Question: Вагомим прикладом активної громадсько-політичної діяльності Головної руської ради в 1848-1851 рр. є

Answer: видання «Зорі Галицької», відкриття кафедри української мови і літератури у Львівському університеті.

Answer: проведення Слов'янського з'їзду в Празі, започаткування «нової ери» в українсько-польських відносинах.

Answer: створення товариства «Просвіта» та Наукового товариства ім. Т. Шевченка.

Answer: заснування першого просвітницького товариства греко-католицьких священиків, видання «Русалки Дністрової».


Question:
Про заснування якого навчального закладу йдеться в уривку з історичного джерела:

«Місцем його заснування було обрано місто.., де вперше засяяло й звідси розлилося по всій Давній Русі світло істинної [християнської] віри. Заснований університет, названий... на честь великого просвітителя Русі, удостоєний прийняттям під особливе покровительство Його імператорської величності...»?*

Answer: Чернівецького університету

Answer: Харківського університету

Answer: Київського університету

Answer: Новоросійського університету


Question: У 1863 р. царською владою ухвалено розпорядження, що ввійшло в історію під назвою

Answer: «Жалувана грамота».

Answer: «Валуєвський циркуляр».

Answer: «Столипінський циркуляр».

Answer: «Емський указ».


Question: Діячі якого суспільного руху були ініціаторами відкриття «Південно-Західного відділу Російського географічного товариства»?

Answer: народовського

Answer: громадівського

Answer: москвофільського

Answer: радикального


Question: Про яке соціально-економічне явище йдеться в уривку з історичного джерела: «Нужда галицька так надоїла нашим людям, що і в пекло не бояться йти, щоб лише втекти з рідного краю... Пішов голос про Бразилію. Незнаний цей край, далекий, але народ не зважав, не роздумував довго: утекти з неволі - це єдиний вихід»?

Answer: аграрний переворот

Answer: кооперативний рух

Answer: трудова еміграція

Answer: промисловий переворот


Question: Укажіть спільну рису соціально-економічного розвитку українських земель у складі Австро-Угорської та Російської імперій на початку ХХ ст.

Answer: подолання селянського безземелля та малоземелля

Answer: початок широкомасштабного залізничного будівництва

Answer: скасування особистої залежності селян від поміщиків

Answer: зростання частки іноземного капіталу в промисловості


Question: Поява українських парламентських громад у Державній думі Російської імперії пов’язана з

Answer: перебігом Першої світової війни.

Answer: подіями революції 1905–1907 рр.

Answer: завершенням земельної реформи П. Столипіна.

Answer: діяльністю Товариства українських поступовців.


Question: У який період Першої світової війни граф Г. Бобринський мав можливість реалізувати свою обіцянку: «…Галичина і Лемківщина – споконвічно частина єдиної великої Русі… Я буду вводити тут російську мову, закон і устрій…»?

Answer: серпень 1914 р. – червень 1915 р.

Answer: серпень 1915 р. – липень 1916 р.

Answer: липень 1916 р. – лютий 1917 р.

Answer: березень 1917 р. – квітень 1918 р.


Question: У якому Універсалі Української Центральної Ради проголошувалося створення Української Народної Республіки?

Answer: Першому

Answer: Другому

Answer: Третьому

Answer: Четвертому


Question: Перший Всеукраїнський з’їзд рад у Харкові було скликано з метою

Answer: створення Донецько-Криворізької радянської республіки.

Answer: визнання умов Брест-Литовського мирного договору.

Answer: проголошення радянської влади в Україні.

Answer: схвалення першої радянської конституції.


Question: Збройна боротьба військ УНР за незалежність України завершилася

Answer: боєм під Крутами.

Answer: «Чортківською офензивою».

Answer: «Київською катастрофою».

Answer: Другим «Зимовим походом».


Question: Укажіть один із проявів реалізації в Україні нової економічної політики.

Answer: ліквідація куркульства як класу

Answer: періодичні хлібозаготівельні кризи

Answer: перетворення УРСР на могутню індустріальну республіку

Answer: ліквідація економічних стимулів розвитку виробництва


Question: Для культурного життя України в 1921–1928 рр. було характерно

Answer: запровадження обов’язкової загальної десятирічної середньої освіти.

Answer: згортання антицерковної політики та відмова від атеїстичної пропаганди.

Answer: згуртування літераторів, художників, театральних діячів у творчі об’єднання.

Answer: посилення боротьби з «космополітизмом» та «низькопоклонством перед Заходом».


Question: У 1931 р. в УСРР діяло 226 дитячих будинків, у яких перебувало 39 318 дітей. Наприкінці 1933 р. таких будинків було вже 452, у яких перебувало 96 057 дітей. Що спричинило зазначені зміни?

Answer: «червоний терор»

Answer: Голодомор

Answer: «Великий терор»

Answer: «радянізація» Західної України


Question: Одна з найбільших танкових битв Другої світової війни в районі міст Рівно–Дубно–Броди–Луцьк відбулася в

Answer: червні 1941 р.

Answer: квітні 1942 р.

Answer: листопаді 1943 р.

Answer: жовтні 1944 р.


Question: Основна боротьба загонів Української повстанської армії в 1942 р. – 1950-х рр. точилася на землях

Answer: Центральної України.

Answer: Південної України.

Answer: Західної України.

Answer: Східної України.


Question: Що стало причиною явища в історії СРСР та УРСР, відображеного в уривку з історичного джерела: «…у нас фактично відсутні вартісні відношення, а ціни не грають ролі. Головне – централізований розподіл...»?*

Answer: політико-ідеологічна криза

Answer: зовнішньополітична ізоляція

Answer: командно-адміністративна система

Answer: споживацькі настрої в суспільстві


Question: Які з наведених фактів творчої біографії належать Василю Симоненку?

Answer: поет, автор збірок «Лебеді материнства», «Земне тяжіння», «самвидавської» сатири «Злодій», «Некролог кукурудзяному качанові»

Answer: письменник, громадський діяч, автор трилогії «Прапороносці», романів «Тронка», «Собор», «Берег любові»

Answer: публіцист, автор «самвидавської» праці «Лихо з розуму»; головний редактор часопису «Український вісник»

Answer: письменник, літературознавець, автор «самвидавської» праці «Інтернаціоналізм чи русифікація?»


Question:
**Прочитайте фрагмент історичного документа та виконайте завдання 17–20.**

«…[організація] ставить за мету:

1) Сприяти ознайомленню широких кіл української громадськості з Декларацією Прав Людини.

2) …активно сприяти виконанню гуманітарних статей Заключного Акта Наради з питань безпеки i співпраці в Європі.

3) Домагатися, щоб на всіх міжнародних нарадах… Україна як суверенна європейська держава i член ООН була представлена окремою делегацією.

4) З метою вільного обміну інформацією та ідеями домагатися акредитування на Україні представників зарубіжної преси…»

Яка організація ставила перед собою таку мету?

Answer: Український національний фронт

Answer: Українська головна визвольна рада

Answer: Українська робітничо-селянська спілка

Answer: Українська Гельсінська група


Question:
**Прочитайте фрагмент історичного документа та виконайте завдання 17–20.**

«…[організація] ставить за мету:

1) Сприяти ознайомленню широких кіл української громадськості з Декларацією Прав Людини.

2) …активно сприяти виконанню гуманітарних статей Заключного Акта Наради з питань безпеки i співпраці в Європі.

3) Домагатися, щоб на всіх міжнародних нарадах… Україна як суверенна європейська держава i член ООН була представлена окремою делегацією.

4) З метою вільного обміну інформацією та ідеями домагатися акредитування на Україні представників зарубіжної преси…»

У якому році створено цю організацію?

Answer: 1951 р.

Answer: 1965 р.

Answer: 1976 р.

Answer: 1989 р.


Question:
**Прочитайте фрагмент історичного документа та виконайте завдання 17–20.**

«…[організація] ставить за мету:

1) Сприяти ознайомленню широких кіл української громадськості з Декларацією Прав Людини.

2) …активно сприяти виконанню гуманітарних статей Заключного Акта Наради з питань безпеки i співпраці в Європі.

3) Домагатися, щоб на всіх міжнародних нарадах… Україна як суверенна європейська держава i член ООН була представлена окремою делегацією.

4) З метою вільного обміну інформацією та ідеями домагатися акредитування на Україні представників зарубіжної преси…»

Яке явище радянської дійсності слід характеризувати, використовуючи наведений історичний документ?

Answer: дисидентство

Answer: політичну реабілітацію

Answer: перебудову

Answer: відлигу


Question: Акція Народного руху України «Українська хвиля» (1990 р.) – утворення «живого ланцюга» від Львова до Києва – присвячувалася

Answer: прийняттю Верховною Радою УРСР Декларації про державний суверенітет України.

Answer: відзначенню річниці проголошення Директорією УНР Універсалу про возз’єднання УНР та ЗУНР.

Answer: підтримці головних політичних вимог, висунутих учасниками шахтарського страйку.

Answer: проведенню перших альтернативних виборів до Верховної Ради УРСР.


Question: У якому документі закріплено такі положення: «Україна є суверенна і незалежна, демократична, соціальна, правова держава. Суверенітет України поширюється на всю її територію. Україна є унітарною державою. Територія України в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканною.»?

Answer: Декларації прав національностей України

Answer: Конституції України

Answer: Акті проголошення незалежності України

Answer: Декларації про державний суверенітет України


Question: Русь упродовж IХ–Х ст. перебувала в данницькій залежності від

Answer: Золотої Орди.

Answer: Великої Скіфії.

Answer: Аварського каганату.

Answer: Хозарського каганату.


Question: «Більше вже не хочу мститися – хочу тільки взяти з вас невелику данину. Дайте мені від кожного двору по три голуби і по три горобці…», – з такими словами велика княгиня київська Ольга звернулася до

Answer: полян.

Answer: сіверян.

Answer: древлян.

Answer: волинян.


Question: У битві на річці Калка (1223 р.) союзниками руських князів були

Answer: хозари.

Answer: половці.

Answer: монголи.

Answer: печеніги.


Question: Що було спільного в правлінні князів Галицько-Волинської держави Романа Мстиславича та Данила Романовича?

Answer: приборкання боярської опозиції

Answer: розбудова Галицької митрополії

Answer: боротьба з Тевтонським орденом

Answer: створення антимонгольської коаліції


Question: Монументальна картина, написана фарбами (водяними або на вапняному молоці) на свіжій вогкій штукатурці, – це

Answer: «ікона».

Answer: «фреска».

Answer: «мозаїка».

Answer: «мініатюра».


Question: Кримське ханство утворилося в

Answer: XIII ст.

Answer: XIV ст.

Answer: XV ст.

Answer: XVI ст.


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела про козацькі повстання 1620-х – 1630-х рр. та виконайте завдання.

«Одразу ж після смерті Сагайдачного… [шляхтичі] починали чимдуж церкву православну до унії привертати, а на своїх підданих повинності накладати та різними поборами притісняти…».*

Автор документа вказав на

Answer: причини повстань.

Answer: наслідки повстань.

Answer: значення повстань.

Answer: рушійні сили повстань.


Question: Першу перемогу в Національно-визвольній війні українського народу проти Речі Посполитої середини XVII ст. козацьке військо здобуло під

Answer: Батогом.

Answer: Корсунем.

Answer: Пилявцями.

Answer: Жовтими Водами.


Question: Послу якої держави Б. Хмельницький дорікав: «…Я прийняв підданство не для того, щоб робити те, що скажеш… Я з польським королем перед тим бився, щоб вернути свободу собі й козакам…»?

Answer: Трансільванського князівства

Answer: Шведського королівства

Answer: Московського царства

Answer: Кримського ханства


Question: Хто з гетьманів кинув клич: «Хто хоче в мою компанію?», що став підставою для створення нових (компанійських) регулярних козацьких підрозділів?

Answer: І. Виговський

Answer: І. Брюховецький

Answer: П. Дорошенко

Answer: Д. Многогрішний


Question: Який орган здійснював управління Гетьманщиною в період між гетьмануванням Данила Апостола та Кирила Розумовського?

Answer: Малоросійський приказ

Answer: Перша Малоросійська колегія

Answer: Друга Малоросійська колегія

Answer: Правління гетьманського уряду


Question: Хто з гетьманів виступив перед своїми прихильниками з такою промовою: «…час освідчитися вам, що я вибрав для народу свого і самих вас… Договори… я уложив з королем шведським… І ми тепер уважати повинні шведів за своїх союзників, добродіїв і немовби од Бога посланих, щоб звільнити нас від рабства та поновити на найвищому ступені наші свободи й вольності…»?

Answer: Д. Апостол

Answer: К. Розумовський

Answer: І. Самойлович

Answer: І. Мазепа


Question: Нова (Підпільненська) Січ відігравала важливу роль у російсько-турецьких війнах

Answer: ХVІ ст.

Answer: ХVІІ ст.

Answer: ХVІІІ ст.

Answer: ХІХ ст.


Question: Повстання Чернігівського полку пов’язано з діяльністю

Answer: Малоросійського товариства.

Answer: Товариства об’єднаних слов’ян.

Answer: Кирило-Мефодіївського братства.

Answer: «Південного товариства» декабристів.


Question: Який фактор сприяв перетворенню греко-католицького духовенства в рушійну силу національного відродження на західноукраїнських землях наприкінці XVIII – на початку XIX ст.?

Answer: збереження священиками етнічної ідентичності

Answer: наявність власної впливової політичної організації

Answer: тісна співпраця з Російською православною церквою

Answer: зосередження у власності церкви більшості орних земель


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

«Єдина справа певних друзів народу під цю пору – це допомагати розвиткові народному, не висуваючи чи то політичних, чи то соціальних гасел. …А щоб дійти цієї мети, людям треба насамперед завчасно й старанно вивчити побут, моральні підвалини, умови життя народного, його світогляд і сподівання…».*

Цитований документ відображає засади діяльності

Answer: Київської громади.

Answer: Братства тарасівців.

Answer: Головної Руської Ради.

Answer: Товариства українських поступовців.


Question: Про кого І. Франко сказав: «...Він був одним із батьків новочасного українського театру, визначним артистом та при тім великим драматургом, якому рівного не має наша література...»?

Answer: І. Карпенка-Карого

Answer: І. Нечуя-Левицького

Answer: Г. Квітку-Основ’яненка

Answer: С. Гулака-Артемовського


Question: Критику представників якої течії в українському суспільно-політичному русі другої половини ХІХ ст. наведено в уривку з історичного джерела: «Давно вони вже відвернулися від тої живої Русі, що говорила, співала, страждала.., а знайшли другу, мертву, той кам’яний істукан – Русь, що виписана була в документах!..»?*

Answer: радикалів

Answer: народовців

Answer: громадівців

Answer: москвофілів


Question: Лексичну помилку допущено в рядку

Answer: довгожитель

Answer: покровитель

Answer: визволитель

Answer: виключатель


Question: Літеру ***е*** потрібно писати в усіх словах рядка

Answer: шел..стіти, мар..во, нож..чок

Answer: кр..мезний, л..цедій, сут..ніти

Answer: кр..шталик, в..селка, ож..ледь

Answer: об..ремок, віт..рець, зач..кати


Question: Суфікс ***-ен-*** має однакове значення в усіх словах, ОКРІМ

Answer: зайченя

Answer: кошеня

Answer: печеня

Answer: козеня


Question: Помилково вжито прийменник у рядку

Answer: заздрити із-за успіхів

Answer: беручкий до науки

Answer: майстер з ремонту

Answer: хворіти на бронхіт


Question: Потребують редагування всі речення, ОКРІМ

Answer: На березі річки стояли припнуті човни, рибалки й дітлахи.

Answer: Ми з друзями їли та насолоджувалися ягодами лісової малини.

Answer: Остап, підійшовши до села, почув ґелґотання гусей та стріхи хат.

Answer: Дрібні краплі дощу билися об шибку й повільно стікали донизу.


Question: На другий склад падає наголос у слові

Answer: однаковий

Answer: добовий

Answer: щовесни

Answer: сантиметр


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Після не/довгої темної ночі починало світати. (2) Край неба вже горів не/рожевим огнем, а ясно-червоним полум’ям. (3) Промайнула хвилина, друга – і пучок жовтогарячого світла заіскрився, розливаючись по горах і лісах. (4) Повітря було кришталево чисте, ***прозоре***. (5) Сонце обливало землю яскравим світлом, гріло, пестило теплом свого ***проміння***. (6) Обізвалася трава не/впевненими голосами ***тисячі*** тендітних мешканців: коників, джмелів, комариків. (7) У повітрі бриніла не/перевершена жайворонкова пісня. (8) Прокинулось ***усе***.

**Окремо в тексті треба писати сполуку слів**

Answer: не/довгої

Answer: не/рожевим

Answer: не/впевненими

Answer: не/перевершена


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Після не/довгої темної ночі починало світати. (2) Край неба вже горів не/рожевим огнем, а ясно-червоним полум’ям. (3) Промайнула хвилина, друга – і пучок жовтогарячого світла заіскрився, розливаючись по горах і лісах. (4) Повітря було кришталево чисте, ***прозоре***. (5) Сонце обливало землю яскравим світлом, гріло, пестило теплом свого ***проміння***. (6) Обізвалася трава не/впевненими голосами ***тисячі*** тендітних мешканців: коників, джмелів, комариків. (7) У повітрі бриніла не/перевершена жайворонкова пісня. (8) Прокинулось ***усе***.

**У ролі підмета вжито в тексті виділене слово**

Answer: прозоре

Answer: проміння

Answer: тисячі

Answer: усе


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Після не/довгої темної ночі починало світати. (2) Край неба вже горів не/рожевим огнем, а ясно-червоним полум’ям. (3) Промайнула хвилина, друга – і пучок жовтогарячого світла заіскрився, розливаючись по горах і лісах. (4) Повітря було кришталево чисте, ***прозоре***. (5) Сонце обливало землю яскравим світлом, гріло, пестило теплом свого ***проміння***. (6) Обізвалася трава не/впевненими голосами ***тисячі*** тендітних мешканців: коників, джмелів, комариків. (7) У повітрі бриніла не/перевершена жайворонкова пісня. (8) Прокинулось ***усе***.

**Складним є речення**

Answer: друге

Answer: третє

Answer: п’яте

Answer: шосте


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Після не/довгої темної ночі починало світати. (2) Край неба вже горів не/рожевим огнем, а ясно-червоним полум’ям. (3) Промайнула хвилина, друга – і пучок жовтогарячого світла заіскрився, розливаючись по горах і лісах. (4) Повітря було кришталево чисте, ***прозоре***. (5) Сонце обливало землю яскравим світлом, гріло, пестило теплом свого ***проміння***. (6) Обізвалася трава не/впевненими голосами ***тисячі*** тендітних мешканців: коників, джмелів, комариків. (7) У повітрі бриніла не/перевершена жайворонкова пісня. (8) Прокинулось ***усе***.

**У першому реченні вислів «*починало світати*» можна замінити фразеологізмом**

Answer: виходити у світ

Answer: зав’язувати світ

Answer: займатися на світ

Answer: заступати світ


Question: Підкреслена літера позначає той самий звук в усіх словах рядка

Answer: **ш**ум, диви**ш**ся, сиди**ш**

Answer: кі**т**, **т**римати, аген**т**ство

Answer: моро**з**, про**с**ьба, **з**ілля

Answer: **с**яйво, ві**с**ті, за**с**іяний

Answer: ву**ж**чий, д**ж**міль, **ж**урнал


Question: У НЕВЛАСТИВОМУ значенні вжито слово в рядку

Answer: уболівали за «Динамо»

Answer: повстали проблеми

Answer: перебував на лікуванні

Answer: надійшли в продаж

Answer: скасували закон


Question: Апостроф на місці крапок треба ставити в усіх словах рядка

Answer: під..яремний, краков..як, рутв..яний

Answer: П..ятихатки, без..язикий, брукв..яний

Answer: розіб..єш, з..єднаний, присв..ятити

Answer: об..їжджати, Лук..янівка, сер..йозний

Answer: сором..язливий, пів..юрби, зап..ястя


Question: Помилку в написанні слова допущено в рядку

Answer: кипарис, азимут, косінус

Answer: інженер, скепсис, символіст

Answer: дивізіон, антагонізм, шкіпер

Answer: партитура, афоризм, акціонер

Answer: аквамарин, сюїта, шифон


Question: Літеру ***в*** треба писати на місці обох пропусків у рядку

Answer: ..ступ (початкова частина твору), ..ступ (виїмка, що нагадує сходинку)

Answer: ..права (спеціальне завдання), ..права (адміністративна установа)

Answer: ..лада (керівні органи), ..лада (право керувати кимось або чимось)

Answer: ..мова (домовленість, угода, договір), ..мова (вимога, пропозиція)

Answer: ..клад (грошова сума, унесена до банку), ..клад (порядок, заведений у родині)


Question: Правильно написано всі слова іншомовного походження в рядку

Answer: Голландія, тона, метал

Answer: Россіні, ванна, комісія

Answer: колектив, нето, Яффа

Answer: Руссо, філіпінка, сума

Answer: Міссурі, інтелект, шассі


Question: Неправильно утворено форму ступеня порівняння прикметника в рядку

Answer: якнайзручніший

Answer: більш сучасний

Answer: найелегантніший

Answer: менш корисніший

Answer: найбільш міцний


Question:
Прочитайте речення.

***Демонстрація … нової колекції … відбудеться через …***
Граматично правильним є варіант послідовного заповнення пропусків

Answer: пальт, Віктора Ткаченка, півтора місяця

Answer: пальто, Віктора Ткаченка, півтора місяця

Answer: пальт, Віктора Ткаченко, півтора місяця

Answer: пальт, Віктора Ткаченка, півтора місяці

Answer: пальт, Віктора Ткаченка, півтори місяця


Question: Наказовий спосіб дієслова вжито в значенні іншого способу в рядку

Answer: Мама каже, що скільки не дай книжок, а їм усе мало.

Answer: Ви, тату, їдьте, а я швидко наздожену вас і пішки!

Answer: Берімо приклад із дерев: ростімо у височінь життя.

Answer: Хай не зітруться підкови, хай не підіб’ються ваші коні.

Answer: Схаменіться! Будьте люде, бо лихо вам буде.


Question: Двокрапку треба поставити в реченні *(розділові знаки пропущено)*

Answer: Вже тиха осінь ходить берегами на вербах трусить листячко руде.

Answer: Сашко задихався та зморився більше години вони бігли із Сіроманцем.

Answer: Сонце зайшло степові озера стали на якийсь час темно-червоними.

Answer: Брязне клинок об залізо кайданів піде луна по твердинях тиранів.

Answer: Спочатку Тимко образився і хотів піти потім передумав і залишився.


Question: Складносурядне речення утвориться, якщо серед варіантів продовження речення «Земля не може жити без сонця …» вибрати

Answer: … і води – цих першооснов життя.

Answer: … яке яскраво світить високо в небі.

Answer: … як квітка без води.

Answer: … тому що все живе загине.

Answer: … а людина – без щастя.


Question: Відокремленою обставиною ускладнено речення

Answer: Хлопець, упевнений у правильності своєї позиції, довго не міг змиритися з прикрою поразкою.

Answer: Як людина широкого світогляду, політик не має права на будь-які прояви нетерпимості й упередженості.

Answer: Виконання всіх обов’язків, як і вчасне звітування про перебіг справ, є свідченням організованості й відповідальності.

Answer: Цьогорічний конкурс квіткових композицій став особливим, перетворив- шись на свято краси й добра.

Answer: Серце кожного може стати невичерпним джерелом добра, так потрібного для існування світу.


Question: Правильно розставлено розділові знаки при прямій мові в реченні

Answer: Я цієї пісні раніше не чув, – сказав студентові Василь: – Ви її всю знаєте?

Answer: «Щось воно недобре»: подумав Андрій, удивляючись у пітьму.

Answer: «Може, я міг би вам допомогти?» – довірливо запитав незнайомець.

Answer: «М’ята», – прошепотіла Настя. – «Зійшла холодна м’ята».

Answer: Чоловік, піднявши злегка картуза, повагом промовляє – «Люди, схаменіться».


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Зігріти людство своїм серцем**

(1–6) Фрітьйоф Нансен відомий в Україні як учений-океанолог, видатний полярний дослідник, ім’я якого 25 разів згадується на картах Арктики. Певно, знають українці й те, що 2000 року співвітчизники Нансена проголосили його норвежцем тисячоліття. Менш відомий у нас Нансен-політик, громадський діяч, гуманіст і філантроп, нагороджений Нобелівською премією миру «за багаторічні зусилля з надання допомоги беззахисним».

(7–13) На батьківщині Фрітьйоф Нансен був надзвичайно шанованою людиною. Коли 1905 року Норвегія вирішила розірвати унію зі Швецією, саме Нансен вирушив до Лондона, щоб заручитися підтримкою британського уряду. Громадяни незалежної Норвегії запропонували йому висунути свою кандидатуру на пост президента, але він, зайнятий наукою, відмовився. Та вже в 1906–1908 роках Нансен стає норвезьким послом у Великій Британїі, а з часом як представник Норвегії в США відстоює інтереси країни на міжнародній арені.

(14–24) Після завершення Першої світової війни Нансен був обраний верховним комісаром Ліги Націй у справах військовополонених. Улітку 1922 року за сприяння Міжнародного комітету Червоного Хреста йому вдалося здійснити обмін військовополоненими й повернути додому більше 400 тисяч військових із 26 країн світу. Окремо варто згадати «паспорти Нансена». Так називали розроблені ним посвідчення, що їх видавали біженцям, які не мали документів і не могли перетинати кордони. Ідеться про тисячі людей, зокрема тих, які емігрували з Росії після більшовицького перевороту. Червоний Хрест запропонував використати на новостворених посвідченнях ім’я Фрітьйофа Нансена: це мало посилити довіру до них як міжнародних документів. За час Першої світової війни було видано близько 450 000 «паспортів Нансена», за допомогою яких усі біженці без громадянства знайшли притулок в інших країнах.

(25–30) Він був одним із тих, хто простягнув руку Україні в трагічні часи голоду 1921–1923 років. Коли уряди світових держав відмовлялися надавати допомогу, пояснюючи це небажанням підтримувати більшовицький режим, Нансен, маючи авторитет видатного вченого й громадського діяча, зібрав кошти, необхідні для закупівлі продовольства. Фонд Нансена становив велику на той час суму, до якої сам учений додав значну частину своєї Нобелівської премії.

(31–37) У 1923 році Нансен приїздить до Харкова, щоб погодити з урядом тогочасної радянської України план боротьби з наслідками голоду. Він так пояснював свої наміри: «По-перше, необхідно надати допомогу постраждалим від голоду, а також сприяти селянам у відбудові господарства. Друге завдання – подбати про культуру країни з великим майбутнім. Студенти мають продовжувати навчання, учителі – повернутися до педагогічної праці. Нам потрібна не тільки їжа, але й книга. На нас лежить великий обов’язок навчити європейські країни взаємної довіри».

(38–44) За сприяння Фонду Нансена в одеському порту розвантажували партії італійських і швейцарських тракторів, на Херсонщину й Миколаївщину надходила безвідсоткова продовольча позика. Європейська організація допомоги студентам постачала одяг і навчальну літературу харківським спудеям, а чехословацька місія надіслала вагони з продуктами. Організація Нансена заснувала в Україні кілька дитячих будинків, зокрема в Харкові. Усі вони мали однакову назву «Дитячий будинок ім. Нансена». На гроші Фонду було створено два дослідні господарства.

(45–53) Фрітьйофу Нансену належать слова: «Я завжди знищую за собою всі мости, щоб не було дороги назад!» Своїм життям учений засвідчив дотримання задекларованого принципу. У молодому віці він вирішив перетнути на лижах крижане плато Ґренландії від зовсім безлюдного східного її берега до добре обжитого західного, свідомо позбавивши себе шляхів для відступу. Ціною неймовірних зусиль здійснивши задумане, Нансен повернувся на батьківщину воістину народним героєм. Коли під час славнозвісної арктичної експедиції на «Фрамі» дослідник пересвідчився, що, затиснутий кригою, корабель не досягне Північного полюса, продрейфує повз нього, він разом з Юхансеном вирушає туди на нартах.

(54–56) У жилах Фрітьйофа Нансена текла кров відважних предків-вікінгів, а в грудях билося велике й гаряче серце гуманіста, теплом якого він прагнув зігріти всіх. І людство відчувало це тепло в його шляхетних учинках.

*За А. Садовник*

.f14 p{font-size: 14px}

**Зібрати значні кошти для України в роки голоду (рядки 25–30) Нансену вдалося завдяки**

Answer: підтримці урядів кількох європейських держав.

Answer: сприянню з боку уряду Сполучених Штатів Америки.

Answer: авторитету його як ученого й громадського діяча.

Answer: допомозі інших лауреатів Нобелівської премії.


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Зігріти людство своїм серцем**

(1–6) Фрітьйоф Нансен відомий в Україні як учений-океанолог, видатний полярний дослідник, ім’я якого 25 разів згадується на картах Арктики. Певно, знають українці й те, що 2000 року співвітчизники Нансена проголосили його норвежцем тисячоліття. Менш відомий у нас Нансен-політик, громадський діяч, гуманіст і філантроп, нагороджений Нобелівською премією миру «за багаторічні зусилля з надання допомоги беззахисним».

(7–13) На батьківщині Фрітьйоф Нансен був надзвичайно шанованою людиною. Коли 1905 року Норвегія вирішила розірвати унію зі Швецією, саме Нансен вирушив до Лондона, щоб заручитися підтримкою британського уряду. Громадяни незалежної Норвегії запропонували йому висунути свою кандидатуру на пост президента, але він, зайнятий наукою, відмовився. Та вже в 1906–1908 роках Нансен стає норвезьким послом у Великій Британїі, а з часом як представник Норвегії в США відстоює інтереси країни на міжнародній арені.

(14–24) Після завершення Першої світової війни Нансен був обраний верховним комісаром Ліги Націй у справах військовополонених. Улітку 1922 року за сприяння Міжнародного комітету Червоного Хреста йому вдалося здійснити обмін військовополоненими й повернути додому більше 400 тисяч військових із 26 країн світу. Окремо варто згадати «паспорти Нансена». Так називали розроблені ним посвідчення, що їх видавали біженцям, які не мали документів і не могли перетинати кордони. Ідеться про тисячі людей, зокрема тих, які емігрували з Росії після більшовицького перевороту. Червоний Хрест запропонував використати на новостворених посвідченнях ім’я Фрітьйофа Нансена: це мало посилити довіру до них як міжнародних документів. За час Першої світової війни було видано близько 450 000 «паспортів Нансена», за допомогою яких усі біженці без громадянства знайшли притулок в інших країнах.

(25–30) Він був одним із тих, хто простягнув руку Україні в трагічні часи голоду 1921–1923 років. Коли уряди світових держав відмовлялися надавати допомогу, пояснюючи це небажанням підтримувати більшовицький режим, Нансен, маючи авторитет видатного вченого й громадського діяча, зібрав кошти, необхідні для закупівлі продовольства. Фонд Нансена становив велику на той час суму, до якої сам учений додав значну частину своєї Нобелівської премії.

(31–37) У 1923 році Нансен приїздить до Харкова, щоб погодити з урядом тогочасної радянської України план боротьби з наслідками голоду. Він так пояснював свої наміри: «По-перше, необхідно надати допомогу постраждалим від голоду, а також сприяти селянам у відбудові господарства. Друге завдання – подбати про культуру країни з великим майбутнім. Студенти мають продовжувати навчання, учителі – повернутися до педагогічної праці. Нам потрібна не тільки їжа, але й книга. На нас лежить великий обов’язок навчити європейські країни взаємної довіри».

(38–44) За сприяння Фонду Нансена в одеському порту розвантажували партії італійських і швейцарських тракторів, на Херсонщину й Миколаївщину надходила безвідсоткова продовольча позика. Європейська організація допомоги студентам постачала одяг і навчальну літературу харківським спудеям, а чехословацька місія надіслала вагони з продуктами. Організація Нансена заснувала в Україні кілька дитячих будинків, зокрема в Харкові. Усі вони мали однакову назву «Дитячий будинок ім. Нансена». На гроші Фонду було створено два дослідні господарства.

(45–53) Фрітьйофу Нансену належать слова: «Я завжди знищую за собою всі мости, щоб не було дороги назад!» Своїм життям учений засвідчив дотримання задекларованого принципу. У молодому віці він вирішив перетнути на лижах крижане плато Ґренландії від зовсім безлюдного східного її берега до добре обжитого західного, свідомо позбавивши себе шляхів для відступу. Ціною неймовірних зусиль здійснивши задумане, Нансен повернувся на батьківщину воістину народним героєм. Коли під час славнозвісної арктичної експедиції на «Фрамі» дослідник пересвідчився, що, затиснутий кригою, корабель не досягне Північного полюса, продрейфує повз нього, він разом з Юхансеном вирушає туди на нартах.

(54–56) У жилах Фрітьйофа Нансена текла кров відважних предків-вікінгів, а в грудях билося велике й гаряче серце гуманіста, теплом якого він прагнув зігріти всіх. І людство відчувало це тепло в його шляхетних учинках.

*За А. Садовник*

.f14 p{font-size: 14px}

**Нансен вибрав для експедиції в Ґренландію маршрут зі східного її берега на західне узбережжя (рядки 47–50), щоб**

Answer: привернути до експедиції увагу журналістів.

Answer: унеможливити відступ у разі надважких випробувань.

Answer: вразити ризикованим планом наукову спільноту й громадськість.

Answer: краще дослідити непридатну для життя людини місцевість.


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Зігріти людство своїм серцем**

(1–6) Фрітьйоф Нансен відомий в Україні як учений-океанолог, видатний полярний дослідник, ім’я якого 25 разів згадується на картах Арктики. Певно, знають українці й те, що 2000 року співвітчизники Нансена проголосили його норвежцем тисячоліття. Менш відомий у нас Нансен-політик, громадський діяч, гуманіст і філантроп, нагороджений Нобелівською премією миру «за багаторічні зусилля з надання допомоги беззахисним».

(7–13) На батьківщині Фрітьйоф Нансен був надзвичайно шанованою людиною. Коли 1905 року Норвегія вирішила розірвати унію зі Швецією, саме Нансен вирушив до Лондона, щоб заручитися підтримкою британського уряду. Громадяни незалежної Норвегії запропонували йому висунути свою кандидатуру на пост президента, але він, зайнятий наукою, відмовився. Та вже в 1906–1908 роках Нансен стає норвезьким послом у Великій Британїі, а з часом як представник Норвегії в США відстоює інтереси країни на міжнародній арені.

(14–24) Після завершення Першої світової війни Нансен був обраний верховним комісаром Ліги Націй у справах військовополонених. Улітку 1922 року за сприяння Міжнародного комітету Червоного Хреста йому вдалося здійснити обмін військовополоненими й повернути додому більше 400 тисяч військових із 26 країн світу. Окремо варто згадати «паспорти Нансена». Так називали розроблені ним посвідчення, що їх видавали біженцям, які не мали документів і не могли перетинати кордони. Ідеться про тисячі людей, зокрема тих, які емігрували з Росії після більшовицького перевороту. Червоний Хрест запропонував використати на новостворених посвідченнях ім’я Фрітьйофа Нансена: це мало посилити довіру до них як міжнародних документів. За час Першої світової війни було видано близько 450 000 «паспортів Нансена», за допомогою яких усі біженці без громадянства знайшли притулок в інших країнах.

(25–30) Він був одним із тих, хто простягнув руку Україні в трагічні часи голоду 1921–1923 років. Коли уряди світових держав відмовлялися надавати допомогу, пояснюючи це небажанням підтримувати більшовицький режим, Нансен, маючи авторитет видатного вченого й громадського діяча, зібрав кошти, необхідні для закупівлі продовольства. Фонд Нансена становив велику на той час суму, до якої сам учений додав значну частину своєї Нобелівської премії.

(31–37) У 1923 році Нансен приїздить до Харкова, щоб погодити з урядом тогочасної радянської України план боротьби з наслідками голоду. Він так пояснював свої наміри: «По-перше, необхідно надати допомогу постраждалим від голоду, а також сприяти селянам у відбудові господарства. Друге завдання – подбати про культуру країни з великим майбутнім. Студенти мають продовжувати навчання, учителі – повернутися до педагогічної праці. Нам потрібна не тільки їжа, але й книга. На нас лежить великий обов’язок навчити європейські країни взаємної довіри».

(38–44) За сприяння Фонду Нансена в одеському порту розвантажували партії італійських і швейцарських тракторів, на Херсонщину й Миколаївщину надходила безвідсоткова продовольча позика. Європейська організація допомоги студентам постачала одяг і навчальну літературу харківським спудеям, а чехословацька місія надіслала вагони з продуктами. Організація Нансена заснувала в Україні кілька дитячих будинків, зокрема в Харкові. Усі вони мали однакову назву «Дитячий будинок ім. Нансена». На гроші Фонду було створено два дослідні господарства.

(45–53) Фрітьйофу Нансену належать слова: «Я завжди знищую за собою всі мости, щоб не було дороги назад!» Своїм життям учений засвідчив дотримання задекларованого принципу. У молодому віці він вирішив перетнути на лижах крижане плато Ґренландії від зовсім безлюдного східного її берега до добре обжитого західного, свідомо позбавивши себе шляхів для відступу. Ціною неймовірних зусиль здійснивши задумане, Нансен повернувся на батьківщину воістину народним героєм. Коли під час славнозвісної арктичної експедиції на «Фрамі» дослідник пересвідчився, що, затиснутий кригою, корабель не досягне Північного полюса, продрейфує повз нього, він разом з Юхансеном вирушає туди на нартах.

(54–56) У жилах Фрітьйофа Нансена текла кров відважних предків-вікінгів, а в грудях билося велике й гаряче серце гуманіста, теплом якого він прагнув зігріти всіх. І людство відчувало це тепло в його шляхетних учинках.

*За А. Садовник*

.f14 p{font-size: 14px}

**У тексті немає мікротеми**

Answer: роль Нансена в поверненні з полону тисяч військових

Answer: океанографічні експедиції Нансена в Північній Атлантиці

Answer: організація допомоги українцям у часи голоду

Answer: авторитет Фрітьйофа Нансена в Норвегії й у світі


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Зігріти людство своїм серцем**

(1–6) Фрітьйоф Нансен відомий в Україні як учений-океанолог, видатний полярний дослідник, ім’я якого 25 разів згадується на картах Арктики. Певно, знають українці й те, що 2000 року співвітчизники Нансена проголосили його норвежцем тисячоліття. Менш відомий у нас Нансен-політик, громадський діяч, гуманіст і філантроп, нагороджений Нобелівською премією миру «за багаторічні зусилля з надання допомоги беззахисним».

(7–13) На батьківщині Фрітьйоф Нансен був надзвичайно шанованою людиною. Коли 1905 року Норвегія вирішила розірвати унію зі Швецією, саме Нансен вирушив до Лондона, щоб заручитися підтримкою британського уряду. Громадяни незалежної Норвегії запропонували йому висунути свою кандидатуру на пост президента, але він, зайнятий наукою, відмовився. Та вже в 1906–1908 роках Нансен стає норвезьким послом у Великій Британїі, а з часом як представник Норвегії в США відстоює інтереси країни на міжнародній арені.

(14–24) Після завершення Першої світової війни Нансен був обраний верховним комісаром Ліги Націй у справах військовополонених. Улітку 1922 року за сприяння Міжнародного комітету Червоного Хреста йому вдалося здійснити обмін військовополоненими й повернути додому більше 400 тисяч військових із 26 країн світу. Окремо варто згадати «паспорти Нансена». Так називали розроблені ним посвідчення, що їх видавали біженцям, які не мали документів і не могли перетинати кордони. Ідеться про тисячі людей, зокрема тих, які емігрували з Росії після більшовицького перевороту. Червоний Хрест запропонував використати на новостворених посвідченнях ім’я Фрітьйофа Нансена: це мало посилити довіру до них як міжнародних документів. За час Першої світової війни було видано близько 450 000 «паспортів Нансена», за допомогою яких усі біженці без громадянства знайшли притулок в інших країнах.

(25–30) Він був одним із тих, хто простягнув руку Україні в трагічні часи голоду 1921–1923 років. Коли уряди світових держав відмовлялися надавати допомогу, пояснюючи це небажанням підтримувати більшовицький режим, Нансен, маючи авторитет видатного вченого й громадського діяча, зібрав кошти, необхідні для закупівлі продовольства. Фонд Нансена становив велику на той час суму, до якої сам учений додав значну частину своєї Нобелівської премії.

(31–37) У 1923 році Нансен приїздить до Харкова, щоб погодити з урядом тогочасної радянської України план боротьби з наслідками голоду. Він так пояснював свої наміри: «По-перше, необхідно надати допомогу постраждалим від голоду, а також сприяти селянам у відбудові господарства. Друге завдання – подбати про культуру країни з великим майбутнім. Студенти мають продовжувати навчання, учителі – повернутися до педагогічної праці. Нам потрібна не тільки їжа, але й книга. На нас лежить великий обов’язок навчити європейські країни взаємної довіри».

(38–44) За сприяння Фонду Нансена в одеському порту розвантажували партії італійських і швейцарських тракторів, на Херсонщину й Миколаївщину надходила безвідсоткова продовольча позика. Європейська організація допомоги студентам постачала одяг і навчальну літературу харківським спудеям, а чехословацька місія надіслала вагони з продуктами. Організація Нансена заснувала в Україні кілька дитячих будинків, зокрема в Харкові. Усі вони мали однакову назву «Дитячий будинок ім. Нансена». На гроші Фонду було створено два дослідні господарства.

(45–53) Фрітьйофу Нансену належать слова: «Я завжди знищую за собою всі мости, щоб не було дороги назад!» Своїм життям учений засвідчив дотримання задекларованого принципу. У молодому віці він вирішив перетнути на лижах крижане плато Ґренландії від зовсім безлюдного східного її берега до добре обжитого західного, свідомо позбавивши себе шляхів для відступу. Ціною неймовірних зусиль здійснивши задумане, Нансен повернувся на батьківщину воістину народним героєм. Коли під час славнозвісної арктичної експедиції на «Фрамі» дослідник пересвідчився, що, затиснутий кригою, корабель не досягне Північного полюса, продрейфує повз нього, він разом з Юхансеном вирушає туди на нартах.

(54–56) У жилах Фрітьйофа Нансена текла кров відважних предків-вікінгів, а в грудях билося велике й гаряче серце гуманіста, теплом якого він прагнув зігріти всіх. І людство відчувало це тепло в його шляхетних учинках.

*За А. Садовник*

.f14 p{font-size: 14px}

**Нобелівською премією миру Нансена було нагороджено за видатні досягнення**

Answer: дослідженнях Арктики й Північної Атлантики.

Answer: як представника Норвегії в Сполучених Штатах Америки.

Answer: в справі обміну військовополоненими й допомоги біженцям.

Answer: на посаді норвезького посла у Великій Британії.


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Зігріти людство своїм серцем**

(1–6) Фрітьйоф Нансен відомий в Україні як учений-океанолог, видатний полярний дослідник, ім’я якого 25 разів згадується на картах Арктики. Певно, знають українці й те, що 2000 року співвітчизники Нансена проголосили його норвежцем тисячоліття. Менш відомий у нас Нансен-політик, громадський діяч, гуманіст і філантроп, нагороджений Нобелівською премією миру «за багаторічні зусилля з надання допомоги беззахисним».

(7–13) На батьківщині Фрітьйоф Нансен був надзвичайно шанованою людиною. Коли 1905 року Норвегія вирішила розірвати унію зі Швецією, саме Нансен вирушив до Лондона, щоб заручитися підтримкою британського уряду. Громадяни незалежної Норвегії запропонували йому висунути свою кандидатуру на пост президента, але він, зайнятий наукою, відмовився. Та вже в 1906–1908 роках Нансен стає норвезьким послом у Великій Британїі, а з часом як представник Норвегії в США відстоює інтереси країни на міжнародній арені.

(14–24) Після завершення Першої світової війни Нансен був обраний верховним комісаром Ліги Націй у справах військовополонених. Улітку 1922 року за сприяння Міжнародного комітету Червоного Хреста йому вдалося здійснити обмін військовополоненими й повернути додому більше 400 тисяч військових із 26 країн світу. Окремо варто згадати «паспорти Нансена». Так називали розроблені ним посвідчення, що їх видавали біженцям, які не мали документів і не могли перетинати кордони. Ідеться про тисячі людей, зокрема тих, які емігрували з Росії після більшовицького перевороту. Червоний Хрест запропонував використати на новостворених посвідченнях ім’я Фрітьйофа Нансена: це мало посилити довіру до них як міжнародних документів. За час Першої світової війни було видано близько 450 000 «паспортів Нансена», за допомогою яких усі біженці без громадянства знайшли притулок в інших країнах.

(25–30) Він був одним із тих, хто простягнув руку Україні в трагічні часи голоду 1921–1923 років. Коли уряди світових держав відмовлялися надавати допомогу, пояснюючи це небажанням підтримувати більшовицький режим, Нансен, маючи авторитет видатного вченого й громадського діяча, зібрав кошти, необхідні для закупівлі продовольства. Фонд Нансена становив велику на той час суму, до якої сам учений додав значну частину своєї Нобелівської премії.

(31–37) У 1923 році Нансен приїздить до Харкова, щоб погодити з урядом тогочасної радянської України план боротьби з наслідками голоду. Він так пояснював свої наміри: «По-перше, необхідно надати допомогу постраждалим від голоду, а також сприяти селянам у відбудові господарства. Друге завдання – подбати про культуру країни з великим майбутнім. Студенти мають продовжувати навчання, учителі – повернутися до педагогічної праці. Нам потрібна не тільки їжа, але й книга. На нас лежить великий обов’язок навчити європейські країни взаємної довіри».

(38–44) За сприяння Фонду Нансена в одеському порту розвантажували партії італійських і швейцарських тракторів, на Херсонщину й Миколаївщину надходила безвідсоткова продовольча позика. Європейська організація допомоги студентам постачала одяг і навчальну літературу харківським спудеям, а чехословацька місія надіслала вагони з продуктами. Організація Нансена заснувала в Україні кілька дитячих будинків, зокрема в Харкові. Усі вони мали однакову назву «Дитячий будинок ім. Нансена». На гроші Фонду було створено два дослідні господарства.

(45–53) Фрітьйофу Нансену належать слова: «Я завжди знищую за собою всі мости, щоб не було дороги назад!» Своїм життям учений засвідчив дотримання задекларованого принципу. У молодому віці він вирішив перетнути на лижах крижане плато Ґренландії від зовсім безлюдного східного її берега до добре обжитого західного, свідомо позбавивши себе шляхів для відступу. Ціною неймовірних зусиль здійснивши задумане, Нансен повернувся на батьківщину воістину народним героєм. Коли під час славнозвісної арктичної експедиції на «Фрамі» дослідник пересвідчився, що, затиснутий кригою, корабель не досягне Північного полюса, продрейфує повз нього, він разом з Юхансеном вирушає туди на нартах.

(54–56) У жилах Фрітьйофа Нансена текла кров відважних предків-вікінгів, а в грудях билося велике й гаряче серце гуманіста, теплом якого він прагнув зігріти всіх. І людство відчувало це тепло в його шляхетних учинках.

*За А. Садовник*

.f14 p{font-size: 14px}

**Головну думку автора висловлено в рядку**

Answer: Життя Нансена – гідний для наслідування приклад самовідданого служіння благородній меті.

Answer: Біографія Нансена є свідченням його відмови від наукової діяльності заради громадських справ.

Answer: Життя Нансена – надійний дороговказ для тих, хто прагне здобути світове визнання.

Answer: Людина не може здобути всесвітньої слави, не ризикуючи найдорожчим, що в неї є, не відмовляючись від ідеалів.


Question:
Рядки

***Ой з-за гори та з-за кручі

Буйне військо виступає,

Попереду Морозенко

Сивим конем виграває***

взяті з

Answer: думи

Answer: балади

Answer: історичної пісні

Answer: суспільно-побутової пісні

Answer: календарно-обрядової пісні


Question: У «Слові про похід Ігорів» названо

Answer: Святослава

Answer: Всеволода

Answer: Ігоря

Answer: Володимира

Answer: Ярослава


Question: «Ваша “Маруся” так мені про Вас розказала, що я Вас навиліт знаю», – написав Тарас Шевченко

Answer: Іванові Котляревському

Answer: Пантелеймонові Кулішу

Answer: Іванові Нечую-Левицькому

Answer: Григорієві Квітці-Основ’яненку

Answer: Панасові Мирному


Question: У творі «Наталка Полтавка» освідчення возного Наталці «Я тебе люблю і женитись на тобі хочу» є

Answer: експозицією

Answer: зав’язкою

Answer: розвитком дії

Answer: кульмінацією

Answer: розв’язкою


Question: Образ гетьмана Полуботка наявний у творі

Answer: «І мертвим, і живим, і ненарожденним…»

Answer: «Кавказ»

Answer: «До Основ’яненка»

Answer: «Гайдамаки»

Answer: «Сон» («У всякого своя доля…»)


Question: «Запорожжя споконвіку було серцем українським, на Запорожжі воля ніколи не вмирала, давні звичаї ніколи не забувались»,*** – пише автор твору

Answer: «Чорна рада»

Answer: «Максим Гримач»

Answer: «Камінний хрест»

Answer: «Хіба ревуть воли, як ясла повні?»

Answer: «Тіні забутих предків»


Question: Вілінська – справжнє прізвище автора твору

Answer: «Максим Гримач»

Answer: «Чого являєшся мені у сні…»

Answer: «Блакитна Панна»

Answer: «Contra spem spero!»

Answer: «Intermezzo»


Question: «Я не хочу буть дворянкою! Краще жить на світі щасливим мужиком, ніж нещасним паном, – це всяке знає!..» – заявляє матері

Answer: Галя Ґудзь

Answer: Маруся Дрот

Answer: Леся Черевань

Answer: Мелашка Балаш

Answer: Марися Боруля


Question:
***Як іскра ще в тобі горить

І згаснути не вспіла, –

Гори! Життя – єдина мить,

Для смерті ж – вічність ціла,*** –

закликає ліричний герой твору

Answer: Івана Франка

Answer: Олександра Олеся

Answer: Павла Тичини

Answer: Миколи Вороного

Answer: Василя Симоненка


Question: «Народе мій, до тебе я ще верну, / і в смерті обернуся у життя»,*** – заявляє ліричний герой поезії

Answer: «Молюсь і вірю…»

Answer: «Різдво»

Answer: «Як добре те, що смерті не боюсь я»

Answer: «Українське альфреско»

Answer: «Стилет чи стилос?»


Question: «І уже в душі моїй / В сяйві мрій / В’ються хмелем арабески, / Миготять камеї, фрески, / Гомонять-бринять пісні / Голосні / І сплітаються в гротески»,*** – заявляє ліричний герой поезії

Answer: Василя Симоненка

Answer: Івана Драча

Answer: Миколи Вороного

Answer: Василя Стуса

Answer: Павла Тичини


Question: «Глибокий потрясаючий конфлікт революціонера-людини й революціонера- фанатика, людини й догми» зображено у творі

Answer: «Шаланда в морі»

Answer: «Моя автобіографія»

Answer: «Місто»

Answer: «Я (Романтика)»

Answer: «Момент»


Question: «А твоя теорія, що українська мова є австріяцька видумка, була теорією російських жандармів і царського міністра Валуєва»,*** – говорить батькові

Answer: Степан Радченко

Answer: Мокій Мазайло

Answer: Роман Запорожець

Answer: Гриць Сірко

Answer: Оверко Половець


Question: На тлі Другої світової війни розгортаються події твору

Answer: «Я (Романтика)»

Answer: «Момент»

Answer: «Подвійне коло»

Answer: «Тигролови»

Answer: «Україна в огні»


Question: Мудрою батьковою настановою «Тому роду нема переводу, в котрому браття милують згоду» нехтують сини у творі

Answer: «Кайдашева сім’я»

Answer: «Чорна рада»

Answer: «Камінний хрест»

Answer: «Подвійне коло»

Answer: «Україна в огні»


Question:
У рядках

***…Гетьман підняв безсонням обпалені очі.

Гетьман сидів за похідним столом у шатрі.

Троє старшин – у рубцях, у кривавому клоччі –

прямо із бою – говорили про бій на Дніпрі.

Писар Виговський сидів над листами поточними.

Кожної миті хитнутись могли терези***

йдеться про гетьмана

Answer: Богдана Хмельницького

Answer: Івана Брюховецького

Answer: Якима Сомка

Answer: Дем’яна Многогрішного

Answer: Якова Остряницю


Question: «Лемки у крисанях», які «принесли місяць круглий», є героями твору

Answer: Миколи Вороного

Answer: Максима Рильського

Answer: Богдана-Ігоря Антонича

Answer: Олександра Олеся

Answer: Павла Тичини


Question: «Сміливі завжди мають щастя» – такою є ідея твору

Answer: «Я (Романтика)»

Answer: «Подвійне коло»

Answer: «Маруся Чурай»

Answer: «Тигролови»

Answer: «Три зозулі з поклоном»


Question: Поезію українського постмодернізму представляє

Answer: Ігор Римарук

Answer: Василь Симоненко

Answer: Ліна Костенко

Answer: Євген Маланюк

Answer: Василь Стус


Question: Іменником є слово, виділене в реченні

Answer: На світанку ***подорожні*** вирушили в далеку путь.

Answer: Із вершини пагорба мандрівники бачили ***чарівні*** долини.

Answer: За далекими долинами здіймалися ***рицарські*** замки.

Answer: Бастіони були ***оповиті*** ніжно-голубим туманом.


Question: Лексичну помилку допущено в рядку

Answer: освітлювальний прилад

Answer: освітній заклад

Answer: освічене перехрестя

Answer: освітянська спільнота


Question: Чергування голосних відбувається в усіх наведених випадках, ОКРІМ

Answer: лід - л..ду

Answer: слово - сл..вце

Answer: пір’я - п..ро

Answer: мішок - м..шечок


Question: Літеру ***и*** на місці пропуску треба писати в усіх словах у рядку

Answer: пр..буток, пр..крашений, пр..своїти

Answer: пр..бічник, пр..славний, пр..леглий

Answer: пр..ховати, пр..звище, пр..гріти

Answer: пр..подобний, пр..бій, пр..вабити


Question: Не мають закінчення обидва слова в рядку

Answer: ухвалено, збудований

Answer: сорок, по-полтавськи

Answer: горілиць, плакучі

Answer: запанібрата, змито


Question: Граматично правильне речення утвориться, якщо до фрагмента «Переглянувши фільм,..» додати

Answer: проводиться обов'язковий аналіз гри акторів.

Answer: хлопці поділилися своїми враженнями з нами.

Answer: він надзвичайно сподобався всім моїм друзям.

Answer: з радістю знову перечитується художній твір.


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Нашу тисячолітню історію не треба ні підмальовувати, ні чепурити, хоч її переписали на свій лад чужинці, відвівши в ній для нас непривабливу ***роль*** другорядних статистів. (2) У цьому життєписі, сповненому суперечностей, є приклади героїзму і ницості, жертовного патріотизму і відступництва. (3) Зрештою, читати історію можна й без брому якщо не [...] мелодраматично ***руки*** й не хапатися за ***серце***, а вперто думати над нею. (4) Українська минувшина густо населена особистостями. (5) Серед них є ***постаті*** непересічні, але зрозумілі (Святослав, Богун, Наливайко, Стус, Чорновіл), а є загадково роздвоєні (Богдан Хмельницький, Гоголь і Хвильовий).

**У називному відмінку вжито виділене в тексті слово**

Answer: роль

Answer: руки

Answer: серце

Answer: постаті


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Нашу тисячолітню історію не треба ні підмальовувати, ні чепурити, хоч її переписали на свій лад чужинці, відвівши в ній для нас непривабливу ***роль*** другорядних статистів. (2) У цьому життєписі, сповненому суперечностей, є приклади героїзму і ницості, жертовного патріотизму і відступництва. (3) Зрештою, читати історію можна й без брому якщо не [...] мелодраматично ***руки*** й не хапатися за ***серце***, а вперто думати над нею. (4) Українська минувшина густо населена особистостями. (5) Серед них є ***постаті*** непересічні, але зрозумілі (Святослав, Богун, Наливайко, Стус, Чорновіл), а є загадково роздвоєні (Богдан Хмельницький, Гоголь і Хвильовий).

**На місці пропуску в третьому реченні має бути слово**

Answer: бруднити

Answer: мозолити

Answer: заламувати

Answer: нагрівати


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Нашу тисячолітню історію не треба ні підмальовувати, ні чепурити, хоч її переписали на свій лад чужинці, відвівши в ній для нас непривабливу ***роль*** другорядних статистів. (2) У цьому життєписі, сповненому суперечностей, є приклади героїзму і ницості, жертовного патріотизму і відступництва. (3) Зрештою, читати історію можна й без брому якщо не [...] мелодраматично ***руки*** й не хапатися за ***серце***, а вперто думати над нею. (4) Українська минувшина густо населена особистостями. (5) Серед них є ***постаті*** непересічні, але зрозумілі (Святослав, Богун, Наливайко, Стус, Чорновіл), а є загадково роздвоєні (Богдан Хмельницький, Гоголь і Хвильовий).

**Пунктуаційну помилку допущено в реченні**

Answer: першому

Answer: другому

Answer: третьому

Answer: п’ятому


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Нашу тисячолітню історію не треба ні підмальовувати, ні чепурити, хоч її переписали на свій лад чужинці, відвівши в ній для нас непривабливу ***роль*** другорядних статистів. (2) У цьому життєписі, сповненому суперечностей, є приклади героїзму і ницості, жертовного патріотизму і відступництва. (3) Зрештою, читати історію можна й без брому якщо не [...] мелодраматично ***руки*** й не хапатися за ***серце***, а вперто думати над нею. (4) Українська минувшина густо населена особистостями. (5) Серед них є ***постаті*** непересічні, але зрозумілі (Святослав, Богун, Наливайко, Стус, Чорновіл), а є загадково роздвоєні (Богдан Хмельницький, Гоголь і Хвильовий).

**Відокремлене означення є в реченні**

Answer: першому

Answer: другому

Answer: четвертому

Answer: п’ятому


Question: Виділені літери позначають той самий звук у всіх словах рядка

Answer: дорі***ж***ка, миє***ш***ся, ***ш***ирокий

Answer: шіс***т***сот, ***Т***білісі, ме***т***елиця

Answer: ***с***вято, о***с***інній, про***с***ьба

Answer: Вели***к***день, ая***к***же, ***ґ***рунт

Answer: бу***д***инок, б***д***жола, ***Д***ніпро


Question: Антонімами є слова

Answer: серйозний - стриманий

Answer: делікатний - приємний

Answer: деградувати - відроджуватися

Answer: акліматизований - пристосований

Answer: асиміляція - уподібнення


Question: Подвоєні літери треба писати в усіх словах рядка

Answer: радіст..ю, нездолáн..ий, зіл..я

Answer: зван..я, жовч..ю, довгождан..ий

Answer: завдан..я, велич..ю, старан..о

Answer: зроблен..ий, забут..я, суд..ею

Answer: піч..ю, студен..ий, священ..е


Question:
Прочитайте уривок.

У ***молочно(1)білому*** світлі ***пів(2)місяця*** виблискує ***різно(3)барв'ям*** річка, ***по(4)тихеньку*** несучи свої хвильки до темних ***крає(5)видів***.

Дефіс треба ставити на місці цифри

Answer: 1

Answer: 2

Answer: 3

Answer: 4

Answer: 5


Question: Спрощення в групах приголосних на місці пропуску позначається на письмі в усіх словах рядка

Answer: корис..ний, балас..ний, проїз..ний

Answer: безжаліс..ний, кіс..лявий, щас..ливий

Answer: блис..нути, влас..ний, щотиж..невий

Answer: ненавис..ний, швидкіс..ний, форпос..ний

Answer: зап'яс..ний, радіс..ний, контрас..ний


Question: М'який знак на місці пропуску треба писати в усіх словах рядка

Answer: кол..оровий, ослін..чик, виріз..блений

Answer: волос..кий, мал..ва, волин..ський

Answer: дівчинон..ці, ковал..ський, лос..йон

Answer: байкал..ський, гет..манщина, тис..нява

Answer: буд..те, задзелен..чати, крад..кома


Question: Окремо з часткою ***не*** треба писати виділене слово в рядку

Answer: ***не/підписані*** договори підряду

Answer: ***не/спростовані*** факти

Answer: ***не/збалансований*** бюджет

Answer: ***не/налагоджені*** зв'язки

Answer: ***не/витрачені*** ще кошти


Question:
Прочитайте фрагмент учнівського твору, у якому пропущено окремі слова.

*Невдовзі Сергій з … виїхали на заміську трасу. До … залишалося два … . Хлопці провели в дорозі майже добу, але це аж ніяк не робило менш … їхню подорож.*

Граматично правильним є варіант послідовного заповнення пропусків

Answer: Ігором, Львову, кілометра, цікавою

Answer: Ігорем, Львова, кілометри, цікавою

Answer: Ігорем, Львова, кілометри, цікавішою

Answer: Ігорем, Львову, кілометра, цікавою

Answer: Ігором, Львову, кілометри, цікавішою


Question: Замінити прикметник ***цілий*** займенником ***увесь*** (у потрібній формі) НЕ МОЖНА в реченні

Answer: На толоку традиційно збиралася ***ціла*** вулиця.

Answer: ***Цілий*** вік вона тужила за своїм утраченим коханням.

Answer: Не вистачить ***цілого*** життя, щоб дяку тобі скласти, мамо!

Answer: Казан хоч і був ***цілий***, але вже добре пощербився.

Answer: Квитки на спектакль були куплені для ***цілої*** школи.


Question: Запропонована в дужках конструкція є НЕПРАВИЛЬНОЮ в рядку

Answer: заходи щодо поліпшення (заходи для поліпшення)

Answer: усупереч постанові (незважаючи на постанову)

Answer: з початку експерименту (від початку експерименту)

Answer: берегти на всякий випадок (берегти про всякий випадок)

Answer: за місцем перебування (по місцю перебування)


Question: Виділене слово можна замінити порівняльним зворотом у реченні

Answer: Підняв тоді дід свої очі на мене й ***вороном*** глянув.

Answer: Серця людей добрих завжди сповнені ***щастям***.

Answer: А чого ж ти, хлопче, своєю ***головою*** не подумав?

Answer: До складного іспиту я готувалася цілими ***днями***.

Answer: Аматорським ***хором*** нашого класу керувала Марина.


Question: НЕПРАВИЛЬНО побудовано речення

Answer: Сучасна людина переймається чистотою води й повітря.

Answer: Автомобілі й теплові електростанції забруднюють атмосферу.

Answer: Якість питної води залежить від умов очищення й транспортування.

Answer: У всіх країнах світу, Заходу є серйозні програми захисту довкілля.

Answer: І науковці, і громадські організації проводять моніторинг стану довкілля.


Question: Складносурядне речення утвориться, якщо до фрагмента «Уранці землю притрусив легкий сніжок...» додати

Answer: залишивши на ній неприкриті плями.

Answer: дарма що була середина жовтня.

Answer: а вечір видався дивовижно теплим.

Answer: так що вийти на футбольне поле ми не змогли.

Answer: і перетворив галявину на строкатий візерунок.


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Нобелівська плеяда «неукраїнських» українців**

(1-5) Нобелівська премія — відзнака, яка не має собі рівних ані за світовим ав-

торитетом, ані за щедрістю. Нагороду присуджують не за працю всього життя, а за

конкретне наукове відкриття, дослідження, видатний твір, мужню миротворчу ді-

яльність. Чіткою є й «формула присудження премії» — лише одне речення, у якому

окреслено результат напруженої інтелектуальної роботи мозку, рук і душі творця.

(6-8) Із 1901 року цією премією нагороджено понад 700 осіб. Ім’я кожного лауреа-

та зазвичай публікують у довіднику «Nobel foundation directory» і записують до тієї

країни, громадянином якої нобеліант є на момент присудження.

(9-16) Формально Україна не має своїх лауреатів. Але Нобелівський комітет не

обділив увагою вихідців з нашої землі. Це вчені та письменники, які народилися,

навчалися, розпочинали діяльність або тривалий час жили й творили в Україні,

проте здобули Нобелівську премію як громадяни інших країн. Українська земля

народжувала геніїв, виколисувала їх, навчала й відпускала (чи, на жаль, витиска-

ла) у чужі краї. В умовах бездержавності світлі голови нерідко змушені були залиша-

ти свою землю й шукати кращої долі, розширювати наукові та літературні горизонти

в інших куточках планети.

(17-24) На українській землі народилося сім нобеліантів. Історія лауреатів

Нобелівської премії, уродженців України, бере початок з Іллі Мечникова (1845-1916)

славетного бактеріолога й імунолога, 40 років життя якого пов’язано з Харківщи-

ною. Нобелівський комітет присудив науковцеві премію 1908 року за дослідження

з імунології. Учений був удостоєний нагороди в галузі фізіології та медицини (спіль-

но з П. Ерліхом) як підданий Російської імперії. Про присуджену йому високу відзна-

ку він висловився так: «Нобелівська премія, мов чарівна паличка, уперше відкрила

світу значення моїх скромних робіт».

(25-28) Ще одним лауреатом у галузі фізіології та медицини став учений-мікро-

біолог Зельман Абрахам Ваксман (1888-1978), уродженець села Нова Прилука на По-

діллі. У 1952 році Ваксмана удостоїли Нобелівської премії як громадянина США «за

відкриття стрептоміцину — першого антибіотика, ефективного проти туберкульозу».

(29-32) У Золочеві на Львівщині 1937 року народився Роальд Гофман (Сафран).

У 1981 році йому разом із К. Фукуї присуджено Нобелівську премію «за розроблення

теорії перебігу хімічних реакцій». Нагороджений як американець, він не забував сво-

єї Батьківщини, про яку говорив так: «Україна — обітована земля мого серця».

(33-39) Цікавою є доля ще одного «українського» нобеліанта — Саймона Кузнеця

(1901-1985). Він пройшов довгий і славний життєвий шлях ученого й громадянина

від Харкова, де здобув освіту й підготував значну частину магістерської дисерта-

ції, до США, де його знайшло світове визнання у вигляді премії Нобеля з економіки

1971 року. З 1960 року він працював у Гарвардському та Пенсільванському універси-

тетах, університеті Джона Гопкінса, був обраний почесним доктором кількох інших

університетів. На жаль, в Україні цей інтелектуал майже не відомий.

(40-47) Лауреат Нобелівської премії Георгій Шарпак (1924-2010), чиє дитинство

минуло на Рівненщині, став на чужині одним з найталановитіших учених-експери-

ментаторів сучасності. У 1992 році його відзначено Нобелівською премією з фізики

«за винахід пристрою, що відбраковує субатомні частинки в субатомному приско-

рювачі». Найвищу міжнародну відзнаку вчений здобув як громадянин Франції.

Його праці суттєво посприяли прогресу в галузі фізики елементарних часток. Коли

громадськість відзначала 75-річний ювілей ученого, він тепло висловився про свою

Вітчизну — Україну.

(48-58) У яскравому сузір’ї нобелівських обранців родом з України належне

місце посідає й письменник Шмуель Йосеф Агнон (1887-1970), який народився в

Бучачі на Тернопільщині. Йому першому серед тих, хто писав івритом та ідишем,

присудили Нобелівську премію в галузі літератури (1966) «за глибоко оригінальну

й майстерну прозу за мотивами життя єврейського народу», талановите відображен-

ня загальнолюдських проблем сучасності, насиченої парадоксами й суперечностями,

і за «комічну майстерність», «багатство та глибину творів». Недарма літературо-

знавці порівнюють митця із Сервантесом і Кафкою... Письменник, найкращі твори

якого — про долю галицьких євреїв, нагороджений Нобелівською премією як грома-

дянин Держави Ізраїль. Народжена в Івано-Франківську (1948) білоруська письмен-

ниця Світлана Алексієвич поповнила когорту нобеліантів 2015 року.

(59-64) Ті, кого увінчано нобелівськими лаврами, є інтелектуальною елітою

людства. Прикро, що нобеліанти з України стали, за висловом письменника Бориса

Харчука, «поетами чужої слави, акторами сусідньої сцени». Але віримо, що невдовзі

справдяться сподівання на належну оцінку досягнень вітчизняних інтелектуалів і на

те, що серед лауреатів премії врешті з’явиться ім’я українця, який нагороджений як

громадянин материнської землі.

*За Ю. Килимником, газета «День»

НЕ ВІДПОВІДАЄ змісту тексту твердження

Answer: Серед громадян України немає жодного лауреата Нобелівської премії.

Answer: Георгій Шарпак відомий у світі передусім завдяки своїм дослідженням у галузі фізики елементарних часток.

Answer: Досягнення всіх народжених в Україні науковців-нобеліантів сприяють розвитку медицини.

Answer: У творчості Шмуеля Йосефа Агнона простежуються виразні мотиви філософсько-іронічного осмислення дійсності.


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Нобелівська плеяда «неукраїнських» українців**

(1-5) Нобелівська премія — відзнака, яка не має собі рівних ані за світовим ав-

торитетом, ані за щедрістю. Нагороду присуджують не за працю всього життя, а за

конкретне наукове відкриття, дослідження, видатний твір, мужню миротворчу ді-

яльність. Чіткою є й «формула присудження премії» — лише одне речення, у якому

окреслено результат напруженої інтелектуальної роботи мозку, рук і душі творця.

(6-8) Із 1901 року цією премією нагороджено понад 700 осіб. Ім’я кожного лауреа-

та зазвичай публікують у довіднику «Nobel foundation directory» і записують до тієї

країни, громадянином якої нобеліант є на момент присудження.

(9-16) Формально Україна не має своїх лауреатів. Але Нобелівський комітет не

обділив увагою вихідців з нашої землі. Це вчені та письменники, які народилися,

навчалися, розпочинали діяльність або тривалий час жили й творили в Україні,

проте здобули Нобелівську премію як громадяни інших країн. Українська земля

народжувала геніїв, виколисувала їх, навчала й відпускала (чи, на жаль, витиска-

ла) у чужі краї. В умовах бездержавності світлі голови нерідко змушені були залиша-

ти свою землю й шукати кращої долі, розширювати наукові та літературні горизонти

в інших куточках планети.

(17-24) На українській землі народилося сім нобеліантів. Історія лауреатів

Нобелівської премії, уродженців України, бере початок з Іллі Мечникова (1845-1916)

славетного бактеріолога й імунолога, 40 років життя якого пов’язано з Харківщи-

ною. Нобелівський комітет присудив науковцеві премію 1908 року за дослідження

з імунології. Учений був удостоєний нагороди в галузі фізіології та медицини (спіль-

но з П. Ерліхом) як підданий Російської імперії. Про присуджену йому високу відзна-

ку він висловився так: «Нобелівська премія, мов чарівна паличка, уперше відкрила

світу значення моїх скромних робіт».

(25-28) Ще одним лауреатом у галузі фізіології та медицини став учений-мікро-

біолог Зельман Абрахам Ваксман (1888-1978), уродженець села Нова Прилука на По-

діллі. У 1952 році Ваксмана удостоїли Нобелівської премії як громадянина США «за

відкриття стрептоміцину — першого антибіотика, ефективного проти туберкульозу».

(29-32) У Золочеві на Львівщині 1937 року народився Роальд Гофман (Сафран).

У 1981 році йому разом із К. Фукуї присуджено Нобелівську премію «за розроблення

теорії перебігу хімічних реакцій». Нагороджений як американець, він не забував сво-

єї Батьківщини, про яку говорив так: «Україна — обітована земля мого серця».

(33-39) Цікавою є доля ще одного «українського» нобеліанта — Саймона Кузнеця

(1901-1985). Він пройшов довгий і славний життєвий шлях ученого й громадянина

від Харкова, де здобув освіту й підготував значну частину магістерської дисерта-

ції, до США, де його знайшло світове визнання у вигляді премії Нобеля з економіки

1971 року. З 1960 року він працював у Гарвардському та Пенсільванському універси-

тетах, університеті Джона Гопкінса, був обраний почесним доктором кількох інших

університетів. На жаль, в Україні цей інтелектуал майже не відомий.

(40-47) Лауреат Нобелівської премії Георгій Шарпак (1924-2010), чиє дитинство

минуло на Рівненщині, став на чужині одним з найталановитіших учених-експери-

ментаторів сучасності. У 1992 році його відзначено Нобелівською премією з фізики

«за винахід пристрою, що відбраковує субатомні частинки в субатомному приско-

рювачі». Найвищу міжнародну відзнаку вчений здобув як громадянин Франції.

Його праці суттєво посприяли прогресу в галузі фізики елементарних часток. Коли

громадськість відзначала 75-річний ювілей ученого, він тепло висловився про свою

Вітчизну — Україну.

(48-58) У яскравому сузір’ї нобелівських обранців родом з України належне

місце посідає й письменник Шмуель Йосеф Агнон (1887-1970), який народився в

Бучачі на Тернопільщині. Йому першому серед тих, хто писав івритом та ідишем,

присудили Нобелівську премію в галузі літератури (1966) «за глибоко оригінальну

й майстерну прозу за мотивами життя єврейського народу», талановите відображен-

ня загальнолюдських проблем сучасності, насиченої парадоксами й суперечностями,

і за «комічну майстерність», «багатство та глибину творів». Недарма літературо-

знавці порівнюють митця із Сервантесом і Кафкою... Письменник, найкращі твори

якого — про долю галицьких євреїв, нагороджений Нобелівською премією як грома-

дянин Держави Ізраїль. Народжена в Івано-Франківську (1948) білоруська письмен-

ниця Світлана Алексієвич поповнила когорту нобеліантів 2015 року.

(59-64) Ті, кого увінчано нобелівськими лаврами, є інтелектуальною елітою

людства. Прикро, що нобеліанти з України стали, за висловом письменника Бориса

Харчука, «поетами чужої слави, акторами сусідньої сцени». Але віримо, що невдовзі

справдяться сподівання на належну оцінку досягнень вітчизняних інтелектуалів і на

те, що серед лауреатів премії врешті з’явиться ім’я українця, який нагороджений як

громадянин материнської землі.

*За Ю. Килимником, газета «День»

Нобеліанти родом з України відзначені за здобутки в усіх галузях, ОКРІМ

Answer: фізики

Answer: економіки

Answer: літератури

Answer: соціології


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Нобелівська плеяда «неукраїнських» українців**

(1-5) Нобелівська премія — відзнака, яка не має собі рівних ані за світовим ав-

торитетом, ані за щедрістю. Нагороду присуджують не за працю всього життя, а за

конкретне наукове відкриття, дослідження, видатний твір, мужню миротворчу ді-

яльність. Чіткою є й «формула присудження премії» — лише одне речення, у якому

окреслено результат напруженої інтелектуальної роботи мозку, рук і душі творця.

(6-8) Із 1901 року цією премією нагороджено понад 700 осіб. Ім’я кожного лауреа-

та зазвичай публікують у довіднику «Nobel foundation directory» і записують до тієї

країни, громадянином якої нобеліант є на момент присудження.

(9-16) Формально Україна не має своїх лауреатів. Але Нобелівський комітет не

обділив увагою вихідців з нашої землі. Це вчені та письменники, які народилися,

навчалися, розпочинали діяльність або тривалий час жили й творили в Україні,

проте здобули Нобелівську премію як громадяни інших країн. Українська земля

народжувала геніїв, виколисувала їх, навчала й відпускала (чи, на жаль, витиска-

ла) у чужі краї. В умовах бездержавності світлі голови нерідко змушені були залиша-

ти свою землю й шукати кращої долі, розширювати наукові та літературні горизонти

в інших куточках планети.

(17-24) На українській землі народилося сім нобеліантів. Історія лауреатів

Нобелівської премії, уродженців України, бере початок з Іллі Мечникова (1845-1916)

славетного бактеріолога й імунолога, 40 років життя якого пов’язано з Харківщи-

ною. Нобелівський комітет присудив науковцеві премію 1908 року за дослідження

з імунології. Учений був удостоєний нагороди в галузі фізіології та медицини (спіль-

но з П. Ерліхом) як підданий Російської імперії. Про присуджену йому високу відзна-

ку він висловився так: «Нобелівська премія, мов чарівна паличка, уперше відкрила

світу значення моїх скромних робіт».

(25-28) Ще одним лауреатом у галузі фізіології та медицини став учений-мікро-

біолог Зельман Абрахам Ваксман (1888-1978), уродженець села Нова Прилука на По-

діллі. У 1952 році Ваксмана удостоїли Нобелівської премії як громадянина США «за

відкриття стрептоміцину — першого антибіотика, ефективного проти туберкульозу».

(29-32) У Золочеві на Львівщині 1937 року народився Роальд Гофман (Сафран).

У 1981 році йому разом із К. Фукуї присуджено Нобелівську премію «за розроблення

теорії перебігу хімічних реакцій». Нагороджений як американець, він не забував сво-

єї Батьківщини, про яку говорив так: «Україна — обітована земля мого серця».

(33-39) Цікавою є доля ще одного «українського» нобеліанта — Саймона Кузнеця

(1901-1985). Він пройшов довгий і славний життєвий шлях ученого й громадянина

від Харкова, де здобув освіту й підготував значну частину магістерської дисерта-

ції, до США, де його знайшло світове визнання у вигляді премії Нобеля з економіки

1971 року. З 1960 року він працював у Гарвардському та Пенсільванському універси-

тетах, університеті Джона Гопкінса, був обраний почесним доктором кількох інших

університетів. На жаль, в Україні цей інтелектуал майже не відомий.

(40-47) Лауреат Нобелівської премії Георгій Шарпак (1924-2010), чиє дитинство

минуло на Рівненщині, став на чужині одним з найталановитіших учених-експери-

ментаторів сучасності. У 1992 році його відзначено Нобелівською премією з фізики

«за винахід пристрою, що відбраковує субатомні частинки в субатомному приско-

рювачі». Найвищу міжнародну відзнаку вчений здобув як громадянин Франції.

Його праці суттєво посприяли прогресу в галузі фізики елементарних часток. Коли

громадськість відзначала 75-річний ювілей ученого, він тепло висловився про свою

Вітчизну — Україну.

(48-58) У яскравому сузір’ї нобелівських обранців родом з України належне

місце посідає й письменник Шмуель Йосеф Агнон (1887-1970), який народився в

Бучачі на Тернопільщині. Йому першому серед тих, хто писав івритом та ідишем,

присудили Нобелівську премію в галузі літератури (1966) «за глибоко оригінальну

й майстерну прозу за мотивами життя єврейського народу», талановите відображен-

ня загальнолюдських проблем сучасності, насиченої парадоксами й суперечностями,

і за «комічну майстерність», «багатство та глибину творів». Недарма літературо-

знавці порівнюють митця із Сервантесом і Кафкою... Письменник, найкращі твори

якого — про долю галицьких євреїв, нагороджений Нобелівською премією як грома-

дянин Держави Ізраїль. Народжена в Івано-Франківську (1948) білоруська письмен-

ниця Світлана Алексієвич поповнила когорту нобеліантів 2015 року.

(59-64) Ті, кого увінчано нобелівськими лаврами, є інтелектуальною елітою

людства. Прикро, що нобеліанти з України стали, за висловом письменника Бориса

Харчука, «поетами чужої слави, акторами сусідньої сцени». Але віримо, що невдовзі

справдяться сподівання на належну оцінку досягнень вітчизняних інтелектуалів і на

те, що серед лауреатів премії врешті з’явиться ім’я українця, який нагороджений як

громадянин материнської землі.

*За Ю. Килимником, газета «День»

Фразу Іллі Мечникова «Нобелівська премія, мов чарівна паличка, уперше відкрила світу значення моїх скромних робіт» (рядки 23, 24) варто розуміти як указівку на те, що

Answer: Нобелівська премія інколи присуджується за зовсім не значні наукові розробки.

Answer: Ілля Мечников серйозно недооцінював власні здобутки в галузі фізіології й медицини.

Answer: Визнання здобутків науковців Нобелівським комітетом сприяє поширенню цінних ідей.

Answer: Нобелівська премія присуджується за щось конкретне, а не за працю всього життя.


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Нобелівська плеяда «неукраїнських» українців**

(1-5) Нобелівська премія — відзнака, яка не має собі рівних ані за світовим ав-

торитетом, ані за щедрістю. Нагороду присуджують не за працю всього життя, а за

конкретне наукове відкриття, дослідження, видатний твір, мужню миротворчу ді-

яльність. Чіткою є й «формула присудження премії» — лише одне речення, у якому

окреслено результат напруженої інтелектуальної роботи мозку, рук і душі творця.

(6-8) Із 1901 року цією премією нагороджено понад 700 осіб. Ім’я кожного лауреа-

та зазвичай публікують у довіднику «Nobel foundation directory» і записують до тієї

країни, громадянином якої нобеліант є на момент присудження.

(9-16) Формально Україна не має своїх лауреатів. Але Нобелівський комітет не

обділив увагою вихідців з нашої землі. Це вчені та письменники, які народилися,

навчалися, розпочинали діяльність або тривалий час жили й творили в Україні,

проте здобули Нобелівську премію як громадяни інших країн. Українська земля

народжувала геніїв, виколисувала їх, навчала й відпускала (чи, на жаль, витиска-

(17-24) На українській землі народилося сім нобеліантів. Історія лауреатів

Нобелівської премії, уродженців України, бере початок з Іллі Мечникова (1845-1916)

славетного бактеріолога й імунолога, 40 років життя якого пов’язано з Харківщи-

ною. Нобелівський комітет присудив науковцеві премію 1908 року за дослідження

з імунології. Учений був удостоєний нагороди в галузі фізіології та медицини (спіль-

но з П. Ерліхом) як підданий Російської імперії. Про присуджену йому високу відзна-

ку він висловився так: «Нобелівська премія, мов чарівна паличка, уперше відкрила

світу значення моїх скромних робіт».

(25-28) Ще одним лауреатом у галузі фізіології та медицини став учений-мікро-

біолог Зельман Абрахам Ваксман (1888-1978), уродженець села Нова Прилука на По-

діллі. У 1952 році Ваксмана удостоїли Нобелівської премії як громадянина США «за

відкриття стрептоміцину — першого антибіотика, ефективного проти туберкульозу».

(29-32) У Золочеві на Львівщині 1937 року народився Роальд Гофман (Сафран).

У 1981 році йому разом із К. Фукуї присуджено Нобелівську премію «за розроблення

теорії перебігу хімічних реакцій». Нагороджений як американець, він не забував сво-

єї Батьківщини, про яку говорив так: «Україна — обітована земля мого серця».

(33-39) Цікавою є доля ще одного «українського» нобеліанта — Саймона Кузнеця

(1901-1985). Він пройшов довгий і славний життєвий шлях ученого й громадянина

від Харкова, де здобув освіту й підготував значну частину магістерської дисерта-

ції, до США, де його знайшло світове визнання у вигляді премії Нобеля з економіки

1971 року. З 1960 року він працював у Гарвардському та Пенсільванському універси-

тетах, університеті Джона Гопкінса, був обраний почесним доктором кількох інших

університетів. На жаль, в Україні цей інтелектуал майже не відомий.

(40-47) Лауреат Нобелівської премії Георгій Шарпак (1924-2010), чиє дитинство

минуло на Рівненщині, став на чужині одним з найталановитіших учених-експери-

ментаторів сучасності. У 1992 році його відзначено Нобелівською премією з фізики

«за винахід пристрою, що відбраковує субатомні частинки в субатомному приско-

рювачі». Найвищу міжнародну відзнаку вчений здобув як громадянин Франції.

Його праці суттєво посприяли прогресу в галузі фізики елементарних часток. Коли

громадськість відзначала 75-річний ювілей ученого, він тепло висловився про свою

Вітчизну — Україну.

(48-58) У яскравому сузір’ї нобелівських обранців родом з України належне

місце посідає й письменник Шмуель Йосеф Агнон (1887-1970), який народився в

Бучачі на Тернопільщині. Йому першому серед тих, хто писав івритом та ідишем,

присудили Нобелівську премію в галузі літератури (1966) «за глибоко оригінальну

й майстерну прозу за мотивами життя єврейського народу», талановите відображен-

ня загальнолюдських проблем сучасності, насиченої парадоксами й суперечностями,

і за «комічну майстерність», «багатство та глибину творів». Недарма літературо-

знавці порівнюють митця із Сервантесом і Кафкою... Письменник, найкращі твори

якого — про долю галицьких євреїв, нагороджений Нобелівською премією як грома-

дянин Держави Ізраїль. Народжена в Івано-Франківську (1948) білоруська письмен-

ниця Світлана Алексієвич поповнила когорту нобеліантів 2015 року.

(59-64) Ті, кого увінчано нобелівськими лаврами, є інтелектуальною елітою

людства. Прикро, що нобеліанти з України стали, за висловом письменника Бориса

Харчука, «поетами чужої слави, акторами сусідньої сцени». Але віримо, що невдовзі

справдяться сподівання на належну оцінку досягнень вітчизняних інтелектуалів і на

те, що серед лауреатів премії врешті з’явиться ім’я українця, який нагороджений як

громадянин материнської землі.

*За Ю. Килимником, газета «День»

Темою тексту є розповідь про

Answer: роль рідної землі у формуванні таланту митця, науковця

Answer: уродженців української землі - лауреатів Нобелівської премії

Answer: несправедливі принципи присвоєння Нобелівської премії

Answer: причини відсутності нобеліантів серед громадян України


Question:
**Прочитайте текст** (цифри в дужках позначають номери рядків)

**і виконайте завдання**

**Нобелівська плеяда «неукраїнських» українців**

(1-5) Нобелівська премія — відзнака, яка не має собі рівних ані за світовим ав-

торитетом, ані за щедрістю. Нагороду присуджують не за працю всього життя, а за

конкретне наукове відкриття, дослідження, видатний твір, мужню миротворчу ді-

яльність. Чіткою є й «формула присудження премії» — лише одне речення, у якому

окреслено результат напруженої інтелектуальної роботи мозку, рук і душі творця.

(6-8) Із 1901 року цією премією нагороджено понад 700 осіб. Ім’я кожного лауреа-

та зазвичай публікують у довіднику «Nobel foundation directory» і записують до тієї

(9-16) Формально Україна не має своїх лауреатів. Але Нобелівський комітет не

обділив увагою вихідців з нашої землі. Це вчені та письменники, які народилися,

навчалися, розпочинали діяльність або тривалий час жили й творили в Україні,

проте здобули Нобелівську премію як громадяни інших країн. Українська земля

народжувала геніїв, виколисувала їх, навчала й відпускала (чи, на жаль, витиска-

ла) у чужі краї. В умовах бездержавності світлі голови нерідко змушені були залиша-

ти свою землю й шукати кращої долі, розширювати наукові та літературні горизонти

в інших куточках планети.

(17-24) На українській землі народилося сім нобеліантів. Історія лауреатів

Нобелівської премії, уродженців України, бере початок з Іллі Мечникова (1845-1916)

славетного бактеріолога й імунолога, 40 років життя якого пов’язано з Харківщи-

ною. Нобелівський комітет присудив науковцеві премію 1908 року за дослідження

з імунології. Учений був удостоєний нагороди в галузі фізіології та медицини (спіль-

но з П. Ерліхом) як підданий Російської імперії. Про присуджену йому високу відзна-

ку він висловився так: «Нобелівська премія, мов чарівна паличка, уперше відкрила

світу значення моїх скромних робіт».

(25-28) Ще одним лауреатом у галузі фізіології та медицини став учений-мікро-

біолог Зельман Абрахам Ваксман (1888-1978), уродженець села Нова Прилука на По-

діллі. У 1952 році Ваксмана удостоїли Нобелівської премії як громадянина США «за

відкриття стрептоміцину — першого антибіотика, ефективного проти туберкульозу».

(29-32) У Золочеві на Львівщині 1937 року народився Роальд Гофман (Сафран).

У 1981 році йому разом із К. Фукуї присуджено Нобелівську премію «за розроблення

теорії перебігу хімічних реакцій». Нагороджений як американець, він не забував сво-

єї Батьківщини, про яку говорив так: «Україна — обітована земля мого серця».

(33-39) Цікавою є доля ще одного «українського» нобеліанта — Саймона Кузнеця

(1901-1985). Він пройшов довгий і славний життєвий шлях ученого й громадянина

від Харкова, де здобув освіту й підготував значну частину магістерської дисерта-

ції, до США, де його знайшло світове визнання у вигляді премії Нобеля з економіки

1971 року. З 1960 року він працював у Гарвардському та Пенсільванському універси-

тетах, університеті Джона Гопкінса, був обраний почесним доктором кількох інших

університетів. На жаль, в Україні цей інтелектуал майже не відомий.

(40-47) Лауреат Нобелівської премії Георгій Шарпак (1924-2010), чиє дитинство

минуло на Рівненщині, став на чужині одним з найталановитіших учених-експери-

ментаторів сучасності. У 1992 році його відзначено Нобелівською премією з фізики

«за винахід пристрою, що відбраковує субатомні частинки в субатомному приско-

рювачі». Найвищу міжнародну відзнаку вчений здобув як громадянин Франції.

Його праці суттєво посприяли прогресу в галузі фізики елементарних часток. Коли

громадськість відзначала 75-річний ювілей ученого, він тепло висловився про свою

Вітчизну — Україну.

(48-58) У яскравому сузір’ї нобелівських обранців родом з України належне

місце посідає й письменник Шмуель Йосеф Агнон (1887-1970), який народився в

Бучачі на Тернопільщині. Йому першому серед тих, хто писав івритом та ідишем,

присудили Нобелівську премію в галузі літератури (1966) «за глибоко оригінальну

й майстерну прозу за мотивами життя єврейського народу», талановите відображен-

ня загальнолюдських проблем сучасності, насиченої парадоксами й суперечностями,

і за «комічну майстерність», «багатство та глибину творів». Недарма літературо-

знавці порівнюють митця із Сервантесом і Кафкою... Письменник, найкращі твори

якого — про долю галицьких євреїв, нагороджений Нобелівською премією як грома-

дянин Держави Ізраїль. Народжена в Івано-Франківську (1948) білоруська письмен-

ниця Світлана Алексієвич поповнила когорту нобеліантів 2015 року.

(59-64) Ті, кого увінчано нобелівськими лаврами, є інтелектуальною елітою

людства. Прикро, що нобеліанти з України стали, за висловом письменника Бориса

Харчука, «поетами чужої слави, акторами сусідньої сцени». Але віримо, що невдовзі

справдяться сподівання на належну оцінку досягнень вітчизняних інтелектуалів і на

те, що серед лауреатів премії врешті з’явиться ім’я українця, який нагороджений як

громадянин материнської землі.

*За Ю. Килимником, газета «День»

Авторське пояснення причини того, чому жоден громадянин України не став лауреатом Нобелівської премії, міститься у фрагменті

Answer: Нагороду присуджують не за працю всього життя, а за конкретне наукове відкриття, дослідження, видатний твір, мужню миротворчу діяльність (рядки 2-4).

Answer: Ім’я кожного лауреата зазвичай публікують у довіднику ... і записують до тієї країни, громадянином якої нобеліант є на момент присудження (рядки 6-8).

Answer: В умовах бездержавності світлі голови нерідко змушені були залишати свою землю й шукати кращої долі, відкривати й розширювати наукові та літературні горизонти в інших куточках планети (рядки 14-16).

Answer: Прикро, що нобеліанти з України стали, за висловом письменника Бориса Харчука, «поетами чужої слави, акторами сусідньої сцени» (рядки 60, 61).


Question: Над Чорним морем у Великодню суботу відбуваються події твору

Answer: «Дума про Марусю Богуславку»

Answer: «Засвіт встали козаченьки»

Answer: «Ой Морозе, Морозенку»

Answer: «Чи не той то Хміль...»

Answer: «Бондарівна»


Question: Прилинути чайкою на край світу, щоб витерти милому «кривавії його рани на дужому його тілі», прагне

Answer: княгиня Ольга

Answer: Бондарівна

Answer: Либідь

Answer: Ярославна

Answer: Маруся Богуславка


Question: «Самобутній і глибоко національний твір, де стародавніх троянців і латинян переодягнено в жупани й кобеняки українського козацтва ХVIII століття», - написав

Answer: Григорій Сковорода

Answer: Іван Котляревський

Answer: Тарас Шевченко

Answer: Пантелеймон Куліш

Answer: Іван Франко


Question: У повісті «Маруся» кохання з першого погляду Василя й Марусі є

Answer: експозицією

Answer: зав'язкою

Answer: розвитком дії

Answer: кульмінацією

Answer: розв’язкою


Question: Якову де Бальмену присвячено твір

Answer: «Катерина»

Answer: «Сон» («У всякого своя доля...»)

Answer: «Кавказ»

Answer: «Гайдамаки»

Answer: «І мертвим, і живим, і ненарожденним...»


Question: «Про славу думає лицар, а не про те, щоб ціла була голова на плечах. Не сьогодні, так завтра поляже вона, як од вітру на степу трава; а слава ніколи не вмре, не поляже, лицарство козацьке всякому розкаже», - вважає

Answer: Ярема Галайда

Answer: Карпо Кайдаш

Answer: Чіпка Варениченко

Answer: Михайло Федорчук

Answer: Кирило Тур


Question: Життєпис злочинця, зображений на широкому суспільному тлі, - такою є тема твору

Answer: «Максим Гримач»

Answer: «Тіні забутих предків»

Answer: «Хіба ревуть воли, як ясла повні?»

Answer: «Мартин Боруля»

Answer: «Кайдашева сім'я»


Question: «Нащо ж дворянство нам здалося, коли воно горе приносе? Коли через нього ви хочете мене нещасною зробить, занапастить мій вік молодий!...» - заявляє

Answer: Галя Ґудзь

Answer: Марися Боруля

Answer: Леся Череванівна

Answer: Катря Гримач

Answer: Маруся Дрот


Question:
*Як я люблю тебе без тями,

Як мучусь довгими ночами

І як літа вже за літами

Свій біль, свій жаль, свої пісні

У серці здавлюю на дні, -*

зізнається коханій ліричний герой твору

Answer: Івана Франка

Answer: Олександра Олеся

Answer: Павла Тичини

Answer: Миколи Вороного

Answer: Володимира Сосюри


Question: Косач - це справжнє прізвище автора твору

Answer: «Чари ночі»

Answer: «Блакитна Панна»

Answer: «Contra spem spero!»

Answer: «Момент»

Answer: «Intermezzo»


Question: «Цвітові яблуні» (новела М. Коцюбинського) присвячено твір

Answer: Лесі Українки

Answer: Володимира Винниченка

Answer: Ольги Кобилянської

Answer: Миколи Хвильового

Answer: Павла Тичини


Question: Трагічні події серпня 1919 року зображені у творі

Answer: «За мить щастя»

Answer: «Подвійне коло»

Answer: «Земля»

Answer: «Україна в огні»

Answer: «Тигролови»


Question: «Коли ти мене любиш, зроби так, щоб Мокій закохався у тебе. Може, він кине свої українські фантазії, може, хоч прізвище дасть поміняти...», - просить подругу

Answer: Наталка Сірко

Answer: Марфа Яркова

Answer: Олеся Запорожець

Answer: Марися Боруля

Answer: Рина Мазайло


Question: «Багато його усмішок - це розгорнуті сцени, де дійові особи живуть і діють немовби на підмостках», - сказано про твори

Answer: Олеся Гончара

Answer: Івана Драча

Answer: Валер’яна Підмогильного

Answer: Остапа Вишні

Answer: Олександра Довженка


Question: В уривку «У місто вливається свіжа кров села, що змінить його вигляд й істоту, і він один із цієї зміни, що їй від долі призначено перемогти» йдеться про

Answer: Мокія Мазайла

Answer: Степана Радченка

Answer: Григорія Многогрішного

Answer: Івана Дідуха

Answer: Романа Запорожця


Question: «Сонця хлюпочуться в озерах, / спадають гуси до води, / в далеких пожиттєвих ерах / мої розтанули сліди», - такою уявляє Вітчизну ліричний герой твору

Answer: «О земле втрачена, явися!..»

Answer: «Українське альфреско»

Answer: «Любіть Україну»

Answer: «Стилет чи стилос?»

Answer: «Молюсь і вірю»


Question: «Він народився під такою зіркою, / що щось в душі двоїлося йому. / Від того кидавсь берега до того. / Любив достаток і любив пісні», - сказано про

Answer: Леська Черкеса

Answer: Івана Іскру

Answer: Грицька Бобренка

Answer: Мартина Пушкаря

Answer: Семена Горбаня


Question: Життя українців Зеленого Клину змалював у своєму творі

Answer: Григір Тютюнник

Answer: Юрій Яновський

Answer: Володимир Винниченко

Answer: Іван Багряний

Answer: Микола Куліш


Question: Гра зі словом, образом, «чужим текстом», поєднання різнорідних і несумісних елементів, наскрізна іронічність - характерні риси

Answer: експресіонізму

Answer: постмодернізму

Answer: бароко

Answer: романтизму

Answer: імпресіонізму


Question: Літеру ***и*** на місці одного з пропусків треба писати в слові

Answer: м..д..цина

Answer: м..т..орит

Answer: л..йт..нант

Answer: пр..т..ндент


Question: Помилково вжито слово в рядку

Answer: повиключайте всі електроприлади у квартирі

Answer: намагайтеся швидко відповісти на запитання

Answer: перевірте банківський рахунок наступного дня

Answer: запропонуйте гостям чай, каву й тістечка


Question: Спільнокореневим до слова ***голий*** є

Answer: голограма

Answer: поголити

Answer: поголів’я

Answer: голкіпер


Question: Другий склад наголошений у слові

Answer: обранець

Answer: недруг

Answer: відгомін

Answer: приятель


Question: Граматично правильне речення утвориться, якщо до частини «Вітаємо зі святом …» додати частину, наведену в рядку

Answer: Першим вереснем

Answer: Першим вересням

Answer: Першого вересня

Answer: Першим вересня


Question: Граматично правильним є словосполучення

Answer: пробачте мене

Answer: котра година

Answer: дякую вас

Answer: хворіти грипом


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Картина відкривалася справді чудова: з високої гори видно було все місто. (2) Церкви підняли високо ***в/гору*** свої зелені, мов травою вкриті голови; біліли білі боки, мов із крейди вистругані. (3) Річка блищала, звивалася змією по жовтому пісочку, пускаючи легенький димок туману із себе. (4) ***Не/далеко*** від гори велика стіна обвивала кругом розкішний садок, здоровенну пустку-будинок. (5) ***У/далині*** […] степ, тонув у своїй зеленій траві то здіймаючись, то опадаючи. (6) Гарно всюди, красиво так, не налюбувався б! (7) ***На/багато*** років уперед я був зачарований красою рідного краю!

**Прикладка є в реченні**

Answer: другому

Answer: третьому

Answer: четвертому

Answer: п’ятому


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Картина відкривалася справді чудова: з високої гори видно було все місто. (2) Церкви підняли високо ***в/гору*** свої зелені, мов травою вкриті голови; біліли білі боки, мов із крейди вистругані. (3) Річка блищала, звивалася змією по жовтому пісочку, пускаючи легенький димок туману із себе. (4) ***Не/далеко*** від гори велика стіна обвивала кругом розкішний садок, здоровенну пустку-будинок. (5) ***У/далині*** […] степ, тонув у своїй зеленій траві то здіймаючись, то опадаючи. (6) Гарно всюди, красиво так, не налюбувався б! (7) ***На/багато*** років уперед я був зачарований красою рідного краю!

**Пунктуаційну помилку допущено в реченні**

Answer: першому

Answer: другому

Answer: третьому

Answer: четвертому


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Картина відкривалася справді чудова: з високої гори видно було все місто. (2) Церкви підняли високо ***в/гору*** свої зелені, мов травою вкриті голови; біліли білі боки, мов із крейди вистругані. (3) Річка блищала, звивалася змією по жовтому пісочку, пускаючи легенький димок туману із себе. (4) ***Не/далеко*** від гори велика стіна обвивала кругом розкішний садок, здоровенну пустку-будинок. (5) ***У/далині*** […] степ, тонув у своїй зеленій траві то здіймаючись, то опадаючи. (6) Гарно всюди, красиво так, не налюбувався б! (7) ***На/багато*** років уперед я був зачарований красою рідного краю!

**Окремо в тексті треба писати**

Answer: в/гору

Answer: не/далеко

Answer: у/далині

Answer: на/багато


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Картина відкривалася справді чудова: з високої гори видно було все місто. (2) Церкви підняли високо ***в/гору*** свої зелені, мов травою вкриті голови; біліли білі боки, мов із крейди вистругані. (3) Річка блищала, звивалася змією по жовтому пісочку, пускаючи легенький димок туману із себе. (4) ***Не/далеко*** від гори велика стіна обвивала кругом розкішний садок, здоровенну пустку-будинок. (5) ***У/далині*** […] степ, тонув у своїй зеленій траві то здіймаючись, то опадаючи. (6) Гарно всюди, красиво так, не налюбувався б! (7) ***На/багато*** років уперед я був зачарований красою рідного краю!

**У п’ятому реченні пропущено слово**

Answer: розташувався

Answer: спускався

Answer: розіслався

Answer: вився


Question: Звук ***[т]*** треба вимовляти на місці пропуску в усіх словах рядка

Answer: [..]еатральний, турис[..]ський, лауреа[..]

Answer: каш[..]ан, [..]вірний, боро[..]ьба

Answer: журя[..]ься, зіпсу[..]ий, [..]ихенький

Answer: факульта[..]ив, моло[..]ьба, субо[..]а

Answer: лісниц[..]во, розпи[..]ати, [..]ретій


Question: Обидва фразеологізми мають значення «красивий, вродливий» у рядку

Answer: хоч оком світи, хоч з лиця воду пий

Answer: як з воску зліплений, хоч у рамці вправ

Answer: хоч картину малюй, хоч за раму клади

Answer: не відривати очей, приховувати зір

Answer: перемінитися на лиці, показати товар лицем


Question: М’який знак на місці крапок **НЕ ТРЕБА** писати в усіх словах рядка

Answer: багрянец.., чіткіс..ть, п’ят..десят

Answer: вагаєш..ся, скрин..ці, ослін..чик

Answer: хустин..ці, тіт..чин, хар..ків’янин

Answer: русал..чин, спитаєш.., нен..чин

Answer: радіст..ю, лан..цюг, різ..бяр


Question: Подвоєні літери треба писати на місці пропусків у всіх словах рядка

Answer: мас..а, Гол..андія, барок..о

Answer: Тал..ін.., ван..а, телеграм..а

Answer: Ас..ирія, брут..о, бравіс..имо

Answer: ір..еальний, Ахіл..ес, тон..а

Answer: Жан..а, марок..анець, клас..


Question: Літеру ***с*** треба писати на місці пропуску в усіх словах рядка

Answer: ..каламутити, ..тесаний, ..ціплені

Answer: ..пекти, ..фальсифіковані, ..шивати

Answer: ..калічений, ..хрещений, ..сушений

Answer: ..пасувати, ..формований, ..трясти

Answer: ..хотіти, ..турбований, ..читування


Question: Літеру ***й*** треба писати на місці пропуску в усіх словах рядка

Answer: баталь..он, сер..озний, сь..омга

Answer: фе..єрверк, бо..овий, буль..он

Answer: зна..омство, кань..он, кра..овий

Answer: кур..озний, гость..овий, лось..он

Answer: шампінь..он, чотирь..ох, сень..ор


Question: Неправильно поєднано числівник з іменником у рядку

Answer: чотири вікна

Answer: півтора гектара

Answer: сто два кілометра

Answer: одна друга центнера

Answer: п’ять десятих мікрона


Question: Літеру ***и*** треба писати в усіх прикметникових закінченнях чоловічого роду в рядку

Answer: усесвітн..й, галицьк..й, творч..й

Answer: тоненьк..й, мавпяч..й, освітн..й

Answer: летюч..й, ширш..й, продажн..й

Answer: чоловіч..й, товщ..й, порожн..й

Answer: довколишн..й, вогк..й, дочірн..й


Question: Закінчення ***-емо*** в першій особі множини теперішнього часу має особова форма дієслова, утворена від інфінітива

Answer: бігти

Answer: кричати

Answer: ходити

Answer: писати

Answer: говорити