Question: Правил уживання великої літери дотримано в рядку

Answer: острів Нова Гвінея, Івано-франківська область

Answer: сузір’я Великого Пса, Балканський півострів

Answer: Друга Світова Війна, Європейський Союз

Answer: Іван Нечуй-Левицький, Російська федерація

Answer: Конституція України, балет «Лісова Пісня»


Question: Правильно поєднано іменник із числівником у рядку

Answer: півтори центнера

Answer: два з половиною року

Answer: одна десята кілометрів

Answer: кількадесят учасників

Answer: двадцять чотири відсотка


Question: Неправильно вжито тире в реченні

Answer: Писати просто — це найбільша майстерність і якість справжнього таланту.

Answer: Привчав мене батько трудитись до поту, а мати — любити пісні.

Answer: У будь-яку погоду: у дощ, у туман, у шторм — виходять рибалки на промисел.

Answer: Збагачуйте життя своєю щедрістю — тоді добрим словом вас згадуватимуть люди.

Answer: Ясна річ — пісні Марусі Чурай співали не тільки дівчата, а й козаки.


Question: Однакова кількість звуків і букв у кожному слові рядка

Answer: проїжджають, щебінь, вибоїна

Answer: юрмитись, ляскати, баластний

Answer: зброєносець, ліщина, ялинник

Answer: вибілюють, яблунька, затишшя

Answer: щоденний, ялівець, дієздатність


Question: Правильно написано всі прислівники рядка

Answer: спідлоба, вдвічі, аніскільки

Answer: уранці, день у день, в п’яте

Answer: поза торік, як-не-як, на жаль

Answer: будь ласка, що ночі, по-перше

Answer: з ліва, раз у раз, ледве-ледве


Question: Граматично правильне закінчення речення «Приїхавши до Криму,..»

Answer: мене відразу захопив п’янкий аромат олеандрів.

Answer: перед вами раптово розпросториться лазурове море.

Answer: дітлахи швидко засмагли під лагідним сонцем.

Answer: згадуються неперевершені поезії Адама Міцкевича.

Answer: усіх відпочивальників гостинно зустрічає Сімферополь.


Question: Дієслово у формі наказового способу вжито в рядку

Answer: говорімо правильно

Answer: швидше переходимо

Answer: понесли до майстерні

Answer: усім стояти струнко

Answer: подякуємо господарям


Question: Поширеним є речення

Answer: Ранок був свіжим.

Answer: Тиша ніби скло.

Answer: Запахло медом.

Answer: Став накрапати дощ.

Answer: Три тополі обнялися.


Question: Складносурядне речення утвориться, якщо серед варіантів продовження речення «Уранці землю притрусив легкий сніжок…» обрати

Answer: лишивши на землі неприкриті плями.

Answer: дарма що була середина жовтня.

Answer: а вечір видався дивовижно теплим.

Answer: так що вийти на футбольне поле ми не змогли.

Answer: і перетворив галявину на строкатий візерунок.


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Наші обереги**

(1–3) Повертаючись обличчям до духовної культури свого народу, ми наближаємося

до забутих джерел, які живили його дух, оберігали чистоту душі, були добрими

охоронцями в повсякденному житті.

(4–7) Людина є маленькою часточкою космосу — внутрішня її частина

підпорядкована вищим законам буття, гармонії Всесвіту. Проте, прийшовши на

землю у своїй тілесній оболонці, вона відчувала безсилля перед природою та

шукала захисту в ній.

(8–10) Наші давні предки обожнювали природу й вірили, що весь світ сповнений

добрими і злими духами. Намагаючись захиститися від зла, людина створила для

себе цілу систему оберегів. Що ж таке оберіг?

(11–14) Василь Скуратівський у книзі «Берегиня» зазначає: «Берегиня, обереги —

наші давні й добрі символи. Іхнє генетичне коріння сягає глибини століть… Маючи

такі прекрасні символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, наш

історію й родовідну пам’ять…»

(15–18) За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: небесна

частина з божествами, що жили на ній, світилами (сонцем, місяцем і зорями); земна —

з людиною і землею, на якій вона живе; підземна — з духами зла, смертю, хворобами та

лихом і душами померлих родичів.

(19–30) На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його також у трьох

вимірах: небесна частина — дах, середня частина — власне житло — і нижня,

яка містилась у землі. Тобто саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його

частина мала символічне значення. Вікна — це очі хати, через які людина

підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами. Поріг — це межа між

зовнішнім і внутрішнім світом, а також межа між підземним світом — світом

померлих — і світом живої людини. Піч — домашнє вогнище. А вогонь був

священним, тому що він уважався доброю силою, що йде від сонця. Через комин

також здійснювався зв’язок із небесним світом, тому що через комин, уважали

наші предки, вилітає всяка нечисть із хати. Щоб захистити житло від зла, над

вхідними дверима часто вирізували знаки-обереги: кола, розетки — символи сонця,

хрести. Ці знаки наносили на сволок у хаті, а також на віконні рами.

(31–43) Традиційна українська хата, на думку Василя Скуратівського, є цілком

оригінальним витвором народу, самобутнім явищем в історії архітектури, високим

зразком будівельних, мистецьких, етичних та естетичних конструкцій. Зводячи

той чи інший тип житла, народні будівничі виробили цілу систему симетричних

прийомів з використанням унікальних і пропорційних силуетів. Не випадково

французький військовий інженер Гійом Лавассер де Боплан, мандруючи в XVII

столітті по Дніпру, захоплювався високим мистецтвом народного зодчества.

Інший іноземець — німецький географ Йоганн-Георг Коль, який 1838 року

побував в Україні, відзначав у своїх нотатках: «Українці живуть в охайних,

завше підтримуваних у чистоті хатах, які начебто усміхаються до тебе.

Господині не задовольняються тим, що кожної суботи миють їх, як це роблять

голландці, але ще й раз на два тижні білять житло. Від того хати в Україні

виглядають вельми чепурно, немовби свіжовибілене полотно».

(44–58) Оберегами в давнину слугували й рушники, на яких були вишиті магічні

знаки. Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову

орнаментів. Магічний знак — Дерево життя, який траплявся найчастіше на рушниках

і відбивав уявлення наших пращурів про світ, також мав три частини: крона — це

небо, стовбур — матеріальний світ, людина; коріння — підземний світ, вода, змії

та все, що живе в землі. Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках

зображалися зірки, що символізували зоряне небо. Чіткою лінією відмежовувався

від Дерева життя підземний світ, у якому все уявлялося в перевернутому вигляді

(квіти голівками донизу). Це особливо відбилося на похоронних рушниках, де

перевернуті вниз голівками квіти означали перехід покійного в інший світ. Під

мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи

меандр, що символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Меандри як знаки водної стихії зображалися з метою завоювати прихильність

цієї сили, непідвладної людині, і допомогти природним процесам (наприклад,

викликати дощ).

(59–62) Знаками-оберегами на рушнику були ромби, квадрати, трикутники,

що символізували родючість. Чотири пори року, чотири тижні місяця, чотири

фази людського життя (народження, юність, старість, смерть) виражалися в

геометричному орнаменті накладенням одних квадратиків на інші.

(63–72) Магічні знаки дістали відображення не лише в українській вишивці,

а й в орнаменті писанки. Яйце — це також, за давніми уявленнями наших

пращурів, символ Усесвіту. Історія писанки сягає в сиву давнину і пов’язана

з язичницьким культом уславлення вічного закону весняного пробудження

всього живого на землі. Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, —

це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки). Знаки сонця на деяких писанках

виглядають як розетки (Пряшівщина, Лемківщина), на інших — як зорі

(Одещина); на подільських писанках вони реалістично представляють весняне

сонце. Проте одним із найдавніших варіантів цього знака слід уважати «павучки»,

поширені на Східному Поліссі, і «крутороги», характерні для всієї території України.

(73–80) У писанкових орнаментах часто використовується зображення сосонки —

трави, що найпершою з’являється на піщаних ґрунтах і плететься, наче змійка.

Ця деталь у писанкарстві пов’язана з культом небесного змія, який, як уважали

наші предки, запліднював усе живе на землі. Цей культ поступово зник після

запровадження християнства. Натомість з’явилися на писанках гілочки верби,

маки, усяка рослинність, що оживає й починає буйно квітнути навесні. Ці магічні

знаки та символи воскресіння природи були не випадковими. Вони уславлювали

життєдайні сили — сонце і воду, від яких залежали життя і добробут наших предків.

(81–83) Наші пращури міцно трималися духовних законів, вони перебували в

гармонії з природою, космосом, у гармонії з навколишнім світом, тому людина

була захищена від духовної руйнації.

*За Лідією Вудвуд, 851 слово*

Трискладовість, відповідно до тексту, є характерною для всіх наведених нижче понять, ОКРІМ

Answer: навколишнього світу

Answer: людського житла

Answer: Дерева життя

Answer: родинних зв'язків


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Наші обереги**

(1–3) Повертаючись обличчям до духовної культури свого народу, ми наближаємося

до забутих джерел, які живили його дух, оберігали чистоту душі, були добрими

охоронцями в повсякденному житті.

(4–7) Людина є маленькою часточкою космосу — внутрішня її частина

підпорядкована вищим законам буття, гармонії Всесвіту. Проте, прийшовши на

землю у своїй тілесній оболонці, вона відчувала безсилля перед природою та

шукала захисту в ній.

(8–10) Наші давні предки обожнювали природу й вірили, що весь світ сповнений

добрими і злими духами. Намагаючись захиститися від зла, людина створила для

себе цілу систему оберегів. Що ж таке оберіг?

(11–14) Василь Скуратівський у книзі «Берегиня» зазначає: «Берегиня, обереги —

наші давні й добрі символи. Іхнє генетичне коріння сягає глибини століть… Маючи

такі прекрасні символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, наш

історію й родовідну пам’ять…»

(15–18) За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: небесна

частина з божествами, що жили на ній, світилами (сонцем, місяцем і зорями); земна —

з людиною і землею, на якій вона живе; підземна — з духами зла, смертю, хворобами та

лихом і душами померлих родичів.

(19–30) На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його також у трьох

вимірах: небесна частина — дах, середня частина — власне житло — і нижня,

яка містилась у землі. Тобто саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його

частина мала символічне значення. Вікна — це очі хати, через які людина

підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами. Поріг — це межа між

зовнішнім і внутрішнім світом, а також межа між підземним світом — світом

померлих — і світом живої людини. Піч — домашнє вогнище. А вогонь був

священним, тому що він уважався доброю силою, що йде від сонця. Через комин

також здійснювався зв’язок із небесним світом, тому що через комин, уважали

наші предки, вилітає всяка нечисть із хати. Щоб захистити житло від зла, над

вхідними дверима часто вирізували знаки-обереги: кола, розетки — символи сонця,

хрести. Ці знаки наносили на сволок у хаті, а також на віконні рами.

(31–43) Традиційна українська хата, на думку Василя Скуратівського, є цілком

оригінальним витвором народу, самобутнім явищем в історії архітектури, високим

зразком будівельних, мистецьких, етичних та естетичних конструкцій. Зводячи

той чи інший тип житла, народні будівничі виробили цілу систему симетричних

прийомів з використанням унікальних і пропорційних силуетів. Не випадково

французький військовий інженер Гійом Лавассер де Боплан, мандруючи в XVII

столітті по Дніпру, захоплювався високим мистецтвом народного зодчества.

Інший іноземець — німецький географ Йоганн-Георг Коль, який 1838 року

побував в Україні, відзначав у своїх нотатках: «Українці живуть в охайних,

завше підтримуваних у чистоті хатах, які начебто усміхаються до тебе.

Господині не задовольняються тим, що кожної суботи миють їх, як це роблять

голландці, але ще й раз на два тижні білять житло. Від того хати в Україні

виглядають вельми чепурно, немовби свіжовибілене полотно».

(44–58) Оберегами в давнину слугували й рушники, на яких були вишиті магічні

знаки. Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову

орнаментів. Магічний знак — Дерево життя, який траплявся найчастіше на рушниках

і відбивав уявлення наших пращурів про світ, також мав три частини: крона — це

небо, стовбур — матеріальний світ, людина; коріння — підземний світ, вода, змії

та все, що живе в землі. Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках

зображалися зірки, що символізували зоряне небо. Чіткою лінією відмежовувався

від Дерева життя підземний світ, у якому все уявлялося в перевернутому вигляді

(квіти голівками донизу). Це особливо відбилося на похоронних рушниках, де

перевернуті вниз голівками квіти означали перехід покійного в інший світ. Під

мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи

меандр, що символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Меандри як знаки водної стихії зображалися з метою завоювати прихильність

цієї сили, непідвладної людині, і допомогти природним процесам (наприклад,

викликати дощ).

(59–62) Знаками-оберегами на рушнику були ромби, квадрати, трикутники,

що символізували родючість. Чотири пори року, чотири тижні місяця, чотири

фази людського життя (народження, юність, старість, смерть) виражалися в

геометричному орнаменті накладенням одних квадратиків на інші.

(63–72) Магічні знаки дістали відображення не лише в українській вишивці,

а й в орнаменті писанки. Яйце — це також, за давніми уявленнями наших

пращурів, символ Усесвіту. Історія писанки сягає в сиву давнину і пов’язана

з язичницьким культом уславлення вічного закону весняного пробудження

всього живого на землі. Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, —

це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки). Знаки сонця на деяких писанках

виглядають як розетки (Пряшівщина, Лемківщина), на інших — як зорі

(Одещина); на подільських писанках вони реалістично представляють весняне

сонце. Проте одним із найдавніших варіантів цього знака слід уважати «павучки»,

поширені на Східному Поліссі, і «крутороги», характерні для всієї території України.

(73–80) У писанкових орнаментах часто використовується зображення сосонки —

трави, що найпершою з’являється на піщаних ґрунтах і плететься, наче змійка.

Ця деталь у писанкарстві пов’язана з культом небесного змія, який, як уважали

наші предки, запліднював усе живе на землі. Цей культ поступово зник після

запровадження християнства. Натомість з’явилися на писанках гілочки верби,

маки, усяка рослинність, що оживає й починає буйно квітнути навесні. Ці магічні

знаки та символи воскресіння природи були не випадковими. Вони уславлювали

життєдайні сили — сонце і воду, від яких залежали життя і добробут наших предків.

(81–83) Наші пращури міцно трималися духовних законів, вони перебували в

гармонії з природою, космосом, у гармонії з навколишнім світом, тому людина

була захищена від духовної руйнації.

*За Лідією Вудвуд, 851 слово*

Слово, виділене в реченні «Маючи такі *прекрасні* символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, нашу історію й родовідну пам’ять…» (рядки 12–14), ужито зі значенням

Answer: який має привабливий вигляд, милує око

Answer: який має надзвичайно позитивні риси, моральні якості

Answer: надзвичайно вдалий, влучний

Answer: сповнений високого значення, глибокого змісту


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Наші обереги**

(1–3) Повертаючись обличчям до духовної культури свого народу, ми наближаємося

до забутих джерел, які живили його дух, оберігали чистоту душі, були добрими

охоронцями в повсякденному житті.

(4–7) Людина є маленькою часточкою космосу — внутрішня її частина

підпорядкована вищим законам буття, гармонії Всесвіту. Проте, прийшовши на

землю у своїй тілесній оболонці, вона відчувала безсилля перед природою та

шукала захисту в ній.

(8–10) Наші давні предки обожнювали природу й вірили, що весь світ сповнений

добрими і злими духами. Намагаючись захиститися від зла, людина створила для

себе цілу систему оберегів. Що ж таке оберіг?

(11–14) Василь Скуратівський у книзі «Берегиня» зазначає: «Берегиня, обереги —

наші давні й добрі символи. Іхнє генетичне коріння сягає глибини століть… Маючи

такі прекрасні символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, наш

історію й родовідну пам’ять…»

(15–18) За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: небесна

частина з божествами, що жили на ній, світилами (сонцем, місяцем і зорями); земна —

з людиною і землею, на якій вона живе; підземна — з духами зла, смертю, хворобами та

лихом і душами померлих родичів.

(19–30) На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його також у трьох

вимірах: небесна частина — дах, середня частина — власне житло — і нижня,

яка містилась у землі. Тобто саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його

частина мала символічне значення. Вікна — це очі хати, через які людина

підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами. Поріг — це межа між

зовнішнім і внутрішнім світом, а також межа між підземним світом — світом

померлих — і світом живої людини. Піч — домашнє вогнище. А вогонь був

священним, тому що він уважався доброю силою, що йде від сонця. Через комин

також здійснювався зв’язок із небесним світом, тому що через комин, уважали

наші предки, вилітає всяка нечисть із хати. Щоб захистити житло від зла, над

вхідними дверима часто вирізували знаки-обереги: кола, розетки — символи сонця,

хрести. Ці знаки наносили на сволок у хаті, а також на віконні рами.

(31–43) Традиційна українська хата, на думку Василя Скуратівського, є цілком

оригінальним витвором народу, самобутнім явищем в історії архітектури, високим

зразком будівельних, мистецьких, етичних та естетичних конструкцій. Зводячи

той чи інший тип житла, народні будівничі виробили цілу систему симетричних

прийомів з використанням унікальних і пропорційних силуетів. Не випадково

(44–58) Оберегами в давнину слугували й рушники, на яких були вишиті магічні

знаки. Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову

орнаментів. Магічний знак — Дерево життя, який траплявся найчастіше на рушниках

і відбивав уявлення наших пращурів про світ, також мав три частини: крона — це

небо, стовбур — матеріальний світ, людина; коріння — підземний світ, вода, змії

та все, що живе в землі. Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках

зображалися зірки, що символізували зоряне небо. Чіткою лінією відмежовувався

від Дерева життя підземний світ, у якому все уявлялося в перевернутому вигляді

(квіти голівками донизу). Це особливо відбилося на похоронних рушниках, де

перевернуті вниз голівками квіти означали перехід покійного в інший світ. Під

мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи

меандр, що символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Меандри як знаки водної стихії зображалися з метою завоювати прихильність

цієї сили, непідвладної людині, і допомогти природним процесам (наприклад,

викликати дощ).

(59–62) Знаками-оберегами на рушнику були ромби, квадрати, трикутники,

що символізували родючість. Чотири пори року, чотири тижні місяця, чотири

фази людського життя (народження, юність, старість, смерть) виражалися в

геометричному орнаменті накладенням одних квадратиків на інші.

(63–72) Магічні знаки дістали відображення не лише в українській вишивці,

а й в орнаменті писанки. Яйце — це також, за давніми уявленнями наших

пращурів, символ Усесвіту. Історія писанки сягає в сиву давнину і пов’язана

з язичницьким культом уславлення вічного закону весняного пробудження

всього живого на землі. Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, —

це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки). Знаки сонця на деяких писанках

виглядають як розетки (Пряшівщина, Лемківщина), на інших — як зорі

(Одещина); на подільських писанках вони реалістично представляють весняне

сонце. Проте одним із найдавніших варіантів цього знака слід уважати «павучки»,

поширені на Східному Поліссі, і «крутороги», характерні для всієї території України.

(73–80) У писанкових орнаментах часто використовується зображення сосонки —

трави, що найпершою з’являється на піщаних ґрунтах і плететься, наче змійка.

Ця деталь у писанкарстві пов’язана з культом небесного змія, який, як уважали

наші предки, запліднював усе живе на землі. Цей культ поступово зник після

запровадження християнства. Натомість з’явилися на писанках гілочки верби,

маки, усяка рослинність, що оживає й починає буйно квітнути навесні. Ці магічні

знаки та символи воскресіння природи були не випадковими. Вони уславлювали

життєдайні сили — сонце і воду, від яких залежали життя і добробут наших предків.

(81–83) Наші пращури міцно трималися духовних законів, вони перебували в

гармонії з природою, космосом, у гармонії з навколишнім світом, тому людина

була захищена від духовної руйнації.

*За Лідією Вудвуд, 851 слово*

Родючість в орнаменті символізують зображення

Answer: ромбів

Answer: розеток

Answer: «круторогів»

Answer: гілочок верби


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Наші обереги**

(1–3) Повертаючись обличчям до духовної культури свого народу, ми наближаємося

до забутих джерел, які живили його дух, оберігали чистоту душі, були добрими

охоронцями в повсякденному житті.

(4–7) Людина є маленькою часточкою космосу — внутрішня її частина

підпорядкована вищим законам буття, гармонії Всесвіту. Проте, прийшовши на

землю у своїй тілесній оболонці, вона відчувала безсилля перед природою та

шукала захисту в ній.

(8–10) Наші давні предки обожнювали природу й вірили, що весь світ сповнений

добрими і злими духами. Намагаючись захиститися від зла, людина створила для

(11–14) Василь Скуратівський у книзі «Берегиня» зазначає: «Берегиня, обереги —

наші давні й добрі символи. Іхнє генетичне коріння сягає глибини століть… Маючи

такі прекрасні символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, наш

історію й родовідну пам’ять…»

(15–18) За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: небесна

частина з божествами, що жили на ній, світилами (сонцем, місяцем і зорями); земна —

з людиною і землею, на якій вона живе; підземна — з духами зла, смертю, хворобами та

лихом і душами померлих родичів.

(19–30) На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його також у трьох

вимірах: небесна частина — дах, середня частина — власне житло — і нижня,

яка містилась у землі. Тобто саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його

частина мала символічне значення. Вікна — це очі хати, через які людина

підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами. Поріг — це межа між

зовнішнім і внутрішнім світом, а також межа між підземним світом — світом

померлих — і світом живої людини. Піч — домашнє вогнище. А вогонь був

священним, тому що він уважався доброю силою, що йде від сонця. Через комин

також здійснювався зв’язок із небесним світом, тому що через комин, уважали

наші предки, вилітає всяка нечисть із хати. Щоб захистити житло від зла, над

вхідними дверима часто вирізували знаки-обереги: кола, розетки — символи сонця,

хрести. Ці знаки наносили на сволок у хаті, а також на віконні рами.

(31–43) Традиційна українська хата, на думку Василя Скуратівського, є цілком

оригінальним витвором народу, самобутнім явищем в історії архітектури, високим

зразком будівельних, мистецьких, етичних та естетичних конструкцій. Зводячи

той чи інший тип житла, народні будівничі виробили цілу систему симетричних

прийомів з використанням унікальних і пропорційних силуетів. Не випадково

французький військовий інженер Гійом Лавассер де Боплан, мандруючи в XVII

столітті по Дніпру, захоплювався високим мистецтвом народного зодчества.

Інший іноземець — німецький географ Йоганн-Георг Коль, який 1838 року

побував в Україні, відзначав у своїх нотатках: «Українці живуть в охайних,

завше підтримуваних у чистоті хатах, які начебто усміхаються до тебе.

Господині не задовольняються тим, що кожної суботи миють їх, як це роблять

голландці, але ще й раз на два тижні білять житло. Від того хати в Україні

виглядають вельми чепурно, немовби свіжовибілене полотно».

(44–58) Оберегами в давнину слугували й рушники, на яких були вишиті магічні

знаки. Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову

орнаментів. Магічний знак — Дерево життя, який траплявся найчастіше на рушниках

і відбивав уявлення наших пращурів про світ, також мав три частини: крона — це

небо, стовбур — матеріальний світ, людина; коріння — підземний світ, вода, змії

та все, що живе в землі. Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках

зображалися зірки, що символізували зоряне небо. Чіткою лінією відмежовувався

від Дерева життя підземний світ, у якому все уявлялося в перевернутому вигляді

(квіти голівками донизу). Це особливо відбилося на похоронних рушниках, де

перевернуті вниз голівками квіти означали перехід покійного в інший світ. Під

мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи

меандр, що символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Меандри як знаки водної стихії зображалися з метою завоювати прихильність

цієї сили, непідвладної людині, і допомогти природним процесам (наприклад,

викликати дощ).

(59–62) Знаками-оберегами на рушнику були ромби, квадрати, трикутники,

що символізували родючість. Чотири пори року, чотири тижні місяця, чотири

фази людського життя (народження, юність, старість, смерть) виражалися в

геометричному орнаменті накладенням одних квадратиків на інші.

(63–72) Магічні знаки дістали відображення не лише в українській вишивці,

а й в орнаменті писанки. Яйце — це також, за давніми уявленнями наших

пращурів, символ Усесвіту. Історія писанки сягає в сиву давнину і пов’язана

з язичницьким культом уславлення вічного закону весняного пробудження

всього живого на землі. Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, —

це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки). Знаки сонця на деяких писанках

виглядають як розетки (Пряшівщина, Лемківщина), на інших — як зорі

(Одещина); на подільських писанках вони реалістично представляють весняне

сонце. Проте одним із найдавніших варіантів цього знака слід уважати «павучки»,

поширені на Східному Поліссі, і «крутороги», характерні для всієї території України.

(73–80) У писанкових орнаментах часто використовується зображення сосонки —

трави, що найпершою з’являється на піщаних ґрунтах і плететься, наче змійка.

Ця деталь у писанкарстві пов’язана з культом небесного змія, який, як уважали

наші предки, запліднював усе живе на землі. Цей культ поступово зник після

запровадження християнства. Натомість з’явилися на писанках гілочки верби,

маки, усяка рослинність, що оживає й починає буйно квітнути навесні. Ці магічні

знаки та символи воскресіння природи були не випадковими. Вони уславлювали

життєдайні сили — сонце і воду, від яких залежали життя і добробут наших предків.

(81–83) Наші пращури міцно трималися духовних законів, вони перебували в

гармонії з природою, космосом, у гармонії з навколишнім світом, тому людина

була захищена від духовної руйнації.

*За Лідією Вудвуд, 851 слово*

Аргументами до тези «…саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його частина мала символічне значення» (рядки 21–22) є всі наведені нижче висловлення, ОКРІМ

Answer: За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: з небесної, земної та підземної.

Answer: Вікна — це очі хати, через які людина підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами.

Answer: На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його у трьох вимірах.

Answer: Щоб захистити житло від зла, над вхідними дверима вирізували знаки-обереги.


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Наші обереги**

(1–3) Повертаючись обличчям до духовної культури свого народу, ми наближаємося

до забутих джерел, які живили його дух, оберігали чистоту душі, були добрими

охоронцями в повсякденному житті.

(4–7) Людина є маленькою часточкою космосу — внутрішня її частина

підпорядкована вищим законам буття, гармонії Всесвіту. Проте, прийшовши на

землю у своїй тілесній оболонці, вона відчувала безсилля перед природою та

шукала захисту в ній.

(8–10) Наші давні предки обожнювали природу й вірили, що весь світ сповнений

добрими і злими духами. Намагаючись захиститися від зла, людина створила для

(11–14) Василь Скуратівський у книзі «Берегиня» зазначає: «Берегиня, обереги —

наші давні й добрі символи. Іхнє генетичне коріння сягає глибини століть… Маючи

такі прекрасні символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, наш

історію й родовідну пам’ять…»

(15–18) За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: небесна

частина з божествами, що жили на ній, світилами (сонцем, місяцем і зорями); земна —

з людиною і землею, на якій вона живе; підземна — з духами зла, смертю, хворобами та

лихом і душами померлих родичів.

(19–30) На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його також у трьох

вимірах: небесна частина — дах, середня частина — власне житло — і нижня,

яка містилась у землі. Тобто саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його

частина мала символічне значення. Вікна — це очі хати, через які людина

підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами. Поріг — це межа між

зовнішнім і внутрішнім світом, а також межа між підземним світом — світом

померлих — і світом живої людини. Піч — домашнє вогнище. А вогонь був

священним, тому що він уважався доброю силою, що йде від сонця. Через комин

також здійснювався зв’язок із небесним світом, тому що через комин, уважали

наші предки, вилітає всяка нечисть із хати. Щоб захистити житло від зла, над

вхідними дверима часто вирізували знаки-обереги: кола, розетки — символи сонця,

хрести. Ці знаки наносили на сволок у хаті, а також на віконні рами.

(31–43) Традиційна українська хата, на думку Василя Скуратівського, є цілком

оригінальним витвором народу, самобутнім явищем в історії архітектури, високим

зразком будівельних, мистецьких, етичних та естетичних конструкцій. Зводячи

той чи інший тип житла, народні будівничі виробили цілу систему симетричних

прийомів з використанням унікальних і пропорційних силуетів. Не випадково

французький військовий інженер Гійом Лавассер де Боплан, мандруючи в XVII

столітті по Дніпру, захоплювався високим мистецтвом народного зодчества.

Інший іноземець — німецький географ Йоганн-Георг Коль, який 1838 року

побував в Україні, відзначав у своїх нотатках: «Українці живуть в охайних,

завше підтримуваних у чистоті хатах, які начебто усміхаються до тебе.

Господині не задовольняються тим, що кожної суботи миють їх, як це роблять

голландці, але ще й раз на два тижні білять житло. Від того хати в Україні

виглядають вельми чепурно, немовби свіжовибілене полотно».

(44–58) Оберегами в давнину слугували й рушники, на яких були вишиті магічні

знаки. Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову

орнаментів. Магічний знак — Дерево життя, який траплявся найчастіше на рушниках

і відбивав уявлення наших пращурів про світ, також мав три частини: крона — це

небо, стовбур — матеріальний світ, людина; коріння — підземний світ, вода, змії

та все, що живе в землі. Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках

зображалися зірки, що символізували зоряне небо. Чіткою лінією відмежовувався

від Дерева життя підземний світ, у якому все уявлялося в перевернутому вигляді

(квіти голівками донизу). Це особливо відбилося на похоронних рушниках, де

перевернуті вниз голівками квіти означали перехід покійного в інший світ. Під

мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи

меандр, що символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Меандри як знаки водної стихії зображалися з метою завоювати прихильність

цієї сили, непідвладної людині, і допомогти природним процесам (наприклад,

викликати дощ).

(59–62) Знаками-оберегами на рушнику були ромби, квадрати, трикутники,

що символізували родючість. Чотири пори року, чотири тижні місяця, чотири

фази людського життя (народження, юність, старість, смерть) виражалися в

геометричному орнаменті накладенням одних квадратиків на інші.

(63–72) Магічні знаки дістали відображення не лише в українській вишивці,

а й в орнаменті писанки. Яйце — це також, за давніми уявленнями наших

пращурів, символ Усесвіту. Історія писанки сягає в сиву давнину і пов’язана

з язичницьким культом уславлення вічного закону весняного пробудження

всього живого на землі. Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, —

це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки). Знаки сонця на деяких писанках

виглядають як розетки (Пряшівщина, Лемківщина), на інших — як зорі

(Одещина); на подільських писанках вони реалістично представляють весняне

сонце. Проте одним із найдавніших варіантів цього знака слід уважати «павучки»,

поширені на Східному Поліссі, і «крутороги», характерні для всієї території України.

(73–80) У писанкових орнаментах часто використовується зображення сосонки —

трави, що найпершою з’являється на піщаних ґрунтах і плететься, наче змійка.

Ця деталь у писанкарстві пов’язана з культом небесного змія, який, як уважали

наші предки, запліднював усе живе на землі. Цей культ поступово зник після

запровадження християнства. Натомість з’явилися на писанках гілочки верби,

маки, усяка рослинність, що оживає й починає буйно квітнути навесні. Ці магічні

знаки та символи воскресіння природи були не випадковими. Вони уславлювали

життєдайні сили — сонце і воду, від яких залежали життя і добробут наших предків.

(81–83) Наші пращури міцно трималися духовних законів, вони перебували в

гармонії з природою, космосом, у гармонії з навколишнім світом, тому людина

була захищена від духовної руйнації.

*За Лідією Вудвуд, 851 слово*

Речення «Що ж таке оберіг?» (рядок 10) використано

Answer: для відображення емоційного стану автора тексту

Answer: як засіб зв’язку між абзацами

Answer: для вираження головної думки тексту

Answer: як запитання, що не потребує відповіді


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Наші обереги**

(1–3) Повертаючись обличчям до духовної культури свого народу, ми наближаємося

до забутих джерел, які живили його дух, оберігали чистоту душі, були добрими

охоронцями в повсякденному житті.

(4–7) Людина є маленькою часточкою космосу — внутрішня її частина

підпорядкована вищим законам буття, гармонії Всесвіту. Проте, прийшовши на

землю у своїй тілесній оболонці, вона відчувала безсилля перед природою та

шукала захисту в ній.

(8–10) Наші давні предки обожнювали природу й вірили, що весь світ сповнений

добрими і злими духами. Намагаючись захиститися від зла, людина створила для

(11–14) Василь Скуратівський у книзі «Берегиня» зазначає: «Берегиня, обереги —

наші давні й добрі символи. Іхнє генетичне коріння сягає глибини століть… Маючи

такі прекрасні символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, наш

історію й родовідну пам’ять…»

(15–18) За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: небесна

частина з божествами, що жили на ній, світилами (сонцем, місяцем і зорями); земна —

з людиною і землею, на якій вона живе; підземна — з духами зла, смертю, хворобами та

лихом і душами померлих родичів.

(19–30) На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його також у трьох

вимірах: небесна частина — дах, середня частина — власне житло — і нижня,

яка містилась у землі. Тобто саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його

частина мала символічне значення. Вікна — це очі хати, через які людина

підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами. Поріг — це межа між

зовнішнім і внутрішнім світом, а також межа між підземним світом — світом

померлих — і світом живої людини. Піч — домашнє вогнище. А вогонь був

священним, тому що він уважався доброю силою, що йде від сонця. Через комин

також здійснювався зв’язок із небесним світом, тому що через комин, уважали

наші предки, вилітає всяка нечисть із хати. Щоб захистити житло від зла, над

вхідними дверима часто вирізували знаки-обереги: кола, розетки — символи сонця,

хрести. Ці знаки наносили на сволок у хаті, а також на віконні рами.

(31–43) Традиційна українська хата, на думку Василя Скуратівського, є цілком

оригінальним витвором народу, самобутнім явищем в історії архітектури, високим

зразком будівельних, мистецьких, етичних та естетичних конструкцій. Зводячи

той чи інший тип житла, народні будівничі виробили цілу систему симетричних

прийомів з використанням унікальних і пропорційних силуетів. Не випадково

французький військовий інженер Гійом Лавассер де Боплан, мандруючи в XVII

столітті по Дніпру, захоплювався високим мистецтвом народного зодчества.

Інший іноземець — німецький географ Йоганн-Георг Коль, який 1838 року

побував в Україні, відзначав у своїх нотатках: «Українці живуть в охайних,

завше підтримуваних у чистоті хатах, які начебто усміхаються до тебе.

Господині не задовольняються тим, що кожної суботи миють їх, як це роблять

голландці, але ще й раз на два тижні білять житло. Від того хати в Україні

виглядають вельми чепурно, немовби свіжовибілене полотно».

(44–58) Оберегами в давнину слугували й рушники, на яких були вишиті магічні

знаки. Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову

орнаментів. Магічний знак — Дерево життя, який траплявся найчастіше на рушниках

і відбивав уявлення наших пращурів про світ, також мав три частини: крона — це

небо, стовбур — матеріальний світ, людина; коріння — підземний світ, вода, змії

та все, що живе в землі. Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках

зображалися зірки, що символізували зоряне небо. Чіткою лінією відмежовувався

від Дерева життя підземний світ, у якому все уявлялося в перевернутому вигляді

(квіти голівками донизу). Це особливо відбилося на похоронних рушниках, де

перевернуті вниз голівками квіти означали перехід покійного в інший світ. Під

мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи

меандр, що символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Меандри як знаки водної стихії зображалися з метою завоювати прихильність

цієї сили, непідвладної людині, і допомогти природним процесам (наприклад,

викликати дощ).

(59–62) Знаками-оберегами на рушнику були ромби, квадрати, трикутники,

що символізували родючість. Чотири пори року, чотири тижні місяця, чотири

фази людського життя (народження, юність, старість, смерть) виражалися в

геометричному орнаменті накладенням одних квадратиків на інші.

(63–72) Магічні знаки дістали відображення не лише в українській вишивці,

а й в орнаменті писанки. Яйце — це також, за давніми уявленнями наших

пращурів, символ Усесвіту. Історія писанки сягає в сиву давнину і пов’язана

з язичницьким культом уславлення вічного закону весняного пробудження

всього живого на землі. Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, —

це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки). Знаки сонця на деяких писанках

виглядають як розетки (Пряшівщина, Лемківщина), на інших — як зорі

(Одещина); на подільських писанках вони реалістично представляють весняне

сонце. Проте одним із найдавніших варіантів цього знака слід уважати «павучки»,

поширені на Східному Поліссі, і «крутороги», характерні для всієї території України.

(73–80) У писанкових орнаментах часто використовується зображення сосонки —

трави, що найпершою з’являється на піщаних ґрунтах і плететься, наче змійка.

Ця деталь у писанкарстві пов’язана з культом небесного змія, який, як уважали

наші предки, запліднював усе живе на землі. Цей культ поступово зник після

запровадження християнства. Натомість з’явилися на писанках гілочки верби,

маки, усяка рослинність, що оживає й починає буйно квітнути навесні. Ці магічні

знаки та символи воскресіння природи були не випадковими. Вони уславлювали

життєдайні сили — сонце і воду, від яких залежали життя і добробут наших предків.

(81–83) Наші пращури міцно трималися духовних законів, вони перебували в

гармонії з природою, космосом, у гармонії з навколишнім світом, тому людина

була захищена від духовної руйнації.

*За Лідією Вудвуд, 851 слово*

Загальним щодо інших є зміст висловлення

Answer: Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, — це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки).

Answer: Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову орнаментів.

Answer: Під мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи меандр, який символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Answer: Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках зображалися зірки, що символізували зоряне небо.


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Наші обереги**

(1–3) Повертаючись обличчям до духовної культури свого народу, ми наближаємося

до забутих джерел, які живили його дух, оберігали чистоту душі, були добрими

охоронцями в повсякденному житті.

(4–7) Людина є маленькою часточкою космосу — внутрішня її частина

підпорядкована вищим законам буття, гармонії Всесвіту. Проте, прийшовши на

землю у своїй тілесній оболонці, вона відчувала безсилля перед природою та

шукала захисту в ній.

(8–10) Наші давні предки обожнювали природу й вірили, що весь світ сповнений

добрими і злими духами. Намагаючись захиститися від зла, людина створила для

(11–14) Василь Скуратівський у книзі «Берегиня» зазначає: «Берегиня, обереги —

наші давні й добрі символи. Іхнє генетичне коріння сягає глибини століть… Маючи

такі прекрасні символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, наш

історію й родовідну пам’ять…»

(15–18) За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: небесна

частина з божествами, що жили на ній, світилами (сонцем, місяцем і зорями); земна —

з людиною і землею, на якій вона живе; підземна — з духами зла, смертю, хворобами та

лихом і душами померлих родичів.

(19–30) На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його також у трьох

вимірах: небесна частина — дах, середня частина — власне житло — і нижня,

яка містилась у землі. Тобто саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його

частина мала символічне значення. Вікна — це очі хати, через які людина

підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами. Поріг — це межа між

зовнішнім і внутрішнім світом, а також межа між підземним світом — світом

померлих — і світом живої людини. Піч — домашнє вогнище. А вогонь був

священним, тому що він уважався доброю силою, що йде від сонця. Через комин

також здійснювався зв’язок із небесним світом, тому що через комин, уважали

наші предки, вилітає всяка нечисть із хати. Щоб захистити житло від зла, над

вхідними дверима часто вирізували знаки-обереги: кола, розетки — символи сонця,

хрести. Ці знаки наносили на сволок у хаті, а також на віконні рами.

(31–43) Традиційна українська хата, на думку Василя Скуратівського, є цілком

оригінальним витвором народу, самобутнім явищем в історії архітектури, високим

зразком будівельних, мистецьких, етичних та естетичних конструкцій. Зводячи

той чи інший тип житла, народні будівничі виробили цілу систему симетричних

прийомів з використанням унікальних і пропорційних силуетів. Не випадково

французький військовий інженер Гійом Лавассер де Боплан, мандруючи в XVII

столітті по Дніпру, захоплювався високим мистецтвом народного зодчества.

Інший іноземець — німецький географ Йоганн-Георг Коль, який 1838 року

побував в Україні, відзначав у своїх нотатках: «Українці живуть в охайних,

завше підтримуваних у чистоті хатах, які начебто усміхаються до тебе.

Господині не задовольняються тим, що кожної суботи миють їх, як це роблять

голландці, але ще й раз на два тижні білять житло. Від того хати в Україні

виглядають вельми чепурно, немовби свіжовибілене полотно».

(44–58) Оберегами в давнину слугували й рушники, на яких були вишиті магічні

знаки. Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову

орнаментів. Магічний знак — Дерево життя, який траплявся найчастіше на рушниках

і відбивав уявлення наших пращурів про світ, також мав три частини: крона — це

небо, стовбур — матеріальний світ, людина; коріння — підземний світ, вода, змії

та все, що живе в землі. Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках

зображалися зірки, що символізували зоряне небо. Чіткою лінією відмежовувався

від Дерева життя підземний світ, у якому все уявлялося в перевернутому вигляді

(квіти голівками донизу). Це особливо відбилося на похоронних рушниках, де

перевернуті вниз голівками квіти означали перехід покійного в інший світ. Під

мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи

меандр, що символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Меандри як знаки водної стихії зображалися з метою завоювати прихильність

цієї сили, непідвладної людині, і допомогти природним процесам (наприклад,

викликати дощ).

(59–62) Знаками-оберегами на рушнику були ромби, квадрати, трикутники,

що символізували родючість. Чотири пори року, чотири тижні місяця, чотири

фази людського життя (народження, юність, старість, смерть) виражалися в

геометричному орнаменті накладенням одних квадратиків на інші.

(63–72) Магічні знаки дістали відображення не лише в українській вишивці,

а й в орнаменті писанки. Яйце — це також, за давніми уявленнями наших

пращурів, символ Усесвіту. Історія писанки сягає в сиву давнину і пов’язана

з язичницьким культом уславлення вічного закону весняного пробудження

всього живого на землі. Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, —

це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки). Знаки сонця на деяких писанках

виглядають як розетки (Пряшівщина, Лемківщина), на інших — як зорі

(Одещина); на подільських писанках вони реалістично представляють весняне

сонце. Проте одним із найдавніших варіантів цього знака слід уважати «павучки»,

поширені на Східному Поліссі, і «крутороги», характерні для всієї території України.

(73–80) У писанкових орнаментах часто використовується зображення сосонки —

трави, що найпершою з’являється на піщаних ґрунтах і плететься, наче змійка.

Ця деталь у писанкарстві пов’язана з культом небесного змія, який, як уважали

наші предки, запліднював усе живе на землі. Цей культ поступово зник після

запровадження християнства. Натомість з’явилися на писанках гілочки верби,

маки, усяка рослинність, що оживає й починає буйно квітнути навесні. Ці магічні

знаки та символи воскресіння природи були не випадковими. Вони уславлювали

життєдайні сили — сонце і воду, від яких залежали життя і добробут наших предків.

(81–83) Наші пращури міцно трималися духовних законів, вони перебували в

гармонії з природою, космосом, у гармонії з навколишнім світом, тому людина

була захищена від духовної руйнації.

*За Лідією Вудвуд, 851 слово*

У тексті НЕ розглядається символічне значення

Answer: рушника

Answer: сорочки

Answer: хати

Answer: писанки


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Наші обереги**

(1–3) Повертаючись обличчям до духовної культури свого народу, ми наближаємося

до забутих джерел, які живили його дух, оберігали чистоту душі, були добрими

охоронцями в повсякденному житті.

(4–7) Людина є маленькою часточкою космосу — внутрішня її частина

підпорядкована вищим законам буття, гармонії Всесвіту. Проте, прийшовши на

землю у своїй тілесній оболонці, вона відчувала безсилля перед природою та

шукала захисту в ній.

(8–10) Наші давні предки обожнювали природу й вірили, що весь світ сповнений

добрими і злими духами. Намагаючись захиститися від зла, людина створила для

(11–14) Василь Скуратівський у книзі «Берегиня» зазначає: «Берегиня, обереги —

наші давні й добрі символи. Іхнє генетичне коріння сягає глибини століть… Маючи

такі прекрасні символи, народ зумів уберегти від забуття нашу пісню й думу, наш

історію й родовідну пам’ять…»

(15–18) За давніми уявленнями наших предків, світ складався з трьох частин: небесна

частина з божествами, що жили на ній, світилами (сонцем, місяцем і зорями); земна —

з людиною і землею, на якій вона живе; підземна — з духами зла, смертю, хворобами та

лихом і душами померлих родичів.

(19–30) На зорі цивілізації, придумавши житло, людина уявляла його також у трьох

вимірах: небесна частина — дах, середня частина — власне житло — і нижня,

яка містилась у землі. Тобто саме житло було прообразом Усесвіту, і кожна його

частина мала символічне значення. Вікна — це очі хати, через які людина

підтримувала зв’язок із небесним світом, божествами. Поріг — це межа між

зовнішнім і внутрішнім світом, а також межа між підземним світом — світом

померлих — і світом живої людини. Піч — домашнє вогнище. А вогонь був

священним, тому що він уважався доброю силою, що йде від сонця. Через комин

також здійснювався зв’язок із небесним світом, тому що через комин, уважали

наші предки, вилітає всяка нечисть із хати. Щоб захистити житло від зла, над

вхідними дверима часто вирізували знаки-обереги: кола, розетки — символи сонця,

хрести. Ці знаки наносили на сволок у хаті, а також на віконні рами.

(31–43) Традиційна українська хата, на думку Василя Скуратівського, є цілком

оригінальним витвором народу, самобутнім явищем в історії архітектури, високим

зразком будівельних, мистецьких, етичних та естетичних конструкцій. Зводячи

той чи інший тип житла, народні будівничі виробили цілу систему симетричних

прийомів з використанням унікальних і пропорційних силуетів. Не випадково

французький військовий інженер Гійом Лавассер де Боплан, мандруючи в XVII

столітті по Дніпру, захоплювався високим мистецтвом народного зодчества.

Інший іноземець — німецький географ Йоганн-Георг Коль, який 1838 року

побував в Україні, відзначав у своїх нотатках: «Українці живуть в охайних,

завше підтримуваних у чистоті хатах, які начебто усміхаються до тебе.

Господині не задовольняються тим, що кожної суботи миють їх, як це роблять

голландці, але ще й раз на два тижні білять житло. Від того хати в Україні

виглядають вельми чепурно, немовби свіжовибілене полотно».

(44–58) Оберегами в давнину слугували й рушники, на яких були вишиті магічні

знаки. Уявлення наших предків про походження світу перейшли в художню мову

орнаментів. Магічний знак — Дерево життя, який траплявся найчастіше на рушниках

і відбивав уявлення наших пращурів про світ, також мав три частини: крона — це

небо, стовбур — матеріальний світ, людина; коріння — підземний світ, вода, змії

та все, що живе в землі. Над Деревом життя (Світовим деревом) на вишивках

зображалися зірки, що символізували зоряне небо. Чіткою лінією відмежовувався

від Дерева життя підземний світ, у якому все уявлялося в перевернутому вигляді

(квіти голівками донизу). Це особливо відбилося на похоронних рушниках, де

перевернуті вниз голівками квіти означали перехід покійного в інший світ. Під

мотивами Світового дерева завжди зображали зигзагоподібний орнамент чи

меандр, що символізував хвилі первісного океану, з якого виросло це дерево.

Меандри як знаки водної стихії зображалися з метою завоювати прихильність

цієї сили, непідвладної людині, і допомогти природним процесам (наприклад,

викликати дощ).

(59–62) Знаками-оберегами на рушнику були ромби, квадрати, трикутники,

що символізували родючість. Чотири пори року, чотири тижні місяця, чотири

фази людського життя (народження, юність, старість, смерть) виражалися в

геометричному орнаменті накладенням одних квадратиків на інші.

(63–72) Магічні знаки дістали відображення не лише в українській вишивці,

а й в орнаменті писанки. Яйце — це також, за давніми уявленнями наших

пращурів, символ Усесвіту. Історія писанки сягає в сиву давнину і пов’язана

з язичницьким культом уславлення вічного закону весняного пробудження

всього живого на землі. Група орнаментів, найбільш поширених на писанках, —

це знаки Всесвіту і сонця (солярні знаки). Знаки сонця на деяких писанках

виглядають як розетки (Пряшівщина, Лемківщина), на інших — як зорі

(Одещина); на подільських писанках вони реалістично представляють весняне

сонце. Проте одним із найдавніших варіантів цього знака слід уважати «павучки»,

поширені на Східному Поліссі, і «крутороги», характерні для всієї території України.

(73–80) У писанкових орнаментах часто використовується зображення сосонки —

трави, що найпершою з’являється на піщаних ґрунтах і плететься, наче змійка.

Ця деталь у писанкарстві пов’язана з культом небесного змія, який, як уважали

наші предки, запліднював усе живе на землі. Цей культ поступово зник після

запровадження християнства. Натомість з’явилися на писанках гілочки верби,

маки, усяка рослинність, що оживає й починає буйно квітнути навесні. Ці магічні

знаки та символи воскресіння природи були не випадковими. Вони уславлювали

життєдайні сили — сонце і воду, від яких залежали життя і добробут наших предків.

(81–83) Наші пращури міцно трималися духовних законів, вони перебували в

гармонії з природою, космосом, у гармонії з навколишнім світом, тому людина

була захищена від духовної руйнації.

*За Лідією Вудвуд, 851 слово*

Рядки 63–80 об’єднані мікротемою

Answer: символи воскресіння природи

Answer: писанкові орнаменти

Answer: культ небесного змія

Answer: солярні знаки


Question:
Рядки

*Наїхала старшина*
*До вдовиного двора,*
*Стала думать і гадать,*
*Кого в рекрути віддать*

узяті з

Answer: суспільно-побутової пісні

Answer: календарно-обрядової пісні

Answer: історичної пісні

Answer: балади

Answer: думи


Question: «…Тут кривавого вина недостало; тут пир докінчили хоробрі русичі…», — так у «Слові про похід Ігорів» зображено

Answer: бенкет у князя Святослава

Answer: весілля князя Ігоря та Ярославни

Answer: епізод князівських міжусобиць

Answer: поразку Ігоря в бою з половцями

Answer: святкування повернення Ігоря з половецького полону


Question: «Де згода в сімействі, де мир і тишина, / Щасливі там люди, блаженна сторона», — заявляють герої твору

Answer: «Наталка Полтавка»

Answer: «Земля»

Answer: «Кайдашева сім’я»

Answer: «Лісова пісня»

Answer: «Катерина»


Question: Іван Котляревський увів до тексту «Наталки Полтавки» пісню Марусі Чурай

Answer: «Видно шляхи полтавськії…»

Answer: «Сонце низенько, вечір близенько…»

Answer: «Ой під вишнею, під черешнею…»

Answer: «Всякому місту звичай і права...»

Answer: «Віють вітри, віють буйні…»


Question: «А такий був: нехай тільки станеться кому з нашого села пригода — головою ляже, а вирятує; нехай зачепить хто чужий, то й не збудеться лиха: налетить, як той вихор нагальний, дощенту викорчує. Колись шляхтич да заняв козаче поле, то він і хату його спалив, і попіл розвіяв, і самого протурив за Дніпро», — так схарактеризовано героя твору

Answer: Пантелеймона Куліша

Answer: Панаса Мирного

Answer: Марка Вовчка

Answer: Івана Багряного

Answer: Олександра Довженка


Question: Протягом понад століття відбуваються події твору

Answer: «Кайдашева сім’я»

Answer: «Тіні забутих предків»

Answer: «Земля»

Answer: «Хіба ревуть воли, як ясла повні?»

Answer: «Чорна рада»


Question:
Упевненість у тому, що

*Сила родиться й завзяття*
*Не ридать, а добувати,*
*Хоч синам, як не собі,*
*Кращу долю в боротьбі*

висловлене у творі

Answer: «De libertate»

Answer: «Стилет чи стилос?»

Answer: «Страшні слова, коли вони мовчать»

Answer: «Як добре те, що смерті не боюсь я»

Answer: «Гімн»


Question: «Їм не до сміху, оскільки вони — учасники великої родинно-побутової війни, якій не видно кінця», — сказано про персонажів твору

Answer: «Кайдашева сім’я»

Answer: «Гайдамаки»

Answer: «Енеїда»

Answer: «Чорна рада»

Answer: «Хіба ревуть воли, як ясла повні?»


Question: «Жити хочу! Геть, думи сумні!» — такою є провідна думка твору

Answer: Івана Франка

Answer: Лесі Українки

Answer: Тараса Шевченка

Answer: Григорія Сковороди

Answer: Миколи Вороного


Question: Твір «Арфами, арфами…» перегукується з віршем

Answer: «Чого являєшся мені у сні»

Answer: «Блакитна Панна»

Answer: «О земле втрачена, явися!..»

Answer: «О слово рідне! Орле скутий!..»

Answer: «Молюсь і вірю…»


Question: «Переломаним кликали в селі» головного героя твору

Answer: «Максим Гримач»

Answer: «Момент»

Answer: «Тіні забутих предків»

Answer: «Камінний хрест»

Answer: «Земля»


Question: «Лемки у крисанях», які «принесли місяць круглий», є героями твору

Answer: Миколи Вороного

Answer: Максима Рильського

Answer: Олександра Олеся

Answer: Богдана-Ігоря Антонича

Answer: Павла Тичини


Question: Батьківщину, як і рідну матір, не обирають — це провідна думка вірша

Answer: Василя Симоненка

Answer: Ліни Костенко

Answer: Володимира Сосюри

Answer: Василя Стуса

Answer: Івана Драча


Question: В уривку «її пісні — як перло многоцінне, / як дивен скарб серед земних марнот» йдеться про головну героїню твору

Answer: Павла Тичини

Answer: Максима Рильського

Answer: Ліни Костенко

Answer: Івана Драча

Answer: Андрія Малишка


Question: «Як добре те, що смерті не боюсь я», — заявляє ліричний герой поезії

Answer: Євгена Маланюка

Answer: Василя Стуса

Answer: Івана Драча

Answer: Павла Тичини

Answer: Максима Рильського


Question: «За постановою комісії в справах українізації, що перевірила апарат Донвугілля, звільнено з посади за систематичний і зловмисний опір українізації службовця…»

Answer: Мартина Борулю

Answer: Олександра Діденка

Answer: Максима Гримача

Answer: Степана Радченка

Answer: Мину Мазайла


Question: Людина із села, яка прийшла «завоювати» місто, а разом з тим принесла до міста всі свої страхи, комплекси і застереження — таким є головний герой твору

Answer: Олеся Гончара

Answer: Григора Тютюнника

Answer: Ольги Кобилянської

Answer: Володимира Винниченка

Answer: Валер’яна Підмогильного


Question: «Маруся чи Галя — ось його цілком реальний вибір. І, зрештою, «земне» тяжіння бере гору, — перед нами постає драма людини, яка не відбулася», — сказано про

Answer: Григорія Многогрішного

Answer: Сашка Діденка

Answer: Грицька Бобренка

Answer: Василя Кравчину

Answer: Мокія Мазайла


Question: Із гетьманом Дем’яном Многогрішним пов'язаний образ головного героя твору

Answer: «Маруся Чурай»

Answer: «За мить щастя»

Answer: «Україна в огні»

Answer: «Тигролови»

Answer: «Мина Мазайло»


Question: Літературу постмодернізму представляє

Answer: Іван Драч

Answer: Іван Багряний

Answer: Юрій Андрухович

Answer: Василь Стус

Answer: Євген Маланюк


Question: Поява першого керамічного посуду - це характерна риса епохи

Answer: палеоліту.

Answer: мезоліту.

Answer: енеоліту.

Answer: неоліту.


Question: Що стало одним із результатів посольства великої київської княгині Ольги до Константинополя, про яке повідомляє літописець?

Answer: повернення Ольгою під владу Києва древлян

Answer: прийняття княгинею християнства

Answer: розпуск княгинею варязьких дружин

Answer: оголошення Ольгою війни Хозарському каганатові


Question:
Кого з великих київських князів історик О. Субтельний охарактеризував так:
 «Його слов’янське ім’я, варязьке виховання, кочовий спосіб життя віддзеркалювали поєднання європейського та азіатського начал. Його управління ознаменувало апогей ранньої героїчної доби в історії Київської Русі»?

Answer: Олега

Answer: Ігоря

Answer: Святослава

Answer: Володимира


Question:
У якому році на з’їзді руських князів ухвалено таке рішення:
 «…Кожен хай держить отчину свою: Святополк – Ізяславів [уділ]; Володимир – Всеволодів [уділ]; Давид, Олег, Ярослав – Святославів [уділ]; іншим [хай будуть] уділи, які їм роздав Всеволод…»?*

Answer: 1054 р.

Answer: 1097 р.

Answer: 1113 р.

Answer: 1187 р.


Question: У 1238 р. під Дорогичином військо князя Данила Галицького завдало поразки

Answer: монголам.

Answer: угорцям.

Answer: полякам.

Answer: хрестоносцям.


Question: Твори давньоруського героїчного епосу, що прославляють здебільшого подвиги народних героїв-богатирів і своїм сюжетом пов’язані з Києвом та князем Володимиром Святославичем, – це

Answer: билини.

Answer: балади.

Answer: поеми.

Answer: думи.


Question: Яка соціальна верства становила переважну більшість населення Київської Русі IX–XII ст.?

Answer: міщани

Answer: бояри

Answer: смерди

Answer: дружинники


Question:
Про який регіон йдеться в уривку з історичного джерела:

«Після смерті короля Казимира III Великого цей край перейшов під владу Угорщини. Однак після укладення Кревської унії Польща знову набирає силу і остаточно приєднує його до своїх володінь і утворює на його теренах Руське воєводство»?

Answer: Галичину

Answer: Волинь

Answer: Поділля

Answer: Закарпаття


Question: Фільварок — це форма господарювання

Answer: козаків.

Answer: селян.

Answer: міщан.

Answer: шляхти.


Question: Процес оформлення козацтва в окремий соціальний стан Речі Посполитої започатковано

Answer: Куруківською угодою.

Answer: Третім Литовським Статутом.

Answer: Універсалом короля Стефана Баторія.

Answer: «Ординацією Війська Запорозького…».


Question: У якому уривку з історичного джерела вказано привід до Національно-визвольної війни українського народу проти Речі Посполитої середини XVII ст.?

Answer: «Зухвалий мій син Тиміш зібрав військо для того, щоб змусити до шлюбу дочку молдавського господаря. Застерігаю вашу королівську милість аби ви відступили з військом до польського кордону…»

Answer: «Наш підданий гетьман Б. Хмельницький, майже поєднавши свої війська з угорцем Ракочієм, послав до Польської держави наказного гетьмана Ждановича, Богуна та інших начальників для спустошення…»

Answer: «Царська величність наді мною… учинив немилосердя своє: помирившись з поляками, …государ послав з Вільно проти нас, шведів і угорців полякам на допомогу 20 тис. ратних людей…»

Answer: «Уся перша війна почалася через Чаплинського, який, не зважаючи на те, що я мав привілей короля, відібрав у мене хутір та ще й мені погрожував смертю, і увесь цей вогонь спалахнув через нього…»


Question: Що було характерним для процесу колонізації Слобідської України в другій половині XVII ст.?

Answer: початок заселення території Дикого Поля українськими селянами-втікачами з Правобережної України та запорозькими козаками

Answer: активізація переселенського руху, основою якого були селяни та міщани Лівобережної України, які рятувалися від утисків польської шляхти

Answer: нова хвиля переселенців із Правобережної та Лівобережної України пов’язана зі складними суспільно-політичними обставинами доби Руїни

Answer: обмеження переселенського руху з Правобережної України владою Московського царства у зв’язку з ускладненням відносин із Річчю Посполитою


Question: Діяльність Другої Малоросійської колегії було спрямовано на

Answer: упорядкування системи управління Запорозькою Січчю.

Answer: ліквідацію решток автономного устрою Гетьманщини.

Answer: запровадження полкового устрою в Слобідській Україні.

Answer: повернення козаків Задунайської Січі на Запоріжжя.


Question: Повстання Чернігівського полку наприкінці 1825 — на початку 1826 рр. було підготовлено

Answer: масонською ложею «Любов до істини».

Answer: Кирило-Мефодіївським братством.

Answer: польським Патріотичним товариством.

Answer: Південним товариством декабристів.


Question:
Прочитайте уривок із праці М. Грушевського та виконайте завдання.

«У тих землях, що одійшли до Австрії, нове правительство австрійське заходилося коло того, щоб поліпшити долю кріпаків українських, обмежити безмежну владу польських панів над ними».

В уривку йдеться про

Answer: реформи Марії-Терезії та Йосифа ІІ 1770–1780-х рр.

Answer: Польське повстання 1830–1831 рр.

Answer: революцію 1848–1849 рр. в Австрійській імперії.

Answer: Польське національно-визвольне повстання 1863–1864 рр.


Question: Реформи 1860–1870-х рр. у Російській імперії сприяли

Answer: завершенню промислового перевороту.

Answer: скасуванню заборон щодо української мови.

Answer: відкриттю українських кафедр в університетах.

Answer: зрівнянню в правах усіх верств суспільства.


Question: «Негайно вислати з краю Драгоманова і Чубинського як невиправних й однозначно небезпечних для краю агітаторів» — це одна з вимог

Answer: Валуєвського циркуляру (1863 р.).

Answer: Емського указу (1876 р.).

Answer: Університетського статуту (1884 р.).

Answer: Столипінського циркуляру (1906 р.).


Question: Унаслідок яких подій стало можливе представництво українців у парламентах Австрійської та Російської імперій?

Answer: польських повстань 1830–1831 та 1863–1864 рр.

Answer: реформ імператриці Марії-Терезії та імператора Олександра ІІ

Answer: створення українських політичних партій у Галичині та Наддніпрянщині

Answer: європейської революції 1848–1849 рр. та революції 1905–1907 рр. у Росії


Question: Однією з провідних галузей промисловості на західноукраїнських землях на початку ХХ ст. була

Answer: вугільна.

Answer: хімічна.

Answer: нафтодобувна.

Answer: металургійна.


Question: Яку позицію займала Українська Центральна Рада у відносинах з Тимчасовим урядом Росії?

Answer: намагалась знайти компроміс щодо термінів реалізації національних прав українського народу

Answer: підбурювала неросійські народи до розвалу Російської імперії силовими методами

Answer: ігнорувала будь-які спроби Тимчасового уряду налагодити переговорний процес

Answer: повністю підтримувала заходи Тимчасового уряду на придушення національних рухів


Question:
Що спричинило виголошення Ф. Швецем такої промови:

«Віднині зливаються в одно вікáми відділені одна від одної частини України — Галичина, Буковина, Закарпаття і Придніпровська Україна — в одну Велику Україну… Віднині Український народ, звільнений могутнім поривом своїх власних сил, має змогу об’єднати всі зусилля своїх синів для створення нероздільної незалежної Української Держави на добро і щастя українського народу…»?

Answer: проголошення незалежності УНР

Answer: укладення Варшавської угоди

Answer: повалення більшовицького режиму в Україн

Answer: підписання Акта Злуки УНР та ЗУНР


Question: Одержавлення власності, згортання товарно-грошових відносин, упровадження карткової системи та загальної трудової повинності — це складові політики

Answer: Генерального Секретаріату УНР.

Answer: Ради Народних Комісарів УСРР.

Answer: Ради Міністрів Української Держави.

Answer: Директорії УНР.


Question: У якому році Українська СРР стала складовою СРСР?

Answer: 1919 р.

Answer: 1920 р.

Answer: 1921 р.

Answer: 1922 р.


Question:
Яку політику більшовиків С. Петлюра характеризував таким чином:

«...У цьому напрямку нинішньої політики більшовиків я вбачаю чергову їхню поступку стихійній силі українського національного руху, а водночас логічно послідовний і політичний захід з метою оволодіння силою цього руху й зміцнення своїх позицій в Україні...»?

Answer: «воєнний комунізм»

Answer: НЕП

Answer: коренізацію

Answer: колективізацію


Question: Жертвою якої репресивної акції став С. Єфремов?

Answer: справи «Спілки визволення України»

Answer: «Шахтинської справи»

Answer: Голодомору

Answer: «Закону про п’ять колосків»


Question: «Осадництво» — це

Answer: політико-ідеологічний контроль за українськими партіями, здійснюваний чехословацькими партіями в 1920–1930-х рр.

Answer: адміністративна уніфікація українських земель, здійснювана урядом Румунії в 1920 — першій половині 1930-х рр.

Answer: процес згортання української освіти, здійснюваний урядом Угорщини наприкінці 1930-х рр.

Answer: політика планомірного заселення українських земель військовими та цивільними колоністами, здійснювана урядом Польщі в 1920-х рр.


Question: Визволення всієї території України від німецьких окупантів та їхніх союзників відбулося

Answer: 6 листопада 1943 р.

Answer: 17 лютого 1944 р.

Answer: 28 жовтня 1944 р.

Answer: 9 травня 1945 р.


Question:
За оцінкою історика О. Бойка «…характерним для стратегії радянського керівництва в процесі відбудови було повернення до довоєнної моделі розвитку народного господарства».

Що було покладено в основу зазначеної моделі?

Answer: розвиток базових галузей промисловості за рахунок ресурсів сільського господарства

Answer: співіснування державного, кооперативного та приватного секторів народного господарства

Answer: спрямування основних капіталовкладень у легку промисловість і соціальну сферу

Answer: скорочення обсягів державних дотацій підприємствам воєнно-промислового комплексу


Question: Практика «політичної реабілітації» вперше увійшла в життя радянського суспільства в період

Answer: «відбудови».

Answer: «відлиги».

Answer: «застою».

Answer: «перебудови».


Question: «...Ліквідувати Українську Раду народного господарства. Визнати за необхідне ліквідувати Ради народного господарства економічних районів УРСР» — це рішення засвідчило

Answer: згортання хрущовських реформ.

Answer: реалізацію державного суверенітету республіки.

Answer: скорочення масштабів сталінських репресій.

Answer: поглиблення політики «перебудови».


Question:
Прочитайте уривок із книги М. Горбачова «Життя і реформи» та виконайте завдання.

«...Реформа була для свого часу досить сміливою, перш за все в плані розширення самостійності підприємств і товарно-грошових відносин між ними. Добре пам’ятаю, яке пожвавлення вона викликала в суспільстві, які породила надії, надавши позитивний вплив на розвиток економіки у восьмій п’ятирічці, мабуть, найбільш успішній у післявоєнні роки».

Описана реформа проводилася під керівництвом

Answer: М. Хрущова.

Answer: П. Шелеста.

Answer: М. Підгорного.

Answer: О. Косигіна.


Question: Яка подія дала поштовх процесу міжнародного визнання України як незалежної держави?

Answer: прийняття Декларації про державний суверенітет України (16 липня 1990 р.)

Answer: схвалення Акта проголошення незалежності України (24 серпня 1991 р.)

Answer: проведення Всеукраїнського референдуму (1 грудня 1991 р.)

Answer: утворення Співдружності Незалежних Держав (8 грудня 1991 р.)


Question: 6 грудня 1991 р. — це дата

Answer: набуття Україною членства в Раді Європи.

Answer: обрання першого Президента України.

Answer: ухвалення Конституції України.

Answer: заснування Збройних Сил України.


Question: Освоєння нового матеріалу для виготовлення знарядь праці — міді, утвердження відтворюючих форм господарювання — це характерні риси розвитку людського суспільства в епоху

Answer: палеоліту.

Answer: мезоліту.

Answer: неоліту.

Answer: енеоліту.


Question: Військові походи великого київського князя Святослава Ігоревича призвели до

Answer: приєднання земель Червоної Русі.

Answer: усунення варягів від влади.

Answer: розширення кордонів держави.

Answer: розорення господарства Русі.


Question:
Яку мету переслідував великий київський князь Ярослав Мудрий, заповідаючи своїм синам:
«Осе я одходжу зі світу сього. А ви… майте межи собою любов, бо ви є брати… Тепер же поручаю я, — замість себе, — стіл свій, Київ, найстаршому синові Ізяславу. Слухайтесь його, як ото слухались ви мене, нехай він вам буде замість мене. А Святославу даю я Чернігів, а Всеволоду — Переяславль, а Ігорю — Володимир, а В’ячеславу — Смоленськ…»?

Answer: убезпечити державу від князівських міжусобиць

Answer: запровадити станово-представницьку монархію

Answer: упорядкувати систему збирання данини

Answer: ліквідувати удільні князівства


Question: Виникнення самостійних політичних центрів на Русі в XII — на початку XIII ст. було наслідком

Answer: монгольської навали.

Answer: політичної роздробленості.

Answer: розпаду тріумвірату Ярославичів.

Answer: господарського занепаду Києва.


Question: Кому з князів літописець приписує вислови: «Не личить держати нашу батьківщину крижевникам (хрестоносцям)», «Не дам півотчини своєї, але поїду до Батия сам»?

Answer: Ярославу Осмомислу

Answer: Роману Мстиславовичу

Answer: Данилу Галицькому

Answer: Юрію I Львовичу


Question:
Етапи історичного розвитку якого народу викладено літописцем:
«Народ же цей даниною руським князям служив. Коли ж відчув, що його господарі [руські князі] розтрощені татарами, він змужнів і на знесилених русів владу свою поширив, а з часом всю руську землю перейняв у татар у своє володіння і став володіти її широкими просторами...»?

Answer: половців

Answer: поляків

Answer: литовців

Answer: печенігів


Question: Берестейську церковну унію укладено

Answer: 1556 р.

Answer: 1574 р.

Answer: 1569 р.

Answer: 1596 р.


Question: Кому з діячів, на думку вчених, «...випала доля “степового короля” — людини, яка надала перших організаційних форм козаччині, не підозрюючи, що через неповні сто літ його творіння захитає підвалини Речі Посполитої»?

Answer: Д. Вишневецькому

Answer: П. Конашевичу-Сагайдачному

Answer: В.-К. Острозькому

Answer: І. Сірку


Question:
Про яку форму феодальної повинності йдеться в уривку з історичного джерела:
«Робота підданим через війта має бути замовлена на тиждень, з чим і на котрий день люди до роботи мають прийти, а війт того ж дня людям визначить роботу. Якщо котрийсь чоловік не вийде на роботу, то за перший день прогулу заплатить гріш, а за другий — барана, а якщо й третій раз прогуляє, то бичем на лавці скарати, а дні пропущені відробити…»?

Answer: оброк

Answer: десятину

Answer: полюддя

Answer: панщину


Question: Внутрішня та зовнішня політика гетьмана І. Виговського сприяла

Answer: переходу Слобідської України під владу гетьмана.

Answer: об’єднанню Правобережної і Лівобережної Гетьманщини.

Answer: розгортанню боротьби козацької старшини за гетьманську булаву.

Answer: втраті Запорозькою Січчю автономних прав і привілеїв.


Question:
Оборону якого міста описано в уривку з історичного джерела:
«Понад місяць тривала облога, місто запекло боронилося, ніби знало, доки стоятиме велична столиця гетьмана Богдана, доти й житиме віра в те, що минуться незгоди»?

Answer: Глухова

Answer: Чигирина

Answer: Батурина

Answer: Гадяча


Question: «Паланка» — це адміністративно-територіальна одиниця

Answer: Слобідської України.

Answer: Лівобережної Гетьманщини.

Answer: Нової (Підпільненської) Січі.

Answer: Правобережної Гетьманщини.


Question: Повстання під проводом У. Кармалюка в першій половині ХІХ ст. було проявом поширення в Наддніпрянщині

Answer: антикріпосницького руху.

Answer: українського національного руху.

Answer: польського визвольного руху.

Answer: російського суспільного руху.


Question: Культурно-просвітницьке угруповання «Руська трійця» діяло впродовж

Answer: 1830–1831 рр.

Answer: 1833–1837 рр.

Answer: 1846–1847 рр.

Answer: 1863–1864 рр.


Question: Ідейний і художній рух в культурі кінця XVIII — першої половини ХІХ ст., в основі якого — духовне життя людини, воля творчої особистості, інтерес до національної культури і фольклору, ідеалізація минулого, — це

Answer: реалізм.

Answer: класицизм.

Answer: романтизм.

Answer: модернізм.


Question: Активний розвиток сільського господарства в Наддніпрянській Україні в 70–90-х рр. ХІХ ст. стримувався

Answer: засиллям іноземного капіталу.

Answer: поглибленням господарської спеціалізації регіонів.

Answer: скороченням поміщицького землеволодіння.

Answer: збереженням селянської общини.


Question: Про яку організацію йдеться в уривку з історичного джерела: «...Переважно досліджує губернії Київського освітнього округу в усіх тих аспектах, що є предметом занять Товариства, і особливо дослідження зі статистики та етнографії... відшукує й доводить до відома вже зібрані й ті, що зберігаються в місцевих архівах, відомості про край, розглядає їх, вирішує, як їх використати для науки...»?

Answer: товариство «Просвіта»

Answer: Наукове товариство ім. Т. Шевченка

Answer: Південно-Західний відділ Російського географічного товариства

Answer: просвітницьке товариство галицьких греко-католицьких священиків


Question: Метою розгортання кооперативного руху на західноукраїнських землях наприкінці ХІХ ст. було

Answer: покращення соціально-економічного становища українського селянства.

Answer: створення великих колективних сільськогосподарських підприємств.

Answer: формування єдиного всеукраїнського сільськогосподарського ринку.

Answer: сприяння еміграції українських селян до Північної Америки.


Question: У результаті Столипінської земельної реформи початку ХХ ст. вийшла з общини та закріпила в особисту приватну власність земельні наділи більшість селянських господарств

Answer: Лівобережної України.

Answer: Правобережної України.

Answer: Слобідської України.

Answer: Південної України.


Question: Яка течія в українському русі в Східній Галичині стала домінуючою наприкінці ХІХ — на початку XX ст.?

Answer: москвофільська

Answer: радикальна

Answer: народовська

Answer: старорусинська


Question: Політична організація емігрантів із Наддніпрянської України, створена у Львові на початку Першої світової війни, що проголосила метою своєї діяльності побудову самостійної соборної Української держави, — це

Answer: Головна українська рада.

Answer: Союз визволення України.

Answer: Карпато-руський визвольний комітет.

Answer: Товариство українських поступовців.


Question: Українська Центральна Рада створена в

Answer: березні 1917 р.

Answer: червні 1917 р.

Answer: серпні 1917 р.

Answer: листопаді 1917 р.


Question:
Укладення якого міжнародного договору викликало такий коментар сучасника:
«Польща та більшовицька Росія поділились українськими землями, як колись в Андрусові в 1667 році…»?

Answer: Брестського, 1918 р.

Answer: Варшавського, 1920 р.

Answer: Ризького, 1921 р.

Answer: Рапалльського, 1922 р.


Question:
Який захід більшовиків дав змогу голові Раднаркому РСФРР В. Леніну заявити:
«Селянські повстання, які раніше, до 1921 року, були загальним явищем, майже цілковито зникли. Селянство задоволено своїм теперішнім становищем. …Це досягнуто впродовж одного року»?

Answer: заміна продрозкладки продовольчим податком

Answer: ухвалення плану ГОЕЛРО з електрифікації країни

Answer: початок розподілу поміщицьких земель серед селян

Answer: включення Української СРР до складу СРСР


Question:
Із якою метою ухвалено Постанову ВУЦВК і РНК УСРР, уривок з якої процитовано:
«…Щоб усунути нерівність культур, що створилися внаслідок вікового утиску, Робітничо-Селянський уряд, дотримуючись рівноправності мов усіх національностей, які є на території України, вживає низку практичних заходів, що мають забезпечити українській мові місце, відповідне числу та питомій вазі українського народу на території УСРР…»?

Answer: формування нової спільноти — радянський народ

Answer: ліквідації неписьменності дорослого населення

Answer: запровадження творчого методу — соціалістичний реалізм

Answer: реалізації політики коренізації


Question: «Перекачування коштів із села в місто» наприкінці 1920–1930-х рр. було одним із

Answer: шляхів стримування зростання цін на сільгосппродукцію.

Answer: способів матеріального стимулювання селянства.

Answer: джерел фінансування індустріалізації.

Answer: інструментів проведення грошової реформи.


Question: У 1932 р. кількість членів КП(б)У становила понад 500 тис. осіб, а в 1938 р. — близько 260 тис. осіб. Що зумовило скорочення чисельності Компартії України?

Answer: зневіра в можливості побудови соціалізму

Answer: здійснення масових репресій у республіці

Answer: наростання загрози Другої світової війни

Answer: згортання політики «українізації»


Question: Терміном «Голокост» світова історіографія позначає геноцид, здійснюваний нацистами в роки Другої світової війни, проти

Answer: польського народу.

Answer: українського народу.

Answer: російського народу.

Answer: єврейського народу.


Question:
Листівки такого змісту:
«Переселення є наслідком дій УПА. Це важке, але необхідне рішення, яке забезпечить населенню спокійне життя в нових умовах, створених владою на інших територіях Речі Посполитої. Ті, хто не підкоряться наказу і залишаться в околицях, охоплених переселенською акцією, вважатимуться бандитами...»
 поширювалися

Answer: урядом Української РСР.

Answer: адміністрацією рейхскомісаріату «Україна».

Answer: Українською головною визвольною радою.

Answer: урядом Польської Народної Республіки.


Question: Укажіть прізвище лідера Радянського Союзу на момент ухвалення Указу Президії Верховної Ради СРСР «Про передачу Кримської області із складу РРФСР до складу УРСР».

Answer: Й. Сталін

Answer: М. Хрущов

Answer: Л. Брежнєв

Answer: М. Горбачов


Question: Поява в середині 1970-х рр. концепції «розвиненого соціалізму» стала одним із проявів

Answer: політико-ідеологічної кризи радянської моделі розвитку.

Answer: утвердження принципів політичного плюралізму.

Answer: активізації дисидентського правозахисного руху.

Answer: становлення багатопартійності в суспільстві.


Question:
Що стало наслідком підписання СРСР угоди, уривок з якої процитовано:
«...Держави-учасниці поважатимуть права людини та основні свободи, включаючи свободу думки, совісті, релігії та переконань, для всіх, незалежно від раси, статі, мови та релігії...»?

Answer: завершення «хрущовської відлиги»

Answer: зародження Народного руху України

Answer: створення Української Гельсінської групи

Answer: початок «косигінської реформи»


Question: Вибори до Верховної Ради УРСР, «...які вперше за рядянських часів були альтернативними (на 450 мандатів у Верховну Раду УРСР претендувало майже 3 тис. кандидатів)», відбулися в

Answer: квітні 1985 р.

Answer: вересні 1989 р.

Answer: березні 1990 р.

Answer: грудні 1991 р.


Question: Який фактор відіграв вирішальну роль у проведенні в Україні позачергових президентських виборів 1994 р.?

Answer: оголошення імпічменту діючому президенту

Answer: загострення політичної та економічної кризи

Answer: ухвалення нової Конституції незалежної України

Answer: добровільна відставка глави держави


Question: Трипільська культура – це археологічна культура епохи

Answer: палеоліту.

Answer: мезоліту.

Answer: неоліту.

Answer: енеоліту.


Question: Об’єднання князем Олегом земель Південної та Північної Русі під владою Рюриковичів і проголошення Києва «*матір’ю городов руських*» відбулося в

Answer: 860 р.

Answer: 882 р.

Answer: 941 р.

Answer: 945 р.


Question: За великого київського князя Ярослава Мудрого було запроваджено

Answer: писаний збірник давньоруських законів.

Answer: християнство як державну релігію Київської Русі.

Answer: систему збору данини з підлеглих племен – полюддя.

Answer: традицію скликання з’їздів (снемів) руських князів.


Question: Утворення в 1199 р. Галицько-Волинської держави відбулося в результаті

Answer: боротьби Польщі й Угорщини за розширення своїх володінь.

Answer: міжусобної боротьби руських князів.

Answer: виконання одного з рішень Любецького з’їзду князів.

Answer: об’єднання сил руських князів у боротьбі проти половців.


Question:
Облогу якого міста монголами описано в уривку з історичного джерела:

«І поставив Батий пороки під город коло воріт Лядських, і пороки безперестану били день і ніч. Вибили вони стіни, і вийшли городяни на розбиті стіни, і було тут видіти, як ламалися списи і розколювалися щити, [а] стріли затьмарили світ переможеним, і [воєвода] Дмитро поранений був…»?*

Answer: Переяслава

Answer: Володимира

Answer: Чернігова

Answer: Києва


Question: Юрій Дрогобич (Котермак) уславився

Answer: започаткуванням жанру полемічної літератури.

Answer: організацією звитяжних воєнних походів козаків.

Answer: науковою діяльністю в європейських університетах.

Answer: ініціюванням укладення Люблінської унії.


Question: Прикладом боротьби Великого князівства Литовського із Золотою Ордою за спадщину Київської Русі є битва

Answer: на річці Сині Води.

Answer: під Дорогичином.

Answer: на річці Калка.

Answer: під Ярославом.


Question:
Яку подію описано в уривку з історичного джерела:

«…стараннями преподобних отців Іпатія Потія та Кирила Терлецького, узгодивши умови, необхідні Церкві нашій, приступили до святого з’єднання з Римською Церквою»?*

Answer: легалізацію вищої ієрархії православної церкви

Answer: приєднання Київської митрополії до Московського патріархату

Answer: реформування православної церкви митрополитом П. Могилою

Answer: утворення греко-католицької церкви


Question:
Упродовж якого періоду відбувалися події, описані в уривку з історичного джерела:

«...Хто ж затримає народ, коли в нього так закрутилися колеса свавілля, що їх ніяким чином не можна стримати!.. Переконався я про це під Кумейками: зимою знищив Павлюка, на весну, незважаючи на такий великий розгром, ожив Острянин. Розгромив я Острянина – зразу ж було обрано керівником Гуню, і я двадцять* тижнів вів із ним війну та ледве привів до послуху зброєю і немалим пролиттям крові!..»?

Answer: 1591–1593 рр.

Answer: 1594–1596 рр.

Answer: 1620–1621 рр.

Answer: 1637–1638 рр.


Question: У якому році укладено договір, за яким турецький султан визнав зверхність московського царя над Лівобережною Україною та Запорозькою Січчю?

Answer: 1654 р.

Answer: 1656 р.

Answer: 1681 р.

Answer: 1686 р.


Question: Повстання гетьмана І. Мазепи було підтримано

Answer: козацькими полками в складі російської армії на чолі з М. Гамалією.

Answer: козаками Лівобережної України на чолі з І. Скоропадським.

Answer: козаками Правобережної України на чолі з С. Палієм.

Answer: запорозькими козаками на чолі з К. Гордієнком.


Question: У результаті уніфікації адміністративного устрою Російської імперії на початку XIX ст. територію Слобідської та Лівобережної України було поділено на

Answer: намісництва.

Answer: губернії.

Answer: полки.

Answer: воєводства.


Question: У якому регіоні України в складі Російської імперії наприкінці XVIII – першій треті ХІХ ст. сформувався осередок українського національного відродження?

Answer: на Поділлі

Answer: на Київщині

Answer: на Запоріжжі

Answer: на Слобожанщині


Question:
Що стало наслідком події, описаної в уривку з історичного джерела:

«Кирило-мефодіївські братчики, повернені із заслання, зібралися в Петербурзі. Жваву діяльність виявив Куліш, який із Білозерським розпочинає видавати український місячник «Основа»?*

Answer: початок українського національного відродження

Answer: скасування деяких положень Валуєвського циркуляру

Answer: участь українських діячів у декабристському русі

Answer: організаційне становлення громадівського руху


Question: Художній напрям (творчий метод) у літературі та мистецтві ХІХ ст., для якого було характерне послідовне дотримання принципу найбільш повного, життєво правдивого відображення світу, – це

Answer: реалізм.

Answer: класицизм.

Answer: романтизм.

Answer: модернізм.


Question: Створення у Львові товариства «Просвіта» та Літературного товариства ім. Т. Шевченка (від 1892 р. – Наукового товариства ім. Т. Шевченка) є прикладом діяльності

Answer: народовців.

Answer: радикалів.

Answer: москвофілів.

Answer: хлопоманів.


Question: На початку ХХ ст. митрополитом Української греко-католицької церкви став

Answer: І. Боберський.

Answer: А. Шептицький.

Answer: К. Трильовський.

Answer: Є. Петрушевич.


Question: У складі якої армії в роки Першої світової війни було сформовано підрозділ Українських січових стрільців?

Answer: російської

Answer: німецької

Answer: австро-угорської

Answer: польської


Question:
До кого звертався С. Єфремов із «Листом без конверта» (19 лютого 1918 р.), уривок з якого процитовано:

«Серед імен, власники яких нахвалялись обернути Київ в руїну… одне ім’я спиняє на собі увагу, від якого найбільшим жахом віє. Це ваше ім’я. …серце України в залізних лещатах задушила людина, яка носить прізвище… великого художника, що служив рідному краєві своїм майстерним пером… Я знав і любив вашого батька. Але я, не вагаючись, кажу: яке щастя, що він помер, як добре, що його очі не бачили й уші не чули, як син бомбардує красу землі нашої і кладе в домовину українську волю!»?*

Answer: Дмитра Антоновича

Answer: Юрія Коцюбинського

Answer: Остапа Лисенка

Answer: Тараса Франка


Question: Внутрішня політика гетьмана П. Скоропадського в соціально-економічній сфері     передбачала

Answer: націоналізацію великої промисловості і запровадження трудової повинності.

Answer: створення централізованої системи управління і корпорацій роботодавців.

Answer: скасування восьмигодинного робочого дня й заборону страйків.

Answer: установлення державного контролю на виробництві і створення галузевих профспілок.


Question:
Який уряд звертався до президента США В. Вільсона з такою відозвою:

«Утворивши державу… у Львові, ми визначили границю цієї держави… стараючись оминути захоплення навіть найменшого клаптика землі, який не був заселений в більшості українцями,.. дотримуючись справедливих принципів ваших, Пане Президенте»?*

Answer: Рада Народних Міністрів УНР

Answer: Рада Міністрів Української Держави

Answer: Директорія УНР

Answer: Державний Секретаріат ЗУНР


Question: В умовах нової економічної політики, за словами В. Леніна, «…можливість переходу селянства до соціалізму більш простим, легким і доступним для селянина шляхом» відкривала

Answer: кооперація.

Answer: монополізація.

Answer: націоналізація.

Answer: концентрація.


Question: Стахановський рух започатковано в роки

Answer: «воєнного комунізму».

Answer: нової економічної політики.

Answer: індустріалізації.

Answer: радянізації західних областей України.


Question: «Закон про п’ять колосків» був складовою політики

Answer: масових репресій проти селянства.

Answer: ведення госпрозрахунку між державою та колгоспами.

Answer: перерозподілу земель заможних господарств на користь бідняцьких.

Answer: освоєння цілинних та перелогових земель.


Question:
Коли було створено українську партійно-політичну організацію, програмові засади якої процитовано:

«У часи визвольної боротьби лише національна диктатура, витворена в ході національної революції, може забезпечити внутрішню силу Української Нації та найбільшу її відпорність назовні»?*

Answer: 1929 р.

Answer: 1933 р.

Answer: 1939 р.

Answer: 1941 р.


Question: Яка подія відбулась на початку Великої Вітчизняної війни?

Answer: «Битва за Дніпро»

Answer: Корсунь-Шевченківська операція

Answer: танкова битва в районі міст Ровно–Луцьк–Дубно–Броди

Answer: Карпатсько-Ужгородська операція


Question: Який термін використовується в історичній літературі для означення добровільної співпраці в роки Другої світової війни окремих осіб, груп чи прошарків населення окупованих територій з окупаційною владою?

Answer: колабораціонізм

Answer: конструктивізм

Answer: космополітизм

Answer: консерватизм


Question: У якому уривку з історичного джерела ілюструється прояв «лисенківщини»?

Answer: «Коли ми показуємо визначного діяча минулого, святкуємо ювілеї, пов’язані з його іменем, завжди необхідно наголошувати на зв’язку минулого з дійсністю, вказувати на роль партії і тов. Сталіна...»

Answer: «Редакція «Вітчизни» не поставила в центрі своєї уваги висвітлення в журналі провідних тем сучасності і насамперед – перемоги радянського народу у Великій Вітчизняній війні і героїчної боротьби радянських людей за виконання сталінської п’ятирічки…»

Answer: «На Україні завдання наукової розробки історії українського народу покладено на Інститут історії України Академії наук УРСР. Проте... Інститут не розробив і не видав науково витриманої, марксистсько-ленінської історії України...»

Answer: «Особи, які відстоюють принципи формальної генетики, неспроможні зрозуміти геніальної вказівки Леніна про те, що «пізнання людини не є... пряма лінія, а крива лінія, що безмежно наближується до ряду кіл, до спіралі...»


Question: У якому році створено одну з перших дисидентських організацій – Українську робітничо-селянську спілку?

Answer: 1954 р.

Answer: 1956 р.

Answer: 1959 р.

Answer: 1965 р.


Question: Який твір О. Гончара викликав негативну реакцію партійно-радянського керівництва УРСР?

Answer: «Тронка»

Answer: «Прапороносці»

Answer: «Собор»

Answer: «За мить щастя»


Question: Що зумовило перехід партійно-радянського керівництва СРСР до політики «перебудови»?

Answer: розпад світової соціалістичної системи

Answer: уповільнення темпів економічного зростання

Answer: вимоги міжнародних фінансових організацій

Answer: масові виступи населення проти влади


Question: Що є свідченням співпраці незалежної України з Організацією Об’єднаних Націй?

Answer: участь українських підрозділів у миротворчих операціях

Answer: приєднання до програми «Партнерство заради миру»

Answer: проголошення без’ядерного статусу держави

Answer: розміщення на своїй території іноземних військових баз


Question: Що стало одним із наслідків винайдення первісною людиною лука та стріли?

Answer: перехід людини до осілого способу життя

Answer: криза та занепад рибальства й збиральництва

Answer: суттєве зростання продуктивності праці мисливців

Answer: утвердження відтворюючих форм господарювання


Question: Із діяльністю якого давньоруського правителя пов’язано встановлення норм данини («устави», «уроки») та створення осередків князівської влади на місцях («погости», «становища»)?

Answer: Аскольда

Answer: Олега

Answer: Ігоря

Answer: Ольги


Question:
Яка пам’ятка давньоруської літератури містить такі настанови:

«... Паче всього — убогих не забувайте, годуйте й подавайте сироті... не давайте сильним погубити людину... гордості не майте в серці і в умі. Старих шануй, як отця, а молодих — як братів. Лжі бережися, і п’янства, і блуду, бо в сьому душа погибає і тіло. А се вам основа всього: страх божий майте вище над усе...»?*

Answer: «Слово о полку Ігоревім»

Answer: «Руська правда» Ярослава Мудрого

Answer: «Повчання дітям» Володимира Мономаха

Answer: «Слово про закон і благодать» митрополита Іларіона


Question: У боротьбі з якою державою Папа Римський Інокентій IV обіцяв надати допомогу князеві Данилу Галицькому?

Answer: Тевтонським орденом

Answer: Золотою Ордою

Answer: Великим князівством Литовським

Answer: Польським королівством


Question: Форма земельної відробіткової ренти, що передбачала обов’язкову працю залежного селянина власним реманентом у господарстві землевласника, називається

Answer: вотчина.

Answer: панщина.

Answer: фільварок.

Answer: оброк.


Question:
Яку подію історик М. Грушевський охарактеризував наступним чином:

«Прославлений пізніше як акт любові, братерства, пожертвування у дійсності цей сейм був ланцюгом насильства над чужими переконаннями, чужими правами, довершений тиском державної влади й тяжких політичних обставин...»?*

Answer: укладення Кревської унії

Answer: утворення Речі Посполитої

Answer: заснування греко-католицької церкви

Answer: ліквідацію Київського удільного князівства


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

«Після раптового вторгнення запорожців у табір Османа турками оволоділа паніка: сам Осман, який ще недавно думав, що немає нікого у світі могутнішого за нього, тепер на власні очі побачив усю хиткість свого становища...»

В уривку йдеться про

Answer: одну з подій Хотинської війни.

Answer: захоплення запорозькими козаками фортеці Кафа.

Answer: вторгнення в Молдавію козаків С. Наливайка.

Answer: захоплення запорозькими козаками фортеці Кодак.


Question: Ліквідація магнатського землеволодіння, панщини, масове покозачення селянства, формування нової еліти суспільства на основі козацької старшини відбулися в результаті

Answer: козацьких воєн кінця XVI ст.

Answer: морських походів козаків початку XVII ст.

Answer: козацько-селянських повстань 20—30-х рр. XVII ст.

Answer: національно-визвольної війни українського народу середини XVII ст.


Question: Яка держава таємно підтримувала полтавського полковника М. Пушкаря та кошового отамана Я. Барабаша в їхньому повстанні проти гетьмана І. Виговського?

Answer: Московське царство

Answer: Річ Посполита

Answer: Кримське ханство

Answer: Шведське королівство


Question: Період Руїни характеризувався

Answer: всеохоплюючою кризою та занепадом Речі Посполитої, викликаних визвольною війною українського народу під проводом Б. Хмельницького.

Answer: форсованим наступом російського уряду на автономні права Гетьманщини внаслідок переходу гетьмана І. Мазепи на бік шведського короля.

Answer: внутрішньою боротьбою козацької старшини за владу, розколом Гетьманщини, втручанням в її внутрішні справи сусідніх держав.

Answer: остаточною ліквідацією інституту гетьманства, решток української автономії та повною інтеграцією українських земель у Російську імперію.


Question: У 1768 р. Коліївщиною були охоплені райони

Answer: Лівобережної України.

Answer: Правобережної України.

Answer: Слобідської України.

Answer: Південної України.


Question:
Позицію якого діяча українського національного відродження відображено у висловлюванні:

«Повинність і обов’язок вселяють всякому любов до Батьківщини. Я також син Росії і хочу воювати проти французів і бути співучасником Полтавського козацького полку...»?*

Answer: І. Котляревського

Answer: Т. Шевченка

Answer: М. Костомарова

Answer: П. Куліша


Question: У якому році на західноукраїнських землях (Галичина, Буковина) було остаточно скасовано панщину?

Answer: 1805 р.

Answer: 1816 р.

Answer: 1837 р.

Answer: 1848 р.


Question:
Яке розпорядження царського уряду викликало такий коментар сучасника:

«Усі чесні люди кожної цивілізованої нації вважають справу російського уряду відняти в 24 мільйонів українців їхню мову, заборонити друкувати українські газети, виголошувати промови на ювілеях українських поетів, найдурнішим документом, який можна було прийняти у сфері духовного життя...»?*

Answer: «Маніфест...» імператора Олександра II від 19 лютого 1861 р.

Answer: Циркуляр міністра внутрішніх справ П. Валуєва від 18 липня 1863 р.

Answer: Емський указ імператора Олександра II від 18 травня 1876 р.

Answer: «Маніфест...» імператора Миколи II від 17 жовтня 1905 р.


Question: Укажіть причини аграрного перенаселення Наддніпрянської України наприкінці XIX ст.

Answer: демографічний вибух і збереження великого землеволодіння

Answer: соціальне розшарування селянства та зростання чисельності робітників

Answer: скасування панщини та міграція селянства із західноукраїнських земель

Answer: поразка першої Російської революції та проведення Столипінської реформи


Question: У Наддніпрянській Україні на початку XX ст. іноземні інвестиції спрямовувалися переважно в

Answer: харчову промисловість.

Answer: сільське господарство.

Answer: легку промисловість.

Answer: важку промисловість.


Question: Боротьба західноукраїнських політичних партій на початку XX ст. за реформування виборчої системи Австро-Угорщини призвела до

Answer: скасування виборчих прав українського населення Галичини.

Answer: виділення місць для депутатів від Галичини у Віденському парламенті.

Answer: запровадження загального виборчого права для чоловіків.

Answer: ліквідації Галицького сейму як представницького органу влади.


Question: «Галицько-Буковинське генерал-губернаторство» — це адміністративно-територіальна одиниця, створена

Answer: владою Австро-Угорщини на початку Першої світової війни на вимогу Головної української ради та Союзу визволення України.

Answer: урядом Російської імперії для управління окупованими російською армією під час Першої світової війни землями Австро-Угорщини.

Answer: командуванням Німеччини та Австро-Угорщини, оборона якої в роки Першої світової війни покладалася на Українських січових стрільців.

Answer: урядом Німеччини на українських землях Австро-Угорської та Російської імперій після завершення Першої світової війни.


Question: Яке гасло українського національно-визвольного руху відповідає змісту Першого Універсалу Української Центральної Ради?

Answer: «Уся влада Радам!»

Answer: «Автономію Україні!»

Answer: «Геть Тимчасовий уряд!»

Answer: «Хай живе незалежна Україна!»


Question: Наслідком укладення Брест-Литовського мирного договору для України було відновлення

Answer: влади більшовиків та їхніх союзників.

Answer: федеративних зв’язків України з Росією.

Answer: союзницьких відносин з країнами Антанти.

Answer: влади Української Центральної Ради.