.

Answer: Становище здавалося не таким скрутним.


Question: Відокремленим додатком ускладнено речення

Answer: Напевно, це був інший світ - чудовий невідомий храм.

Answer: Щасливий і веселий, я дивився на високе бездонне небо.

Answer: Тихі конвалії, білі і ніжні, скоро розплющать срібні повіки.

Answer: Там, замість житечка, у теплеє літечко враз терен зацвів.

Answer: Вітру на морі не було, проте клекотав сильний прибій.


Question: Складнопідрядне речення з підрядним мети утвориться, якщо до речення «Гості нашого міста залюбки відвідують університетський розарій...» додати

Answer: щойно трапляється така нагода.

Answer: оскільки він є найбільшим у Сімферополі.

Answer: щоб помилуватися рідкісними сортами троянд.

Answer: тому що в ньому з'явилась алея білих троянд.

Answer: хоча не завжди на екскурсію мають достатньо часу.


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Східна культура як ключ до пізнання Україною себе**

(1-4) Ми, європейці, надзвичайно мало знаємо Схід. Один гонконгський

журналіст якось зазначив, що із західних публікацій про Схід складається

враження, ніби для європейців Тайвань і Таїланд - це те саме, а Пекін вони

вважають столицею якоїсь із цих країн.

(5-10) Натомість ґрунтовні знання Сходу допомогли б нам зрозуміти власну

культуру, історію і власне місце у світі, особливо зважаючи на те, що історія

розвивається за спіраллю. Були часи, коли на вищому щаблі опинялися східні

країни. Коли європейці ходили в шкурах, китайці вже знали компас і суднобуду-

вання. А після буржуазних революцій піднімається за цією спіраллю європейська

культура. Зараз знову на перше місце виходить Схід. І це тільки початок сходження...

(11, 12) Україна - по європейський бік межі між Заходом і Сходом. Треба

навчитися користуватися цим розташуванням, не втрачаючи індивідуальності.

(13-16) Схід дає гарний приклад того, як, збагачуючись новим, можна

зберігати ідентичність. Якщо ми викинули дерев'яних Перуна й Дажбога

в Дніпро, то японці зберегли синтоїзм, прийнявши буддизм. Вони сприймають

інше, органічно поєднуючи його з власним.

(17-22) Коріння західної культури дії можна пов'язати з християнством.

Воно ставить людину в центр світу, підкорюючи їй природу. Людина Заходу

справді відчувала себе царем природи. Атомна бомба й бактеріологічна зброя -

це знахідки Заходу. Китайці, винайшовши порох, могли б завоювати світ,

однак використовували порох протягом століть лише для феєрверків. Натомість

європейці насамперед зробили з пороху гармати й мушкети...

(23-27) Різниця в наших світосприйняттях очевидна й у побуті, музиці,

літературі тощо. Якщо для нас ужиткове мистецтво перетворюється на розкіш,

то в Японії, наприклад, цінується не матеріал, а вправність: глиняна чашка,

майстерно прикрашена, може коштувати набагато більше, аніж позолочена

порцелянова чаша.

(28-32) Різні підходи й до музики. Ніхто не знає японського композитора

рівня Бетховена чи Моцарта. І не тому, що їх немає, а тому, що всі

японці - композитори й музиканти. Немає японця, який би не вмів грати хоч на

одному інструменті. У європейців же навчати дитину гри на фортепіано - це вже

підняти її на щабель вище від інших дітей.

(33-42) Ще більшу різницю у світоглядах демонструє література. Коли євро-

пейці наприкінці ХІХ століття долучилися до японської поезії - це був справжній

шок. Французький літературознавець Жуль Ренар під впливом японського хоку

писав: «Перше. Прекрасним є все на світі. Про свиню треба говорити так само, як

про квітку. Друге. Я переконаний, що будь-який опис, що містить понад 10 слів, не

є художнім. Третє. Стосовно майже всієї європейської літератури можна сказати,

що вона занадто довга. Четверте. Життя треба зводити до його найпростіших ви-

явів». Вінсент ван Гог звернув увагу на здатність східної людини годинами спосте-

рігати за тим, що поруч, і бути від цього щасливою. «Вони що, міряють відстань до

Місяця? Ні. Їх чарує саме те, що є поруч».

(43-48) Уміння в близькому побачити Всесвіт найкраще, як на мене,

віддзеркалює хоку сучасного поета Іїди Дакоцу:

*В росинку вгледівшись,

Що з листячка звиса,

Себе, самотнього,

під Місяцем побач.*

(49-52) У цьому й відмінність між Заходом і Сходом. Західна людина

намагається підкорити світ, стати наймогутнішою над природою чи над іншим

народом (звідси безкінечні війни), а східна - намагається знайти своє місце в

мікро- й макрокосмосі.

(53-55) Україні, нам з вами, розвиваючи цінності Заходу, варто дослухатися

й до Сходу, щоб, не втрачаючи ідентичності, знайти золоту середину – своє

місце у світі.

*За І. Бондаренком, газета «День», 500 слів*

Слово *шок* у висловленні «Ще більшу різницю у світоглядах демонструє література. Коли європейці наприкінці ХІХ століття долучилися до японської поезії - це був справжній шок» (рядки 33, 34) має значення, розкрите у варіанті

Answer: загальний тяжкий розлад життєво важливих функцій організму, викликаний порушенням нервово-рефлекторної діяльності внаслідок фізичної чи психічної травми

Answer: стан пригніченості, розгубленості

Answer: ускладнення, викликані порушенням звичного, нормального розвитку якого-небудь процесу

Answer: стан спантеличення, утрати орієнтації й емоційного збурення, спричинений, коли людина раптово потрапляє в незнайоме їй середовище чи іншу культуру


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Східна культура як ключ до пізнання Україною себе**

(1-4) Ми, європейці, надзвичайно мало знаємо Схід. Один гонконгський

журналіст якось зазначив, що із західних публікацій про Схід складається

враження, ніби для європейців Тайвань і Таїланд - це те саме, а Пекін вони

вважають столицею якоїсь із цих країн.

(5-10) Натомість ґрунтовні знання Сходу допомогли б нам зрозуміти власну

культуру, історію і власне місце у світі, особливо зважаючи на те, що історія

розвивається за спіраллю. Були часи, коли на вищому щаблі опинялися східні

країни. Коли європейці ходили в шкурах, китайці вже знали компас і суднобуду-

вання. А після буржуазних революцій піднімається за цією спіраллю європейська

культура. Зараз знову на перше місце виходить Схід. І це тільки початок сходження...

(11, 12) Україна - по європейський бік межі між Заходом і Сходом. Треба

навчитися користуватися цим розташуванням, не втрачаючи індивідуальності.

(13-16) Схід дає гарний приклад того, як, збагачуючись новим, можна

зберігати ідентичність. Якщо ми викинули дерев'яних Перуна й Дажбога

в Дніпро, то японці зберегли синтоїзм, прийнявши буддизм. Вони сприймають

інше, органічно поєднуючи його з власним.

(17-22) Коріння західної культури дії можна пов'язати з християнством.

Воно ставить людину в центр світу, підкорюючи їй природу. Людина Заходу

справді відчувала себе царем природи. Атомна бомба й бактеріологічна зброя -

це знахідки Заходу. Китайці, винайшовши порох, могли б завоювати світ,

однак використовували порох протягом століть лише для феєрверків. Натомість

європейці насамперед зробили з пороху гармати й мушкети...

(23-27) Різниця в наших світосприйняттях очевидна й у побуті, музиці,

літературі тощо. Якщо для нас ужиткове мистецтво перетворюється на розкіш,

то в Японії, наприклад, цінується не матеріал, а вправність: глиняна чашка,

майстерно прикрашена, може коштувати набагато більше, аніж позолочена

порцелянова чаша.

(28-32) Різні підходи й до музики. Ніхто не знає японського композитора

рівня Бетховена чи Моцарта. І не тому, що їх немає, а тому, що всі

японці - композитори й музиканти. Немає японця, який би не вмів грати хоч на

одному інструменті. У європейців же навчати дитину гри на фортепіано - це вже

підняти її на щабель вище від інших дітей.

(33-42) Ще більшу різницю у світоглядах демонструє література. Коли євро-

пейці наприкінці ХІХ століття долучилися до японської поезії - це був справжній

шок. Французький літературознавець Жуль Ренар під впливом японського хоку

писав: «Перше. Прекрасним є все на світі. Про свиню треба говорити так само, як

про квітку. Друге. Я переконаний, що будь-який опис, що містить понад 10 слів, не

є художнім. Третє. Стосовно майже всієї європейської літератури можна сказати,

що вона занадто довга. Четверте. Життя треба зводити до його найпростіших ви-

явів». Вінсент ван Гог звернув увагу на здатність східної людини годинами спосте-

рігати за тим, що поруч, і бути від цього щасливою. «Вони що, міряють відстань до

Місяця? Ні. Їх чарує саме те, що є поруч».

(43-48) Уміння в близькому побачити Всесвіт найкраще, як на мене,

віддзеркалює хоку сучасного поета Іїди Дакоцу:

*В росинку вгледівшись,

Що з листячка звиса,

Себе, самотнього,

під Місяцем побач.*

(49-52) У цьому й відмінність між Заходом і Сходом. Західна людина

намагається підкорити світ, стати наймогутнішою над природою чи над іншим

народом (звідси безкінечні війни), а східна - намагається знайти своє місце в

мікро- й макрокосмосі.

(53-55) Україні, нам з вами, розвиваючи цінності Заходу, варто дослухатися

й до Сходу, щоб, не втрачаючи ідентичності, знайти золоту середину – своє

місце у світі.

*За І. Бондаренком, газета «День», 500 слів*

У тексті НЕМАЄ протиставлення

Answer: викинули богів - зберегли богів

Answer: золота порцеляна - глиняна чашка

Answer: цар природи - частина мікро- й макрокосмосу

Answer: висадилися на Місяці - бачать себе під Місяцем


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Східна культура як ключ до пізнання Україною себе**

(1-4) Ми, європейці, надзвичайно мало знаємо Схід. Один гонконгський

журналіст якось зазначив, що із західних публікацій про Схід складається

враження, ніби для європейців Тайвань і Таїланд - це те саме, а Пекін вони

вважають столицею якоїсь із цих країн.

(5-10) Натомість ґрунтовні знання Сходу допомогли б нам зрозуміти власну

культуру, історію і власне місце у світі, особливо зважаючи на те, що історія

розвивається за спіраллю. Були часи, коли на вищому щаблі опинялися східні

країни. Коли європейці ходили в шкурах, китайці вже знали компас і суднобуду-

вання. А після буржуазних революцій піднімається за цією спіраллю європейська

культура. Зараз знову на перше місце виходить Схід. І це тільки початок сходження...

(11, 12) Україна - по європейський бік межі між Заходом і Сходом. Треба

навчитися користуватися цим розташуванням, не втрачаючи індивідуальності.

(13-16) Схід дає гарний приклад того, як, збагачуючись новим, можна

зберігати ідентичність. Якщо ми викинули дерев'яних Перуна й Дажбога

в Дніпро, то японці зберегли синтоїзм, прийнявши буддизм. Вони сприймають

інше, органічно поєднуючи його з власним.

(17-22) Коріння західної культури дії можна пов'язати з християнством.

Воно ставить людину в центр світу, підкорюючи їй природу. Людина Заходу

справді відчувала себе царем природи. Атомна бомба й бактеріологічна зброя -

це знахідки Заходу. Китайці, винайшовши порох, могли б завоювати світ,

однак використовували порох протягом століть лише для феєрверків. Натомість

європейці насамперед зробили з пороху гармати й мушкети...

(23-27) Різниця в наших світосприйняттях очевидна й у побуті, музиці,

літературі тощо. Якщо для нас ужиткове мистецтво перетворюється на розкіш,

то в Японії, наприклад, цінується не матеріал, а вправність: глиняна чашка,

майстерно прикрашена, може коштувати набагато більше, аніж позолочена

порцелянова чаша.

(28-32) Різні підходи й до музики. Ніхто не знає японського композитора

рівня Бетховена чи Моцарта. І не тому, що їх немає, а тому, що всі

японці - композитори й музиканти. Немає японця, який би не вмів грати хоч на

одному інструменті. У європейців же навчати дитину гри на фортепіано - це вже

підняти її на щабель вище від інших дітей.

(33-42) Ще більшу різницю у світоглядах демонструє література. Коли євро-

пейці наприкінці ХІХ століття долучилися до японської поезії - це був справжній

шок. Французький літературознавець Жуль Ренар під впливом японського хоку

писав: «Перше. Прекрасним є все на світі. Про свиню треба говорити так само, як

про квітку. Друге. Я переконаний, що будь-який опис, що містить понад 10 слів, не

є художнім. Третє. Стосовно майже всієї європейської літератури можна сказати,

що вона занадто довга. Четверте. Життя треба зводити до його найпростіших ви-

явів». Вінсент ван Гог звернув увагу на здатність східної людини годинами спосте-

рігати за тим, що поруч, і бути від цього щасливою. «Вони що, міряють відстань до

Місяця? Ні. Їх чарує саме те, що є поруч».

(43-48) Уміння в близькому побачити Всесвіт найкраще, як на мене,

віддзеркалює хоку сучасного поета Іїди Дакоцу:

*В росинку вгледівшись,

Що з листячка звиса,

Себе, самотнього,

під Місяцем побач.*

(49-52) У цьому й відмінність між Заходом і Сходом. Західна людина

намагається підкорити світ, стати наймогутнішою над природою чи над іншим

народом (звідси безкінечні війни), а східна - намагається знайти своє місце в

мікро- й макрокосмосі.

(53-55) Україні, нам з вами, розвиваючи цінності Заходу, варто дослухатися

й до Сходу, щоб, не втрачаючи ідентичності, знайти золоту середину – своє

місце у світі.

*За І. Бондаренком, газета «День», 500 слів*

Непряма цитата з публікації одного з гонконгських журналістів про те, що «із західних публікацій про Схід складається враження, ніби для європейців Тайвань і Таїланд - це те саме, а Пекін вони вважають столицею якоїсь із цих країн», використана автором, щоб показати

Answer: низький рівень освіти в Європі

Answer: невігластво як ознаку європейців

Answer: необізнаність Заходу про Схід

Answer: національну неоднорідність Сходу


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**)

і виконайте завдання**

**Східна культура як ключ до пізнання Україною себе**

(1-4) Ми, європейці, надзвичайно мало знаємо Схід. Один гонконгський

журналіст якось зазначив, що із західних публікацій про Схід складається

враження, ніби для європейців Тайвань і Таїланд - це те саме, а Пекін вони

вважають столицею якоїсь із цих країн.

(5-10) Натомість ґрунтовні знання Сходу допомогли б нам зрозуміти власну

культуру, історію і власне місце у світі, особливо зважаючи на те, що історія

розвивається за спіраллю. Були часи, коли на вищому щаблі опинялися східні

країни. Коли європейці ходили в шкурах, китайці вже знали компас і суднобуду-

вання. А після буржуазних революцій піднімається за цією спіраллю європейська

культура. Зараз знову на перше місце виходить Схід. І це тільки початок сходження...

(11, 12) Україна - по європейський бік межі між Заходом і Сходом. Треба

навчитися користуватися цим розташуванням, не втрачаючи індивідуальності.

(13-16) Схід дає гарний приклад того, як, збагачуючись новим, можна

зберігати ідентичність. Якщо ми викинули дерев'яних Перуна й Дажбога

в Дніпро, то японці зберегли синтоїзм, прийнявши буддизм. Вони сприймають

інше, органічно поєднуючи його з власним.

(17-22) Коріння західної культури дії можна пов'язати з християнством.

Воно ставить людину в центр світу, підкорюючи їй природу. Людина Заходу

справді відчувала себе царем природи. Атомна бомба й бактеріологічна зброя -

це знахідки Заходу. Китайці, винайшовши порох, могли б завоювати світ,

однак використовували порох протягом століть лише для феєрверків. Натомість

європейці насамперед зробили з пороху гармати й мушкети...

(23-27) Різниця в наших світосприйняттях очевидна й у побуті, музиці,

літературі тощо. Якщо для нас ужиткове мистецтво перетворюється на розкіш,

то в Японії, наприклад, цінується не матеріал, а вправність: глиняна чашка,

майстерно прикрашена, може коштувати набагато більше, аніж позолочена

порцелянова чаша.

(28-32) Різні підходи й до музики. Ніхто не знає японського композитора

рівня Бетховена чи Моцарта. І не тому, що їх немає, а тому, що всі

японці - композитори й музиканти. Немає японця, який би не вмів грати хоч на

одному інструменті. У європейців же навчати дитину гри на фортепіано - це вже

підняти її на щабель вище від інших дітей.

(33-42) Ще більшу різницю у світоглядах демонструє література. Коли євро-

пейці наприкінці ХІХ століття долучилися до японської поезії - це був справжній

шок. Французький літературознавець Жуль Ренар під впливом японського хоку

писав: «Перше. Прекрасним є все на світі. Про свиню треба говорити так само, як

про квітку. Друге. Я переконаний, що будь-який опис, що містить понад 10 слів, не

є художнім. Третє. Стосовно майже всієї європейської літератури можна сказати,

що вона занадто довга. Четверте. Життя треба зводити до його найпростіших ви-

явів». Вінсент ван Гог звернув увагу на здатність східної людини годинами спосте-

рігати за тим, що поруч, і бути від цього щасливою. «Вони що, міряють відстань до

Місяця? Ні. Їх чарує саме те, що є поруч».

(43-48) Уміння в близькому побачити Всесвіт найкраще, як на мене,

віддзеркалює хоку сучасного поета Іїди Дакоцу:

*В росинку вгледівшись,

Що з листячка звиса,*

(49-52) У цьому й відмінність між Заходом і Сходом. Західна людина

намагається підкорити світ, стати наймогутнішою над природою чи над іншим

народом (звідси безкінечні війни), а східна - намагається знайти своє місце в

мікро- й макрокосмосі.

(53-55) Україні, нам з вами, розвиваючи цінності Заходу, варто дослухатися

й до Сходу, щоб, не втрачаючи ідентичності, знайти золоту середину – своє

місце у світі.

*За І. Бондаренком, газета «День», 500 слів*

На думку автора, об'єктивною причиною того, чому саме нині актуальним для України є завдання сприйняти світогляд Сходу, є та, що вказана у варіанті

Answer: ...ґрунтовні знання Сходу набагато виразніше допомогли б нам зрозуміти... власне місце у світі (рядки 5, 6).

Answer: ...зараз знову на перше місце виходить Схід. І це ще тільки початок сходження... (рядок 10).

Answer: Україна - по європейський бік межі між Заходом і Сходом (рядок 11).

Answer: Схід дає гарний приклад того, як, збагачуючись новим, можна зберігати ідентичність (рядки 13, 14).