Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Василь Симоненко**

(1–3) Жив вiн у нашiй благословеннiй провiнцiї, де люди так невибагливi до слiв,

де так швидко заокруглюються в колi найпримiтивнiших iнтересiв. Де так легко

потонути в тенетах усіляких дрiбниць i заблукати мiж деревами, за якими не видно лiсу.

(4–8) Ось був, скажiмо, чоловiк як чоловiк, закiнчив аспiрантуру, поїхав до Черкас,

у найжвавiший центр їх — педiнститут, — i десь дiлися борозни з мозку й навiть

зморшки на обличчi. Натренувався жити — i все заокруглилося: голова кругла,

обличчя кругле, думки круглi, почуття круглi — iдеальний м’яч, який котиться

без перешкод асфальтом кар’єри!..

(9–14) Василь уперто, насуплено дивився в корiнь. Сам вiн, наче корiнь, вийшов із

землi, з органiчною любов’ю до неї i свого селянського роду. Вiн добре знав, чим

i як глибоко вона напоєна, i не забував про це нi на хвилину. Вiн знав народ у його

побутi як селянський син. Знав село по своїх заболочених чоботях як працiвник

газети. Але вiн дивився на життя не як «представник», а як людина, як син дивиться

на безпорадну матiр.

(15–19) Вiн пiднявся до верхнiх щаблiв сучасної культури i вмiв бачити

колгоспника на тлi космiчного вiку — весь дiапазон крайностей життя та

«парадоксiв доби»:

*Цiлую руки, що крутили жорна*

*У переддень космiчної доби.*

(20–23) Громадянське кредо Симоненка пiдноситься над тисячами дзвiнких

патрiотичних декларацiй! У його простотi ви вiдчуваєте людину високої

iнтелектуальної культури — масштабний розум, який умiє вiдсiвати дрiбницi й

оголювати суть.

(24–29) Пригадую вечiр у Черкаському педiнститутi. Виступ Василя був

найцiкавiшим, найяскравiшим. Але хтось із тих, які не дуже заслухуються

вiршами, завдяки вродженій або натренованій пильності зафiксував непевний

звук i, щоб налякати, послав записку: «Яку це Ви самостiйну Україну маєте

на увазi, коли пишете: «Хай мовчать Америки й Росiї...»; «Маю я святе синiвське

право з матiр’ю побуть на самотi»?

(30–32) Василь спокiйно i наче недбало прочитав цю записку та сказав: «У мене

Україна одна. Якщо автор запитання знає другу — хай скаже. Будемо вибирати».

Ось його лаконiчна й по-справжньому народна простота й мудрiсть.

(33–38) З ним не можна було сперечатися. Вiн не висловлював квапливих

напiвдумок, вiн про все подумав i там, де iншi багато й неясно балакають,

мовчав. Уся наша втiха, що його стиль вiдбився в тому, що вiн залишив нам.

Але вiн залишив для нас тiльки свiй початок сходження на верховину. У

важкiй боротьбi з собою, з атмосферою дрiмотної байдужості й мертвого

стандарту вiн вибився на свiй шлях i тiльки почав ним iти.

(39–44) Вiн тiльки навчився всупереч усiм вiтрам вiдчувати радiсть боротьби

й силу, що переливається в людину вiд сили земного тяжiння:

*Земле рiдна! Мозок мiй свiтлiє*

*I душа нiжнiшою стає,*

*Як твої сподiванки i мрiї*

*У життя вливаються моє.*

(45–51) Вiн тiльки навчився вичленовувати з пороху буденності великi проблеми

життя — проблему збереження людської iндивiдуальності i нової думки у свiтi

категоричних стандартiв, проблему красивої ходи i власної дороги серед камiнних

потвор, що

*Роззявляли пащi, мов кратери,*

*I гукали: — Ми символ доби!*

*Хто не з нами — той проти всiх!*

(52–53) Вiн навчився i тим самим навчив нас. Вiн житиме невiд’ємною часткою

нас самих, як живий розум i совiсть, що не гасне.

(54–57) А між тим Василь Симоненко абсолютно доступний формою кожнiй

грамотнiй людинi і глибоко хвилюючий змiстом. Вiн постійно говорить про те,

що тривожить людей, про що й вони говорять, але без тiєї громадянської висоти,

ясності розуму і пристрасті слова.

(58–60) Кожен його вiрш нагадуватиме нам i тим, які будуть пiсля нас, елементарнi

iстини, без яких не можна змiстовно жити –

*Ти знаєш, що ти людина...*

(61–63) Дорогою цiною дався йому прорив. Але за свою коротку і вбогу юнiсть

вiн зумiв назавжди утвердити свою неповторнiсть. Свою важку, але цiлком

усвiдомлену дорогу до правди.

(64–66) Це — життя. Нашi прадiди запорожцi вимiрювали його, не роздрiбнюючи.

Вони клали життя для життя, не дозуючи крові. Той, хто виходить на поле честі,

виносить усе життя.

(67–70) То яке ж моральне право маємо ми гратися в правду, гратися в слова, як

паяц на аренi цирку грається в серйознiсть. Симоненко гидував духовними карликам

й паяцами. Вiн просто йшов на повен зрiст, вiн красиво йшов, як його «перехожий», —

i дивився перед себе мужнiми очима мужицького сина.

(71) Стежка його має чарiвну силу випрямляти горбатi душi.

*За Є. Сверстюком (728 слів)*

Фразеологізм, що має значення «доходити до суті справи», є в реченні

Answer: Василь уперто, насуплено дивився в корінь (рядок 9).

Answer: Вiн знав народ у його побутi як селянський син (рядки 11–12).

Answer: Стежка його має чарiвну силу випрямляти горбатi душi (рядок 71).

Answer: Той, хто виходить на поле честі, виносить усе життя (рядки 65–66).


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Василь Симоненко**

(1–3) Жив вiн у нашiй благословеннiй провiнцiї, де люди так невибагливi до слiв,

де так швидко заокруглюються в колi найпримiтивнiших iнтересiв. Де так легко

потонути в тенетах усіляких дрiбниць i заблукати мiж деревами, за якими не видно лiсу.

(4–8) Ось був, скажiмо, чоловiк як чоловiк, закiнчив аспiрантуру, поїхав до Черкас,

у найжвавiший центр їх — педiнститут, — i десь дiлися борозни з мозку й навiть

зморшки на обличчi. Натренувався жити — i все заокруглилося: голова кругла,

обличчя кругле, думки круглi, почуття круглi — iдеальний м’яч, який котиться

без перешкод асфальтом кар’єри!..

(9–14) Василь уперто, насуплено дивився в корiнь. Сам вiн, наче корiнь, вийшов із

землi, з органiчною любов’ю до неї i свого селянського роду. Вiн добре знав, чим

i як глибоко вона напоєна, i не забував про це нi на хвилину. Вiн знав народ у його

побутi як селянський син. Знав село по своїх заболочених чоботях як працiвник

газети. Але вiн дивився на життя не як «представник», а як людина, як син дивиться

на безпорадну матiр.

(15–19) Вiн пiднявся до верхнiх щаблiв сучасної культури i вмiв бачити

колгоспника на тлi космiчного вiку — весь дiапазон крайностей життя та

«парадоксiв доби»:

*Цiлую руки, що крутили жорна*

*У переддень космiчної доби.*

(20–23) Громадянське кредо Симоненка пiдноситься над тисячами дзвiнких

патрiотичних декларацiй! У його простотi ви вiдчуваєте людину високої

iнтелектуальної культури — масштабний розум, який умiє вiдсiвати дрiбницi й

оголювати суть.

(24–29) Пригадую вечiр у Черкаському педiнститутi. Виступ Василя був

найцiкавiшим, найяскравiшим. Але хтось із тих, які не дуже заслухуються

вiршами, завдяки вродженій або натренованій пильності зафiксував непевний

звук i, щоб налякати, послав записку: «Яку це Ви самостiйну Україну маєте

на увазi, коли пишете: «Хай мовчать Америки й Росiї...»; «Маю я святе синiвське

право з матiр’ю побуть на самотi»?

(30–32) Василь спокiйно i наче недбало прочитав цю записку та сказав: «У мене

Україна одна. Якщо автор запитання знає другу — хай скаже. Будемо вибирати».

Ось його лаконiчна й по-справжньому народна простота й мудрiсть.

(33–38) З ним не можна було сперечатися. Вiн не висловлював квапливих

напiвдумок, вiн про все подумав i там, де iншi багато й неясно балакають,

мовчав. Уся наша втiха, що його стиль вiдбився в тому, що вiн залишив нам.

(39–44) Вiн тiльки навчився всупереч усiм вiтрам вiдчувати радiсть боротьби

й силу, що переливається в людину вiд сили земного тяжiння:

*Земле рiдна! Мозок мiй свiтлiє*

*I душа нiжнiшою стає,*

*Як твої сподiванки i мрiї*

*У життя вливаються моє.*

(45–51) Вiн тiльки навчився вичленовувати з пороху буденності великi проблеми

життя — проблему збереження людської iндивiдуальності i нової думки у свiтi

категоричних стандартiв, проблему красивої ходи i власної дороги серед камiнних

потвор, що

*Роззявляли пащi, мов кратери,*

*I гукали: — Ми символ доби!*

*Хто не з нами — той проти всiх!*

(52–53) Вiн навчився i тим самим навчив нас. Вiн житиме невiд’ємною часткою

нас самих, як живий розум i совiсть, що не гасне.

(54–57) А між тим Василь Симоненко абсолютно доступний формою кожнiй

грамотнiй людинi і глибоко хвилюючий змiстом. Вiн постійно говорить про те,

що тривожить людей, про що й вони говорять, але без тiєї громадянської висоти,

ясності розуму і пристрасті слова.

(58–60) Кожен його вiрш нагадуватиме нам i тим, які будуть пiсля нас, елементарнi

iстини, без яких не можна змiстовно жити –

*Ти знаєш, що ти людина...*

(61–63) Дорогою цiною дався йому прорив. Але за свою коротку і вбогу юнiсть

вiн зумiв назавжди утвердити свою неповторнiсть. Свою важку, але цiлком

усвiдомлену дорогу до правди.

(64–66) Це — життя. Нашi прадiди запорожцi вимiрювали його, не роздрiбнюючи.

Вони клали життя для життя, не дозуючи крові. Той, хто виходить на поле честі,

виносить усе життя.

(67–70) То яке ж моральне право маємо ми гратися в правду, гратися в слова, як

паяц на аренi цирку грається в серйознiсть. Симоненко гидував духовними карликам

й паяцами. Вiн просто йшов на повен зрiст, вiн красиво йшов, як його «перехожий», —

i дивився перед себе мужнiми очима мужицького сина.

(71) Стежка його має чарiвну силу випрямляти горбатi душi.

*За Є. Сверстюком (728 слів)*

Ужите в тексті слово «заокруглюються» (рядок 2) означає

Answer: обмежуються

Answer: гладшають

Answer: завершуються

Answer: добрішають


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Василь Симоненко**

(1–3) Жив вiн у нашiй благословеннiй провiнцiї, де люди так невибагливi до слiв,

де так швидко заокруглюються в колi найпримiтивнiших iнтересiв. Де так легко

потонути в тенетах усіляких дрiбниць i заблукати мiж деревами, за якими не видно лiсу.

(4–8) Ось був, скажiмо, чоловiк як чоловiк, закiнчив аспiрантуру, поїхав до Черкас,

у найжвавiший центр їх — педiнститут, — i десь дiлися борозни з мозку й навiть

зморшки на обличчi. Натренувався жити — i все заокруглилося: голова кругла,

обличчя кругле, думки круглi, почуття круглi — iдеальний м’яч, який котиться

без перешкод асфальтом кар’єри!..

(9–14) Василь уперто, насуплено дивився в корiнь. Сам вiн, наче корiнь, вийшов із

землi, з органiчною любов’ю до неї i свого селянського роду. Вiн добре знав, чим

i як глибоко вона напоєна, i не забував про це нi на хвилину. Вiн знав народ у його

побутi як селянський син. Знав село по своїх заболочених чоботях як працiвник

газети. Але вiн дивився на життя не як «представник», а як людина, як син дивиться

на безпорадну матiр.

(15–19) Вiн пiднявся до верхнiх щаблiв сучасної культури i вмiв бачити

колгоспника на тлi космiчного вiку — весь дiапазон крайностей життя та

«парадоксiв доби»:

*Цiлую руки, що крутили жорна*

*У переддень космiчної доби.*

(20–23) Громадянське кредо Симоненка пiдноситься над тисячами дзвiнких

патрiотичних декларацiй! У його простотi ви вiдчуваєте людину високої

iнтелектуальної культури — масштабний розум, який умiє вiдсiвати дрiбницi й

оголювати суть.

(24–29) Пригадую вечiр у Черкаському педiнститутi. Виступ Василя був

найцiкавiшим, найяскравiшим. Але хтось із тих, які не дуже заслухуються

вiршами, завдяки вродженій або натренованій пильності зафiксував непевний

звук i, щоб налякати, послав записку: «Яку це Ви самостiйну Україну маєте

на увазi, коли пишете: «Хай мовчать Америки й Росiї...»; «Маю я святе синiвське

право з матiр’ю побуть на самотi»?

(30–32) Василь спокiйно i наче недбало прочитав цю записку та сказав: «У мене

Україна одна. Якщо автор запитання знає другу — хай скаже. Будемо вибирати».

Ось його лаконiчна й по-справжньому народна простота й мудрiсть.

(33–38) З ним не можна було сперечатися. Вiн не висловлював квапливих

напiвдумок, вiн про все подумав i там, де iншi багато й неясно балакають,

мовчав. Уся наша втiха, що його стиль вiдбився в тому, що вiн залишив нам.

Але вiн залишив для нас тiльки свiй початок сходження на верховину. У

важкiй боротьбi з собою, з атмосферою дрiмотної байдужості й мертвого

стандарту вiн вибився на свiй шлях i тiльки почав ним iти.

(39–44) Вiн тiльки навчився всупереч усiм вiтрам вiдчувати радiсть боротьби

й силу, що переливається в людину вiд сили земного тяжiння:

*Земле рiдна! Мозок мiй свiтлiє*

*I душа нiжнiшою стає,*

*Як твої сподiванки i мрiї*

*У життя вливаються моє.*

(45–51) Вiн тiльки навчився вичленовувати з пороху буденності великi проблеми

життя — проблему збереження людської iндивiдуальності i нової думки у свiтi

категоричних стандартiв, проблему красивої ходи i власної дороги серед камiнних

потвор, що

*Роззявляли пащi, мов кратери,*

*I гукали: — Ми символ доби!*

*Хто не з нами — той проти всiх!*

(52–53) Вiн навчився i тим самим навчив нас. Вiн житиме невiд’ємною часткою

нас самих, як живий розум i совiсть, що не гасне.

(54–57) А між тим Василь Симоненко абсолютно доступний формою кожнiй

грамотнiй людинi і глибоко хвилюючий змiстом. Вiн постійно говорить про те,

що тривожить людей, про що й вони говорять, але без тiєї громадянської висоти,

ясності розуму і пристрасті слова.

(58–60) Кожен його вiрш нагадуватиме нам i тим, які будуть пiсля нас, елементарнi

iстини, без яких не можна змiстовно жити –

*Ти знаєш, що ти людина...*

(61–63) Дорогою цiною дався йому прорив. Але за свою коротку і вбогу юнiсть

вiн зумiв назавжди утвердити свою неповторнiсть. Свою важку, але цiлком

усвiдомлену дорогу до правди.

(64–66) Це — життя. Нашi прадiди запорожцi вимiрювали його, не роздрiбнюючи.

Вони клали життя для життя, не дозуючи крові. Той, хто виходить на поле честі,

виносить усе життя.

(67–70) То яке ж моральне право маємо ми гратися в правду, гратися в слова, як

паяц на аренi цирку грається в серйознiсть. Симоненко гидував духовними карликам

й паяцами. Вiн просто йшов на повен зрiст, вiн красиво йшов, як його «перехожий», —

i дивився перед себе мужнiми очима мужицького сина.

(71) Стежка його має чарiвну силу випрямляти горбатi душi.

*За Є. Сверстюком (728 слів)*

Стиль тексту –

Answer: науковий

Answer: художній

Answer: розмовний

Answer: публіцистичний


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Василь Симоненко**

(1–3) Жив вiн у нашiй благословеннiй провiнцiї, де люди так невибагливi до слiв,

де так швидко заокруглюються в колi найпримiтивнiших iнтересiв. Де так легко

потонути в тенетах усіляких дрiбниць i заблукати мiж деревами, за якими не видно лiсу.

(4–8) Ось був, скажiмо, чоловiк як чоловiк, закiнчив аспiрантуру, поїхав до Черкас,

у найжвавiший центр їх — педiнститут, — i десь дiлися борозни з мозку й навiть

зморшки на обличчi. Натренувався жити — i все заокруглилося: голова кругла,

обличчя кругле, думки круглi, почуття круглi — iдеальний м’яч, який котиться

без перешкод асфальтом кар’єри!..

(9–14) Василь уперто, насуплено дивився в корiнь. Сам вiн, наче корiнь, вийшов із

землi, з органiчною любов’ю до неї i свого селянського роду. Вiн добре знав, чим

i як глибоко вона напоєна, i не забував про це нi на хвилину. Вiн знав народ у його

побутi як селянський син. Знав село по своїх заболочених чоботях як працiвник

газети. Але вiн дивився на життя не як «представник», а як людина, як син дивиться

на безпорадну матiр.

(15–19) Вiн пiднявся до верхнiх щаблiв сучасної культури i вмiв бачити

колгоспника на тлi космiчного вiку — весь дiапазон крайностей життя та

«парадоксiв доби»:

*Цiлую руки, що крутили жорна*

*У переддень космiчної доби.*

(20–23) Громадянське кредо Симоненка пiдноситься над тисячами дзвiнких

патрiотичних декларацiй! У його простотi ви вiдчуваєте людину високої

iнтелектуальної культури — масштабний розум, який умiє вiдсiвати дрiбницi й

оголювати суть.

(24–29) Пригадую вечiр у Черкаському педiнститутi. Виступ Василя був

найцiкавiшим, найяскравiшим. Але хтось із тих, які не дуже заслухуються

вiршами, завдяки вродженій або натренованій пильності зафiксував непевний

звук i, щоб налякати, послав записку: «Яку це Ви самостiйну Україну маєте

на увазi, коли пишете: «Хай мовчать Америки й Росiї...»; «Маю я святе синiвське

право з матiр’ю побуть на самотi»?

(30–32) Василь спокiйно i наче недбало прочитав цю записку та сказав: «У мене

Україна одна. Якщо автор запитання знає другу — хай скаже. Будемо вибирати».

Ось його лаконiчна й по-справжньому народна простота й мудрiсть.

(33–38) З ним не можна було сперечатися. Вiн не висловлював квапливих

напiвдумок, вiн про все подумав i там, де iншi багато й неясно балакають,

мовчав. Уся наша втiха, що його стиль вiдбився в тому, що вiн залишив нам.

Але вiн залишив для нас тiльки свiй початок сходження на верховину. У

важкiй боротьбi з собою, з атмосферою дрiмотної байдужості й мертвого

стандарту вiн вибився на свiй шлях i тiльки почав ним iти.

(39–44) Вiн тiльки навчився всупереч усiм вiтрам вiдчувати радiсть боротьби

й силу, що переливається в людину вiд сили земного тяжiння:

*Земле рiдна! Мозок мiй свiтлiє*

*I душа нiжнiшою стає,*

*Як твої сподiванки i мрiї*

*У життя вливаються моє.*

(45–51) Вiн тiльки навчився вичленовувати з пороху буденності великi проблеми

життя — проблему збереження людської iндивiдуальності i нової думки у свiтi

категоричних стандартiв, проблему красивої ходи i власної дороги серед камiнних

потвор, що

*Роззявляли пащi, мов кратери,*

*I гукали: — Ми символ доби!*

*Хто не з нами — той проти всiх!*

(52–53) Вiн навчився i тим самим навчив нас. Вiн житиме невiд’ємною часткою

нас самих, як живий розум i совiсть, що не гасне.

(54–57) А між тим Василь Симоненко абсолютно доступний формою кожнiй

грамотнiй людинi і глибоко хвилюючий змiстом. Вiн постійно говорить про те,

що тривожить людей, про що й вони говорять, але без тiєї громадянської висоти,

ясності розуму і пристрасті слова.

(58–60) Кожен його вiрш нагадуватиме нам i тим, які будуть пiсля нас, елементарнi

iстини, без яких не можна змiстовно жити –

*Ти знаєш, що ти людина...*

(61–63) Дорогою цiною дався йому прорив. Але за свою коротку і вбогу юнiсть

вiн зумiв назавжди утвердити свою неповторнiсть. Свою важку, але цiлком

усвiдомлену дорогу до правди.

(64–66) Це — життя. Нашi прадiди запорожцi вимiрювали його, не роздрiбнюючи.

Вони клали життя для життя, не дозуючи крові. Той, хто виходить на поле честі,

виносить усе життя.

(67–70) То яке ж моральне право маємо ми гратися в правду, гратися в слова, як

паяц на аренi цирку грається в серйознiсть. Симоненко гидував духовними карликам

й паяцами. Вiн просто йшов на повен зрiст, вiн красиво йшов, як його «перехожий», —

i дивився перед себе мужнiми очима мужицького сина.

(71) Стежка його має чарiвну силу випрямляти горбатi душi.

*За Є. Сверстюком (728 слів)*

Із Симоненком важко було полемізувати, тому що

Answer: «у його простотi ви вiдчуваєте людину високої iнтелектуальної культури — масштабний розум, який умiє вiдсiвати дрiбницi й оголювати суть» (рядки 21–23).

Answer: «вiн не висловлював квапливих напiвдумок, вiн про все подумав i там, де iншi багато й неясно балакають, мовчав» (рядки 33–34).

Answer: «у важкiй боротьбi з собою, з атмосферою дрiмотної байдужості й мертвого стандарту вiн вибився на свiй шлях i тiльки почав ним iти» (рядки 36–38).

Answer: «вiн тiльки навчився всупереч усiм вiтрам вiдчувати радiсть боротьби й силу, яка переливається в людину вiд сили земного тяжіння» (рядки 39–40).


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Василь Симоненко**

(1–3) Жив вiн у нашiй благословеннiй провiнцiї, де люди так невибагливi до слiв,

де так швидко заокруглюються в колi найпримiтивнiших iнтересiв. Де так легко

потонути в тенетах усіляких дрiбниць i заблукати мiж деревами, за якими не видно лiсу.

(4–8) Ось був, скажiмо, чоловiк як чоловiк, закiнчив аспiрантуру, поїхав до Черкас,

у найжвавiший центр їх — педiнститут, — i десь дiлися борозни з мозку й навiть

зморшки на обличчi. Натренувався жити — i все заокруглилося: голова кругла,

обличчя кругле, думки круглi, почуття круглi — iдеальний м’яч, який котиться

без перешкод асфальтом кар’єри!..

(9–14) Василь уперто, насуплено дивився в корiнь. Сам вiн, наче корiнь, вийшов із

землi, з органiчною любов’ю до неї i свого селянського роду. Вiн добре знав, чим

i як глибоко вона напоєна, i не забував про це нi на хвилину. Вiн знав народ у його

побутi як селянський син. Знав село по своїх заболочених чоботях як працiвник

газети. Але вiн дивився на життя не як «представник», а як людина, як син дивиться

на безпорадну матiр.

(15–19) Вiн пiднявся до верхнiх щаблiв сучасної культури i вмiв бачити

колгоспника на тлi космiчного вiку — весь дiапазон крайностей життя та

«парадоксiв доби»:

*Цiлую руки, що крутили жорна*

*У переддень космiчної доби.*

(20–23) Громадянське кредо Симоненка пiдноситься над тисячами дзвiнких

патрiотичних декларацiй! У його простотi ви вiдчуваєте людину високої

iнтелектуальної культури — масштабний розум, який умiє вiдсiвати дрiбницi й

оголювати суть.

(24–29) Пригадую вечiр у Черкаському педiнститутi. Виступ Василя був

найцiкавiшим, найяскравiшим. Але хтось із тих, які не дуже заслухуються

вiршами, завдяки вродженій або натренованій пильності зафiксував непевний

звук i, щоб налякати, послав записку: «Яку це Ви самостiйну Україну маєте

на увазi, коли пишете: «Хай мовчать Америки й Росiї...»; «Маю я святе синiвське

право з матiр’ю побуть на самотi»?

(30–32) Василь спокiйно i наче недбало прочитав цю записку та сказав: «У мене

Україна одна. Якщо автор запитання знає другу — хай скаже. Будемо вибирати».

Ось його лаконiчна й по-справжньому народна простота й мудрiсть.

(33–38) З ним не можна було сперечатися. Вiн не висловлював квапливих

напiвдумок, вiн про все подумав i там, де iншi багато й неясно балакають,

мовчав. Уся наша втiха, що його стиль вiдбився в тому, що вiн залишив нам.

Але вiн залишив для нас тiльки свiй початок сходження на верховину. У

важкiй боротьбi з собою, з атмосферою дрiмотної байдужості й мертвого

стандарту вiн вибився на свiй шлях i тiльки почав ним iти.

(39–44) Вiн тiльки навчився всупереч усiм вiтрам вiдчувати радiсть боротьби

й силу, що переливається в людину вiд сили земного тяжiння:

*Земле рiдна! Мозок мiй свiтлiє*

*I душа нiжнiшою стає,*

*Як твої сподiванки i мрiї*

*У життя вливаються моє.*

(45–51) Вiн тiльки навчився вичленовувати з пороху буденності великi проблеми

життя — проблему збереження людської iндивiдуальності i нової думки у свiтi

категоричних стандартiв, проблему красивої ходи i власної дороги серед камiнних

потвор, що

*Роззявляли пащi, мов кратери,*

*I гукали: — Ми символ доби!*

*Хто не з нами — той проти всiх!*

(52–53) Вiн навчився i тим самим навчив нас. Вiн житиме невiд’ємною часткою

нас самих, як живий розум i совiсть, що не гасне.

(54–57) А між тим Василь Симоненко абсолютно доступний формою кожнiй

грамотнiй людинi і глибоко хвилюючий змiстом. Вiн постійно говорить про те,

що тривожить людей, про що й вони говорять, але без тiєї громадянської висоти,

ясності розуму і пристрасті слова.

(58–60) Кожен його вiрш нагадуватиме нам i тим, які будуть пiсля нас, елементарнi

iстини, без яких не можна змiстовно жити –

*Ти знаєш, що ти людина...*

(61–63) Дорогою цiною дався йому прорив. Але за свою коротку і вбогу юнiсть

вiн зумiв назавжди утвердити свою неповторнiсть. Свою важку, але цiлком

усвiдомлену дорогу до правди.

(64–66) Це — життя. Нашi прадiди запорожцi вимiрювали його, не роздрiбнюючи.

Вони клали життя для життя, не дозуючи крові. Той, хто виходить на поле честі,

виносить усе життя.

(67–70) То яке ж моральне право маємо ми гратися в правду, гратися в слова, як

паяц на аренi цирку грається в серйознiсть. Симоненко гидував духовними карликам

й паяцами. Вiн просто йшов на повен зрiст, вiн красиво йшов, як його «перехожий», —

i дивився перед себе мужнiми очима мужицького сина.

(71) Стежка його має чарiвну силу випрямляти горбатi душi.

*За Є. Сверстюком (728 слів)*

Як стверджує автор, на життя народу Василь Симоненко ніколи не дивився очима

Answer: людини

Answer: представника

Answer: селянського сина

Answer: працівника газети


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Василь Симоненко**

(1–3) Жив вiн у нашiй благословеннiй провiнцiї, де люди так невибагливi до слiв,

де так швидко заокруглюються в колi найпримiтивнiших iнтересiв. Де так легко

потонути в тенетах усіляких дрiбниць i заблукати мiж деревами, за якими не видно лiсу.

(4–8) Ось був, скажiмо, чоловiк як чоловiк, закiнчив аспiрантуру, поїхав до Черкас,

у найжвавiший центр їх — педiнститут, — i десь дiлися борозни з мозку й навiть

зморшки на обличчi. Натренувався жити — i все заокруглилося: голова кругла,

обличчя кругле, думки круглi, почуття круглi — iдеальний м’яч, який котиться

без перешкод асфальтом кар’єри!..

(9–14) Василь уперто, насуплено дивився в корiнь. Сам вiн, наче корiнь, вийшов із

землi, з органiчною любов’ю до неї i свого селянського роду. Вiн добре знав, чим

i як глибоко вона напоєна, i не забував про це нi на хвилину. Вiн знав народ у його

побутi як селянський син. Знав село по своїх заболочених чоботях як працiвник

газети. Але вiн дивився на життя не як «представник», а як людина, як син дивиться

на безпорадну матiр.

(15–19) Вiн пiднявся до верхнiх щаблiв сучасної культури i вмiв бачити

колгоспника на тлi космiчного вiку — весь дiапазон крайностей життя та

«парадоксiв доби»:

*Цiлую руки, що крутили жорна*

*У переддень космiчної доби.*

(20–23) Громадянське кредо Симоненка пiдноситься над тисячами дзвiнких

патрiотичних декларацiй! У його простотi ви вiдчуваєте людину високої

iнтелектуальної культури — масштабний розум, який умiє вiдсiвати дрiбницi й

оголювати суть.

(24–29) Пригадую вечiр у Черкаському педiнститутi. Виступ Василя був

найцiкавiшим, найяскравiшим. Але хтось із тих, які не дуже заслухуються

вiршами, завдяки вродженій або натренованій пильності зафiксував непевний

звук i, щоб налякати, послав записку: «Яку це Ви самостiйну Україну маєте

на увазi, коли пишете: «Хай мовчать Америки й Росiї...»; «Маю я святе синiвське

право з матiр’ю побуть на самотi»?

(30–32) Василь спокiйно i наче недбало прочитав цю записку та сказав: «У мене

Україна одна. Якщо автор запитання знає другу — хай скаже. Будемо вибирати».

Ось його лаконiчна й по-справжньому народна простота й мудрiсть.

(33–38) З ним не можна було сперечатися. Вiн не висловлював квапливих

напiвдумок, вiн про все подумав i там, де iншi багато й неясно балакають,

мовчав. Уся наша втiха, що його стиль вiдбився в тому, що вiн залишив нам.

Але вiн залишив для нас тiльки свiй початок сходження на верховину. У

важкiй боротьбi з собою, з атмосферою дрiмотної байдужості й мертвого

стандарту вiн вибився на свiй шлях i тiльки почав ним iти.

(39–44) Вiн тiльки навчився всупереч усiм вiтрам вiдчувати радiсть боротьби

й силу, що переливається в людину вiд сили земного тяжiння:

*Земле рiдна! Мозок мiй свiтлiє*

*I душа нiжнiшою стає,*

*Як твої сподiванки i мрiї*

*У життя вливаються моє.*

(45–51) Вiн тiльки навчився вичленовувати з пороху буденності великi проблеми

життя — проблему збереження людської iндивiдуальності i нової думки у свiтi

категоричних стандартiв, проблему красивої ходи i власної дороги серед камiнних

потвор, що

*Роззявляли пащi, мов кратери,*

*I гукали: — Ми символ доби!*

*Хто не з нами — той проти всiх!*

(52–53) Вiн навчився i тим самим навчив нас. Вiн житиме невiд’ємною часткою

нас самих, як живий розум i совiсть, що не гасне.

(54–57) А між тим Василь Симоненко абсолютно доступний формою кожнiй

грамотнiй людинi і глибоко хвилюючий змiстом. Вiн постійно говорить про те,

що тривожить людей, про що й вони говорять, але без тiєї громадянської висоти,

ясності розуму і пристрасті слова.

(58–60) Кожен його вiрш нагадуватиме нам i тим, які будуть пiсля нас, елементарнi

iстини, без яких не можна змiстовно жити –

*Ти знаєш, що ти людина...*

(61–63) Дорогою цiною дався йому прорив. Але за свою коротку і вбогу юнiсть

вiн зумiв назавжди утвердити свою неповторнiсть. Свою важку, але цiлком

усвiдомлену дорогу до правди.

(64–66) Це — життя. Нашi прадiди запорожцi вимiрювали його, не роздрiбнюючи.

Вони клали життя для життя, не дозуючи крові. Той, хто виходить на поле честі,

виносить усе життя.

(67–70) То яке ж моральне право маємо ми гратися в правду, гратися в слова, як

паяц на аренi цирку грається в серйознiсть. Симоненко гидував духовними карликам

й паяцами. Вiн просто йшов на повен зрiст, вiн красиво йшов, як його «перехожий», —

i дивився перед себе мужнiми очима мужицького сина.

(71) Стежка його має чарiвну силу випрямляти горбатi душi.

*За Є. Сверстюком (728 слів)*

Одним з аргументів до тези «Василь уперто, насуплено дивився в корінь» (рядок 9) є слова про те, що він

Answer: «знав народ у його побуті» (рядки 11–12).

Answer: жив у «нашій благословенній провінції» (рядок 1).

Answer: «не висловлював квапливих напівдумок» (рядки 33–34).

Answer: «навчився вiдчувати радiсть боротьби» (рядок 39).


Question: Твір «Зажурилась Україна» є

Answer: думою

Answer: народною баладою

Answer: історичною піснею

Answer: соціально-побутовою піснею

Answer: календарно-обрядовою піснею


Question: «Бджола — се символ мудрої людини, яка у природженому ділі трудиться», — заявив у своєму творі

Answer: Григорій Сковорода

Answer: Іван Вишенський

Answer: Іван Котляревський

Answer: Іван Франко

Answer: Григорій Квітка-Основ’яненко


Question: «Зі своїм запорозьким бурлацтвом він самовільно влетів у метушливий світ олімпійських маскарадів, його сміх розітнувся голосною луною», — сказав Євген Сверстюк про

Answer: Тараса Шевченка

Answer: Пантелеймона Куліша

Answer: Івана Котляревського

Answer: Івана Франка

Answer: Григорія Квітку-Основ’яненка


Question: Наум Дрот є одним із центральних персонажів твору

Answer: Івана Карпенка-Карого

Answer: Пантелеймона Куліша

Answer: Івана Котляревського

Answer: Марка Вовчка

Answer: Григорія Квітки-Основ’яненка


Question: Перший український історичний роман написав

Answer: Тарас Шевченко

Answer: Пантелеймон Куліш

Answer: Іван Котляревський

Answer: Панас Мирний

Answer: Іван Нечуй-Левицький


Question:
Рядки

*Сини мої! Орли мої!*
*Летіть в Україну,* –
*Хоч i лихо зустрінеться,*
*Так не на чужині*

узяті з твору

Answer: «Мені однаково»

Answer: «Ісаія. Глава 35»

Answer: «Сон» («У всякого своя доля»)

Answer: «Катерина»

Answer: «Гайдамаки»


Question: Терентій Гаврилович Пузир є центральним персонажем твору

Answer: «Інститутка»

Answer: «Чорна рада»

Answer: «Людина»

Answer: «Маруся»

Answer: «Хазяїн»


Question: «Без надії таки сподіватись» обіцяє лірична героїня твору

Answer: Григорія Сковороди

Answer: Івана Котляревського

Answer: Тараса Шевченка

Answer: Лесі Українки

Answer: Івана Франка


Question: «В своїй хаті своя й правда, і сила, і воля»,* — стверджує в своєму творі

Answer: Григорій Сковорода

Answer: Іван Котляревський

Answer: Тарас Шевченко

Answer: Леся Українка

Answer: Іван Франко


Question: «Переломаним» прозвали земляки головного героя твору

Answer: «Чорна рада»

Answer: «Маруся»

Answer: «Хазяїн»

Answer: «Камінний хрест»

Answer: «Хіба ревуть воли, як ясла повні?»


Question: «Її пісні — як перло многоцінне, як дивен скарб серед земних марнот», — сказано про героїню твору

Answer: Тараса Шевченка

Answer: Ліни Костенко

Answer: Івана Франка

Answer: Лесі Українки

Answer: Андрія Малишка


Question: «Можна все на світі вибирати, сину, вибрати не можна тільки Батьківщину», — співає своїй дитині лірична героїня твору

Answer: Павла Тичини

Answer: Володимира Сосюри

Answer: Івана Драча

Answer: Василя Симоненка

Answer: Андрія Малишка


Question: Народну мудрість «Тому роду нема переводу, в котрому браття милують згоду» часто повторює персонаж твору

Answer: Олександра Довженка

Answer: Юрія Яновського

Answer: Івана Багряного

Answer: Миколи Куліша

Answer: Григора Тютюнника


Question: Прізвище «Мазєнін» отримав головний герой твору

Answer: Миколи Куліша

Answer: Івана Багряного

Answer: Юрія Яновського

Answer: Василя Барки

Answer: Івана Карпенка-Карого


Question: Мина Товченик і Купріян Хуторний є персонажами твору

Answer: «Зачарована Десна»

Answer: «Три зозулі з поклоном»

Answer: «Вершники»

Answer: «Жовтий князь»

Answer: «Україна в огні»


Question: Риторичне запитання «Ви знаєте, як сплять старі гаї?» поставив

Answer: Павло Тичина

Answer: Андрій Малишко

Answer: Дмитро Павличко

Answer: Володимир Сосюра

Answer: Василь Симоненко


Question: З-поміж перелічених імен письменників псевдонімом є

Answer: Григір Тютюнник

Answer: Остап Вишня

Answer: Павло Тичина

Answer: Володимир Сосюра

Answer: Євген Маланюк


Question: Рядки: «Сто років мучених надій, / і сподівань, і вір, і крові / синів, що за любов тавровані, / сто серць, як сто палахкотінь...», — належать

Answer: Дмитрові Павличку

Answer: Іванові Драчу

Answer: Василеві Стусу

Answer: Ліні Костенко

Answer: Євгену Маланюку


Question: «Елліном, схимником і Гогеном» Євген Маланюк назвав

Answer: Павла Тичину

Answer: Андрія Малишка

Answer: Володимира Сосюру

Answer: Максима Рильського

Answer: Миколу Хвильового


Question: Літературне об’єднання українських письменників у еміграції, що діяло після Другої світової війни, —

Answer: МУР

Answer: «МАРС»

Answer: «Празька школа»

Answer: ВАПЛІТЕ

Answer: ВУСПП


Question: Які найголовніші причини грецької колонізації Північного Причорномор’я та Криму в VІІI–VІ ст. до н. е.?

Answer: суспільно-політичні

Answer: культурно-ідеологічні

Answer: соціально-економічні

Answer: воєнно-стратегічні


Question:
Прочитайте уривок зі статті М. Ф. Котляра «Володимир Святославич» і виконайте завдання.
«Язичницька релігія не забезпечувала підтримки державній владі... Тому Володимир Святославич у середині 980-х рр. почав схилятися до запровадження на Русі християнства, служителі якого були вірними слугами государів і провідниками їхньої політики…»
 У цитованому уривку історик указав на

Answer: результат запровадження християнства.

Answer: привід до запровадження християнства.

Answer: причину запровадження християнства.

Answer: наслідки запровадження християнства.


Question:
У якому році створено цитований нижче твір?
«...І сказав йому буй-тур Всеволод: «Один брат, один світ світлий — ти, Ігорю! Обидва ми Святославичі!» ...«Хочу-бо, — сказав Ігор, — списа переломити кінець поля половецького; з вами, русичі, хочу голову свою положити або напитися шоломом з Дону!..»

Answer: 1054 р.

Answer: 1187 р.

Answer: 1205 р.

Answer: 1240 р.


Question: На яку верству суспільства переважно спирався Данило Галицький у боротьбі проти боярського свавілля?

Answer: іноземних колоністів

Answer: міщан

Answer: селян

Answer: удільних князів


Question: Яка культура мала вирішальний вплив на розвиток храмового будівництва Київської Русі в період її розквіту?

Answer: західноєвропейська

Answer: варязька

Answer: хозарська

Answer: візантійська


Question: У результаті якої битви Велике князівство Литовське закріпило за собою Поділля, Київщину, Чернігово-Сіверщину?

Answer: Битви на Синіх Водах

Answer: Битви на р. Ворскла

Answer: Вількомирської битви

Answer: Грюнвальдської битви


Question: У якому уривку з історичного джерела йдеться про укладення Люблінської унії?

Answer: «...государ Ягайло, великий князь, з усіма своїми ще нехрещеними братами, ближніми, ...жагуче бажає й просить прийняти їх у католицьку віру святої римської церкви... обіцяє свої литовські й руські землі навік приєднати до королівства Польського...»

Answer: «Ми присягаємо той мир тримати твердо, без будь-якої хитрості... Королю держати сповна землю Львівську, а нам держати Володимирську, Луцьку, Белзьку, Холмську та Берестейську. Мир тримати від Покрови Богородиці два роки...»

Answer: «...Отож ми, генеральна старшина, кошовий отаман і все Військо Запорозьке домовилися і постановили з гетьманом... що із генеральними особами мають радитися гетьман про ...всілякі публічні справи, нічого без їхнього дозволу не починаючи...»

Answer: «Ми, Сигізмунд Август, даною грамотою оголошуємо таке: на скликаному цьому сеймі закінчили справу [об’єднання] між князівством Литовським та королівством Польським в братерській любові і за згодою обох народів...»


Question:
Поширення якої форми господарювання в ХVI ст. спонукало сучасника зробити такий висновок:
«Братія шляхетська, побачивши перед собою родючі українські землі, думала не про татар та козаків, а про нову здобич для польського плуга»?*

Answer: зимівник

Answer: уход

Answer: фільварок

Answer: слобода


Question: Збільшення польською владою козацького реєстру до 6 тис. осіб та організація шести територіальних полків стало наслідком козацько-селянського повстання під проводом

Answer: К. Косинського.

Answer: С. Наливайка.

Answer: М. Жмайла.

Answer: Т. Федоровича.


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела щодо Національно-визвольної війни українського народу середини ХVІІ ст. і виконайте завдання.
«…у католицькому християнському королівстві та вільній Речі Посполитій [народ] зазнає такого насильства, якого і в поганській неволі християни-греки не зазнають. Захоплено церкви, монастирі та собори, заборонено вільне виконання обрядів...»
 Автор у документі вказав на

Answer: причину війни.

Answer: наслідок війни.

Answer: значення війни.

Answer: привід до війни.


Question: 1649 та 1651 роки в історії Національно-визвольної війни українського народу під проводом Б. Хмельницького пов’язані з

Answer: походами козацького війська проти Молдавії.

Answer: підписанням союзницьких угод із Трансільванією та Швецією.

Answer: переобранням гетьмана на Генеральних військових радах.

Answer: укладенням українсько-польських мирних угод.


Question: Унаслідок якого походу Іван Самойлович втратив гетьманську булаву?

Answer: Кримського

Answer: Чигиринського

Answer: Азовського

Answer: Молдавського


Question: Міщани в Лівобережній Гетьманщині на початку XVIII ст. були

Answer: вписані до реєстру городового козацтва й виконували воєнні повинності.

Answer: особисто вільними та сплачували податки, виконували державні повинності.

Answer: залежні від козацької старшини на правах рангового володіння.

Answer: зрівняні в правах зі шляхтою та мали власний становий суд.


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та дайте відповідь на запитання.
«…нашому генерал-поручику Текелію з довіреними нашими військами... без будь-якого опору з боку козаків, тому що були оточені з усіх боків... у цілковитому порядку …найспокійнішим чином виконати доручену йому справу, уникаючи, наскільки це можливо, кровопролиття...»

Яке доручення виконав генерал?

Answer: зруйнував Запорозьку (Нову) Січ

Answer: закріпачив козаків Слобідської України

Answer: приєднав землі Кримського ханства до Російської імперії

Answer: придушив Коліївщину — гайдамацький рух на Правобережній Україні


Question: У результаті Кримської війни (1853–1856 рр.) Російська імперія втратила

Answer: Брацлавщину.

Answer: Західне Поділля.

Answer: Східну Київщину.

Answer: Південну Бессарабію.


Question: Яка з указаних ознак є головною у визначенні поняття «кріпацтво»?

Answer: щоденний відробіток селянами панщини

Answer: особиста залежність селянина від пана

Answer: сплата селянами натурального чи грошового оброку

Answer: виконання певних повинностей у маєтку поміщика


Question: Діяльність «Товариства галицьких греко-католицьких священиків» і «Руської трійці» свідчила про

Answer: початок національного відродження на західноукраїнських землях.

Answer: політизацію національно-визвольного руху в Австрійській імперії.

Answer: розгортання національного руху під релігійними гаслами.

Answer: переорієнтацію українського руху на Російську імперію.


Question: Що було характерним для розвитку української культури першої половини ХІХ ст.?

Answer: поширення стилю бароко в архітектурі

Answer: копіювання кращих зразків княжої доби

Answer: формування нової української літературної мови

Answer: виникнення традиційного пересувного лялькового театру


Question: Що було спільним для селянських реформ ХІХ ст. у Російській та Австрійській імперіях?

Answer: упровадження в умовах революційних подій у Європі

Answer: надання селянам землі та громадянських прав

Answer: залучення селянства до парламентської діяльності

Answer: ліквідація селянського малоземелля та безземелля


Question:
Якому діячеві громадівського руху належать цитовані нижче спомини?
«Я заявився до київського генерал-губернатора Дундукова-Корсакова, просив паспорт за кордон… Через три дні дозвіл було одержано і я виїхав через Галичину й Угорщину до Відня, де почав готуватися до видання збірника «Громада». Водночас уряд почав конфісковувати брошури соціал-демократичного змісту, а тому вирішив перенести видання «Громади» до Женеви…»

Answer: В. Антоновичу

Answer: М. Костомарову

Answer: П. Чубинському

Answer: М. Драгоманову


Question: Що мало визначальний вплив на процес створення українських політичних партій в Галичині наприкінці ХІХ ст.?

Answer: політизація українського руху в Наддніпрянщині

Answer: поширення європейських політичних ідей і доктрин

Answer: масова еміграція українців до Північної Америки

Answer: організаторська діяльність греко-католицької церкви


Question: Укажіть головну причину міграційних процесів українців Наддніпрянської України до східних регіонів Російської імперії?

Answer: політичні утиски

Answer: аграрне перенаселення

Answer: національно-релігійний гніт

Answer: низький рівень промислового розвитку


Question:
Про якого митця йдеться в цитованому документі?
«На початку XX ст. на оперних сценах світу царювали четверо чоловіків — Баттістіні, Карузо, Тітто Руффо, Шаляпін. І лише одна жінка спромоглася сягнути їхніх висот і стати врівень з ними. Найвимогливіші критики світу називали її “Незабутньою Аїдою”, “Найчарівнішою Чіо-Чіо-Сан”, “Вражаючою Валькірією”...»

Answer: С. Крушельницьку

Answer: М. Стефанович

Answer: К. Воронець

Answer: М. Каллас


Question:
Коли було ухвалено цитований документ?

> «Однині Україна стає Українською Народною Республікою.
>  Не відділяючись від республіки Російської і зберігаючи єдність її, ми твердо станемо на нашій землі...
>  До Установчих Зборів України вся власть творити лад на землях наших, давати закони й правити належить нам, Українській Центральний Раді...»
>
>

Answer: липень 1917 р.

Answer: червень 1917 р.

Answer: листопад 1917 р.

Answer: грудень 1917 р.


Question: Яка обставина відіграла вирішальну роль у втраті більшовиками весною 1918 р. контролю над Україною?

Answer: окупація території України німецькими та австро-угорськими військами

Answer: висадка військ Антанти на Півдні України

Answer: селянський повстанський рух проти політики «воєнного комунізму»

Answer: спільний наступ об’єднананих Армій УНР та УГА на Київ


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.
«Розміри допомоги, яку одержує населення голодуючих губерній України через державні органи, не перевищує 7,5% задоволення всього голодуючого населення. Допомога, здійснювана закордонними комісіями та приватними організаціями, досягне у майбутньому 8% потреб...»

Цитовану доповідну записку створено в роки

Answer: «воєнного комунізму».

Answer: нової економічної політики.

Answer: форсованої індустріалізації.

Answer: суцільної колективізації.


Question: Яке завдання вирішувалося радянською владою в галузі культури в 1920-ті рр.?

Answer: згортання політики «українізації»

Answer: створення системи університетської освіти

Answer: запровадження загальної середньої обов’язкової освіти

Answer: ліквідація неписьменності серед дорослого населення


Question:
Результатом здійснення якої політики є подані нижче дані?
«Індекс фізичного обсягу промислової продукції в СРСР у 1937 р., порівняно з рівнем 1913 р., склав 820, у США — 154, Німеччині — 119, Великій Британії — 110, Франції — 101. За обсягами виробництва СРСР із п’ятого місця в світі у 1928 р. перейшов на третє у 1932 р., у 1937 р. — на друге…»

Answer: технічна перебудова

Answer: форсована індустріалізація

Answer: промисловий переворот

Answer: технологічна реконструкція


Question: Що було характерним для культурного життя України в 1930-ті рр.?

Answer: створення творчих літературно-мистецьких об’єднань

Answer: запровадження загальної обов’язкової середньої освіти

Answer: насадження єдиного творчого методу — «соціалистичного реалізму»

Answer: вигнання нелояльних до радянської влади митців за кордон


Question: У складі якої держави українські землі мали назву «східні креси»?

Answer: Польщі

Answer: Чехословаччини

Answer: Румунії

Answer: Угорщини


Question:
Назву якого історико-географічного регіону пропущено у витягу з документа?
«Уряд СРСР вважає, що повернення Бессарабії органічно пов’язане з питанням передання Радянському Союзові тієї частини ___, переважаюча більшість населення якої пов’язана з Радянською Україною спільністю історичної долі, мовою і національним складом».*

Answer: Галичини

Answer: Волині

Answer: Закарпаття

Answer: Буковини


Question: Що стало однією із причин проведення операції «Вісла»?

Answer: активна діяльність підпілля ОУН і загонів УПА на Закерзонні

Answer: прагнення радянського керівництва приєднати Закарпаття до УРСР

Answer: переселення у західні області УРСР спеціалістів з Наддніпрянщини

Answer: намагання забезпечити відбудову Донбасу робочою силою


Question: За що партійним керівництвом УРСР було засуджено оперу К. Данькевича «Богдан Хмельницький»?

Answer: «Вона недостатньо показувала прогресивну роль у житті українського народу російського царя та бояр...»

Answer: «У ній перебільшена роль Московського царства у визвольній боротьбі українського народу...»

Answer: «При написанні лібрето опери автором були знехтувані історичні факти...»

Answer: «У ній перебільшена роль керівника Національно-визвольної війни українського народу середини ХVІІ ст. ...»


Question: Процес лібералізації суспільно-політичного життя в СРСР у період «відлиги»

Answer: не змінив суті радянської тоталітарної моделі розвитку.

Answer: забезпечив повну реабілітацію жертв сталінських репресій.

Answer: створив передумови відновлення збройної боротьби УПА.

Answer: сприяв переходу до ринкових методів господарювання.


Question: Який захід партійно-радянського керівництва СРСР і УРСР в 1950 — середині 1960-х рр. вплинув на життєвий рівень населення України?

Answer: заборона робітникам і службовцям самочинно змінювати місце своєї роботи

Answer: упровадження державних позик і збільшення присадибних ділянок колгоспників

Answer: створення сфери побутових послуг і системи громадського харчування

Answer: ведення широкомасштабного індустріального житлового будівництва


Question:
Яка особливість економічного розвитку України 1970 — початку 1980-х рр. підтверджується поданими нижче даними?

«У республіці, на яку припадало 2,6% території СРСР, було побудовано майже 40% атомних енергоблоків, продукувалося близько 40% усієї радянської сталі, 34% вугілля, 51% чавуну. ...частка промисловості, що працювала на споживчий ринок, становила 29%, а в розвинутих країнах цей показник сягав 50–60%...»

Answer: посилення економічної самостійності

Answer: деформованість структури економіки

Answer: зростання конкурентоспроможності продукції

Answer: зниження матеріало- та енергомісткості виробництва


Question: Про активізацію дисидентського руху в Україні в другій половині 1970-х рр. свідчить

Answer: створення Української робітничо-селянської спілки.

Answer: поява праці І. Дзюби «Інтернаціоналізм чи русифікація?».

Answer: організація в Києві клубу творчої молоді «Сучасник».

Answer: діяльність Української Гельсінської групи.


Question: У якому уривку з історичних джерел охарактеризовано окремі аспекти соціально-економічного розвитку України в період «перебудови»?

Answer: «В Україні… понад мільйон осіб, винних у порушенні антиалкогольного законодавства, зазнали адміністративних стягнень. У Закарпатті та в Криму знищили виноградники унікальних сортів...»

Answer: «Характерним для цього періоду було суттєве зниження плану заготівель зерна, підвищення у 1,5–2 рази цін на сільськогосподарську продукцію, збільшення капіталовкладень у сільське господарство...»

Answer: «За оцінками експертів у вітчизняному виробництві частка тіньового сектора фактично зрівнялась з часткою офіційною. Це явище супроводжувалося зростанням обсягів нелегального вивозу капіталу...»

Answer: «Продукція соціалістичної індустрії України зросла вдвоє. Почали діяти нові підприємства (Запорізький комбінат, Новокраматорський машинобудівний завод, Криворізький металургійний завод)…»


Question: Конституція УРСР, ухвалена 20 квітня 1978 р., утратила чинність

Answer: 1985 р.

Answer: 1991 р.

Answer: 1996 р.

Answer: 2004 р.


Question: Грецька колонізація Північного Причорномор’я та Криму спричинена

Answer: пошуком нових могутніх союзників для боротьби проти Персії.

Answer: нестачею рабів у метрополії, освоєнням нових ринків работоргівлі.

Answer: занепадом ремесла та сільського господарства материкової Греції.

Answer: демографічним вибухом, перенаселенням і нестачею землі в метрополії.


Question:
З якою метою княгиня Ольга здійснювала заходи, про які йдеться в уривках з історичних джерел?
«Ішла Ольга до Новгорода. І встановила вона… погости і оброки. І ловища її є по всій землі, і знаки (її), …і сани її стоять у Пскові й до сьогодні...»
«…І пішла Ольга по древлянській землі з сином своїм і дружиною, встановлюючи устави й уроки; й існують становища її й ловища…»

Answer: упорядкувати систему управління державою і збору данини

Answer: окреслити межі Київської Русі для сусідніх держав

Answer: помститися повсталим проти неї племенам

Answer: поширити християнську віру серед язичників


Question: Зміна торговельної кон’юнктури, занепад Києва як головного торгового центру зумовили

Answer: втрату державної незалежності Київською Руссю.

Answer: занепад ремесла та сільського господарства Київської Русі.

Answer: політичну роздробленість Київської Русі.

Answer: посилення залежності Київської Русі від Візантійської імперії.


Question: Яке князівство в першій половині ХІІІ ст. стало центром об’єднання земель Південно-Західної Русі?

Answer: Чернігівське

Answer: Волинське

Answer: Київське

Answer: Переяславське


Question: Який фактор був вирішальним у поширенні писемності в Київській Русі?

Answer: розвиток торгівлі

Answer: запровадження християнства

Answer: створення писаних законів

Answer: розширення кордонів держави


Question: Магдебурзьке право регулювало відносини у

Answer: братствах.

Answer: воєводствах.

Answer: містах.

Answer: монастирях.


Question:
Унаслідок якої події відбулися зміни, описані в уривку з історичного джерела?
«...і відтоді з Поділля вигнано владу татарську. Цей Ольгерд інші руські землі під свою владу взяв, і Київ з-під Федора-князя, ставленика хана, взято і посадив в ньому Володимира, сина свого, і почав над ними володіти...»

Answer: битви на р. Сині Води (1362 р.)

Answer: Кревської унії (1386 р.)

Answer: битви під Грюнвальдом (1410 р.)

Answer: Городельської унії (1413 р.)


Question: Належність до якої релігійної конфесії гарантувала українській шляхті доступ до посад і реалізацію прав і привілеїв у Речі Посполитій у першій половині XVII ст.?

Answer: православ’я

Answer: кальвінізму

Answer: католицизму

Answer: соцініанства


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та дайте відповідь на запитання.
«Найдорожчому во Христі сину нашому Сигізмунду ІІІ, славному королю Польщі, папа Климентій VIII посилає привіт. Думаю, що не треба пояснювати, як близько ми беремо до серця спасіння руського народу. Зважаючи на важливість справи і нашу пастирську турботу, ми доручаємо справу твоїй величності і посилаємо наше апостольське благословення».*
 Яку справу доручив Папа Римський польському королю?

Answer: придушити повстання під проводом Б. Хмельницького

Answer: організувати хрестовий похід проти Османської імперії

Answer: сприяти діяльності православних церковних братств

Answer: укласти унію між католицькою і православною церквами


Question: Козацьке військо, очолюване наказним гетьманом А. Ждановичем, у грудні 1656 — липні 1657 рр. вело бойові дії проти Польщі спільно з

Answer: австрійським військом.

Answer: московським військом.

Answer: татарським і турецьким військами.

Answer: трансильванським і шведським військами.


Question:
Який період козацької доби історії України характеризує тогочасний вислів:
«що козак, то був полковник, що сотник — то гетьман»?

Answer: «героїчних (морських) походів козаків»

Answer: козацько-селянських повстань 20–30-х рр. ХVІІ ст.

Answer: «руйнування» Української козацької держави — Гетьманщини

Answer: Національно-визвольної війни під проводом Б. Хмельницького


Question: Що було спільним для Андрусівського перемир’я (1667 р.) та «Вічного миру» (1686 р.)?

Answer: укладання між Річчю Посполитою та Османською імперією

Answer: закріплення передання Поділля під владу турецького султана

Answer: передання Запорозької Січі під протекторат Московської держави

Answer: підпорядкування Правобережної України Речі Посполитій


Question: У 1734 р. царський уряд дозволив козакам заснувати Нову Січ на р. Підпільна, тому що прагнув

Answer: мати додатковий важіль впливу на Річ Посполиту.

Answer: залучити козаків до придушення селянських виступів.

Answer: використати козаків у новій російсько-турецькій війні.

Answer: налагодити союзницькі стосунки із Кримським ханством.


Question:
Про яке місто йдеться в уривку з історичного джерела?
«Цар прагнув помститися Мазепі і наказав Меншикову негайно зруйнувати його столицю. Меншиков напав на неї та здобув її…»

Answer: Батурин

Answer: Глухів

Answer: Київ

Answer: Чигирин


Question:
Про який твір йдеться в уривку з історичного джерела?
«Бувають в історії народів дати, які немовби розривають надвоє їхнє життя й кладуть межу високу посеред рівного шляху історичних подій... Ми маємо таку історичну дату — це... рік 1798-й. Того року прилетіла перша ластівка українського національного відродження — невеличка книжка, од якої початок нового українського письменства рахуємо...»

Answer: «Сад божественних пісень» Г. Сковороди

Answer: «Енеїда» І. Котляревського

Answer: «Кобзар» Т. Шевченка

Answer: «Запорожець за Дунаєм» С. Гулака-Артемовського


Question: У володіннях якої держави розташовувалася Задунайська Січ?

Answer: Російської імперії

Answer: Австрійської імперії

Answer: Османської імперії

Answer: Кримського ханства


Question: Яка подія дала поштовх до створення Головної руської ради?

Answer: реформи Марії-Терезії та Йосипа II

Answer: польське повстання 1830 р.

Answer: європейська революція 1848–1849 рр.

Answer: повстання під проводом Л. Кобилиці


Question: Який із факторів відіграв вирішальну роль у стрімкому економічному розвитку Донбасу в другій половині ХІХ ст.?

Answer: кваліфікована робоча сила

Answer: значні природні ресурси

Answer: розгалужена транспортна інфраструктура

Answer: утворення монополістичних об’єднань


Question: Укажіть головну відмінність «молодих громад» від «старої громади», що існували в Наддніпрянській Україні у другій половині ХІХ ст.?

Answer: виступали за політизацію національно-визвольної боротьби

Answer: діяли як легальні культурно-просвітні організації

Answer: активно готували народне повстання проти самодержавства

Answer: брали участь у терористичній діяльності російських народників


Question: У якому році у Львові створено перший осередок товариства «Просвіта»?

Answer: 1849 р.

Answer: 1868 р.

Answer: 1875 р.

Answer: 1892 р.


Question:
Які зміни в суспільному житті Наддніпрянської України відбулися після оприлюднення цитованого документа?
«Від заворушень, що виникли, може з’явитися загроза цілісності та єдності держави загальноросійської… До обов’язків уряду Ми віднесли виконання непохитної Нашої волі: 1) дарувати населенню непорушні основи громадянської свободи совісті, слова, зібрань і союзів …»

Answer: створення губернських зборів і земських управ

Answer: утворення Української автокефальної церкви

Answer: поява перших україномовних періодичних видань

Answer: відкриття в університетах кафедр історії України


Question: Головна українська рада в серпні 1914 р. закликала українців Галичини

Answer: підтримати Австро-Угорщину, «...бо ідучи війною, Росія грозить загином українському життю, яке знайшло охорону в австрійській державі...»

Answer: бути нейтральними, тому що жодна з воюючих сторін «...не може викликати співчуття ні цілями, ні способами боротьби...»

Answer: виступити проти Австро-Угорщини та Росії, щоб вибороти «...єдину, самостійну Україну від Карпатів аж по Кавказ...»

Answer: підтримати Росію й чесно, «...не піддаючись на провокації, виконати свій обов’язок громадян Росії до кінця...»


Question:
Що стало безпосереднім наслідком оприлюднення цитованого документа?
«…визнаючи, що доля всіх народів Росії міцно зв’язана… ми [Центральна Рада] рішуче ставимось проти замірів самовільного здійснення автономії України до Всеросійського Учредительного Зібрання…»

Answer: призначення Генерального секретаріату

Answer: формування Вільного козацтва

Answer: скликання З’їзду народів Росії

Answer: збройний виступ самостійників


Question: У роки нової економічної політики у сфері трудових відносин

Answer: упроваджувалося прикріплення робітників до підприємств.

Answer: здійснювалася примусова трудова мобілізація.

Answer: застосовувався вільний найм робочої сили.

Answer: масово створювалися трудові армії та трудові табори.


Question: Упроваджуючи на початку 1920-х рр. політику «коренізації», партійно-радянське керівництво СРСР мало на меті

Answer: знищити «буржуазно-націоналістичну», антирадянську інтелігенцію.

Answer: остаточно утвердити радянську владу в національних республіках.

Answer: налагодити культурне співробітництво з розвиненими країнами Заходу.

Answer: подолати масову неписьменність дорослого населення країни.


Question:
Який висновок можна зробити, аналізуючи цитований документ?
«Кампанія щодо виселення куркулів і їхніх родин проводиться передусім у таких регіонах СРСР: з України — 30 000–35 000 родин; з Білорусії — 6000–7000 родин; з Середньоволзького краю — 8000–10 000 родин; з Уралу — 10 000-15 000 родин».*

Answer: Активний опір, який чинило селянство колективізації, спонукав радянську владу здійснювати репресивні заходи.

Answer: Нестача вільних сільськогосподарських земель спричинила масове переселення селян у малозаселені регіони СРСР.

Answer: Наявність цілинних земель спонукала радянський уряд залучати до їх освоєння найбільш активних селян.

Answer: Відведення земель під новобудови перших п’ятирічок спонукало владу до масового переселення селян.


Question: Що стало результатом державної політики в галузі культури в СРСР та УРСР наприкінці 1930-х рр.?

Answer: розквіт авангардного мистецтва

Answer: утвердження ідейного різноманіття в мистецтві

Answer: скасування цензури засобів масової інформації

Answer: ліквідація масової неписьменності дорослих


Question: Яка подія спонукала до ухвалення цитованого документа? «1. Карпатська Україна є незалежна Держава. 2. Назва Держави є Карпатська Україна. 3. Карпатська Україна є республіка на чолі з президентом, вибраним Сеймом Карпатської України. 4. Державною мовою Карпатської України є українська мова. 5. Барвами державного прапора Карпатської України є синя і жовта...»

Answer: розчленування та ліквідація Чехо-Словаччини

Answer: початок Другої світової війни

Answer: напад Німеччини на Радянський Союз

Answer: «визвольний похід» Червоної армії в Західну Україну


Question:
Напередодні нападу на СРСР А. Гітлер заявив:
«Що стосується війни на Сході, то, звичайно, вона буде сувора. Але ні на мить не сумніваюсь в успіху. Передусім я сподіваюсь, що ми зможемо надовго забезпечити собі базу продовольства в Україні. Вона постачатиме ресурси, які нам будуть потрібні...»
 У якому стратегічному плані було конкретизовано такі заяви нацистського лідера?

Answer: «Барбаросса»

Answer: «Ост»

Answer: «Цитадель»

Answer: «Вісла»


Question: Утворення наркомату закордонних справ УРСР (1944 р.), вступ республіки до Організації Об’єднаних Націй (1945 р.) — це факти, що свідчать про

Answer: відновлення зовнішньополітичної діяльності України.

Answer: приєднання України до Антигітлерівської коаліції.

Answer: відкриття посольств України в країнах Європи.

Answer: вихід України з Другої світової війни.


Question: Яка галузь домінувала за рівнем капіталовкладень у народне господарство Української РСР у роки післявоєнної відбудови?

Answer: легка промисловість

Answer: харчова промисловість

Answer: сільське господарство

Answer: важка промисловість


Question: Запровадження в 1957 р. в Українській РСР системи раднаргоспів призвело до

Answer: передання підприємств республіки в союзне підпорядкування.

Answer: стрімкого розвитку підприємств воєнно-промислового комплексу.

Answer: підпорядкування більшості підприємств Раді міністрів республіки.

Answer: відновлення командно-адміністративної системи управління.


Question:
Наприкінці 1950-х рр. у СРСР розпочалася реформа шкільної освіти, одне з положень якої передбачало вибір батьками мови навчання дітей.
 Українська інтелігенція виступила проти цього положення, тому що воно

Answer: сприяло русифікації системи освіти в УРСР.

Answer: суперечило Закону «Про мови в Українській РСР».

Answer: створювало умови для дискримінації російської мови.

Answer: відновлювало практику політики «українізації» 1920-х рр.


Question: У якому році В. Щербицький став Першим секретарем ЦК КПУ?

Answer: 1965 р.

Answer: 1972 р.

Answer: 1976 р.

Answer: 1982 р.


Question: Одне із завдань Української Гельсінської групи — це

Answer: відновлення в правах несправедливо засуджених, звинувачених осіб.

Answer: засудження фактів втручання СРСР у справи країн Східної Європи.

Answer: ознайомлення української громадськості з Декларацією прав людини.

Answer: унесення до Конституції УРСР положення про свободу віросповідання.


Question: Яке визначення відповідає поняттю «номенклатура»?

Answer: узагальнююча назва посадовців різних рівнів, що є ланками командно-адміністративної системи

Answer: система, за якої функціонують і ведуть боротьбу за владу партії різної політичної орієнтації

Answer: політика розміщення промислових об’єктів без урахування наявної сировинної бази, трудових ресурсів тощо

Answer: система управління, за якої частина функцій центральної влади переходить до місцевих органів самоврядування


Question: У липні 1994 р. Президентом України обрано

Answer: В. Чорновола.

Answer: Л. Кравчука.

Answer: О. Мороза.

Answer: Л. Кучму.


Question: Який вид занять привласнювального господарства набув поширення в мезоліті?

Answer: скотарство

Answer: рибальство

Answer: збиральництво

Answer: землеробство


Question:
Що стало наслідком події, описаної в уривку з історичного джерела?

«…І прийшли до гір Київських, і довідався Олег, що князюють тут Аскольд і Дір. Заховав він одних воїв у човнах, інших залишив позаду, а сам підійшов до гір, несучи малого Ігоря…»

Answer: завершення формування території держави

Answer: запровадження та поширення християнства

Answer: утвердження династії Рюриковичів у Києві

Answer: зміна централізованої монархії федеративною


Question: У якому році ченцем Нестором укладено «Повість минулих літ»?

Answer: 882 р.

Answer: 988 р.

Answer: 1054 р.

Answer: 1113 р.


Question:
Про кого із князів Галицько-Волинської держави йдеться в уривку з історичного джерела?

«Божою милістю був князем і дідичем королівства Русі, ...став розмножати число латинників і їх віру, ...принаджував з різних країв католицьких священиків і богословів, бажаючи защепити їхню віру в русинів...»

Answer: Данила Романовича

Answer: Лева Даниловича

Answer: Юрія І Львовича

Answer: Юрія ІІ Болеслава


Question: Кого в Київській Русі називали «боярами»?

Answer: селян, які мали земельні наділи, вели своє господарство, виконували повинності на користь держави

Answer: людей, які перебували в повній власності землевласників (продавалися, дарувалися, передавалися в спадщину)

Answer: ремісників, які мешкали в садибах землевласників, працювали в їхніх майстернях і сплачували грошову данину

Answer: представників правлячого стану в Київській Русі, які займали друге після князів панівне становище в державі


Question: Що було одним із наслідків поширення на українських землях магдебурзького права в другій половині XIV–XVI ст.?

Answer: скасування регламентацій діяльності ремісничих цехів

Answer: захист населення міст від сваволі великих землевласників

Answer: обмеження владою переселення до українських міст іноземців

Answer: формування торговельних союзів польських і українських міст


Question:
Про які події йдеться в уривку з історичного джерела?

«…опір полякам завдало лише одне місто, Холм, інші ж міста...не були укріплені і тому були зайняті Казимиром без бою...»

Answer: поділ галицько-волинської спадщини між Польщею та Литвою

Answer: боротьбу Данила Галицького проти польсько-угорської агресії

Answer: утворення Галицько-Волинської держави

Answer: приєднання Галичини до Угорського королівства


Question: Морські походи запорозьких козаків на початку XVII ст. загострювали стосунки Речі Посполитої з

Answer: Шведським королівством.

Answer: Османською імперією.

Answer: Австрійськими Габсбургами.

Answer: Московським царством.


Question: Де відбулася перша переможна битва козацького війська в ході Національно-визвольної війни українського народу проти Речі Посполитої середини ХVІІ ст.?

Answer: на Жовтих Водах

Answer: під Корсунем

Answer: під Пилявцями

Answer: під Зборовим


Question:
Що спричинило події, про які йдеться в уривку з історичного джерела?

«Наш підданий гетьман Богдан Хмельницький, майже поєднавши свої війська з угорцем Ракочієм, послав до Польської держави наказного гетьмана Антіна Ждановича, і Богуна, й інших начальників для спустошення...»

Answer: укладення Зборівського договору (1649 р.)

Answer: укладення Білоцерківського договору (1651 р.)

Answer: оприлюднення «Березневих статей» (1654 р.)

Answer: укладення Віленського перемир’я (1656 р.)


Question: Відповідно до умов Андрусівського перемир’я (1667 р.) Запорозька Січ підпорядковувалась

Answer: турецькому султану та московському царю.

Answer: кримському хану та польському королю.

Answer: московському царю та польському королю.

Answer: турецькому султану та кримському хану.


Question: У другій половині XVII ст. в Лівобережній Гетьманщині привілейований стан суспільства формувався переважно з

Answer: козацької старшини і православної шляхти.

Answer: заможних міщан і православного духовенства.

Answer: козацької старшини і російського дворянства.

Answer: магнатів і духовенства.


Question: Загони опришків на чолі з О. Довбушем діяли на українських землях (перша половина XVIII ст.), що перебували на той час під владою

Answer: Австро-Угорщини.

Answer: Речі Посполитої.

Answer: Російської імперії.

Answer: Османської імперії.


Question:
Що спричинило оприлюднення цитованого документа?

«…Ми, Катерина II, імператриця всеросійська… Об’являємо всім нашим людям, які живуть в… Речі Посполитій, зокрема у воєводствах Київському, Подільському, Брацлавському, Волинському… Ми змушені з жалем прийняти до відома, що… кріпаки, відкинувши послух владі і їхнім панам допустились [бунту]… внаслідок обману розбишак, які видають себе частиною Війська Запорозького…»

Answer: Коліївщина

Answer: повстання під проводом У. Кармелюка

Answer: повстання Чернігівського полку

Answer: Польське повстання


Question: У якому столітті відбулося закріпачення селянства на українських землях, що входили до складу Російської імперії?

Answer: ХVІ ст.

Answer: ХVІІ ст.

Answer: ХVІІІ ст.

Answer: ХІХ ст.


Question: Яка форма соціального протесту населення мала поширення на українських землях у першій половині ХІХ ст.?

Answer: повстання

Answer: звернення до суду

Answer: подання чолобитних

Answer: маніфестації


Question: Унаслідок проведення в 1770–1780-х рр. реформ Марії-Терезії та Йосифа ІІ в Австрійській імперії

Answer: посилено вплив українських політичних партій, лояльних до Габсбургів.

Answer: Закарпаття включено до складу коронного краю – «Королівство Галіції і Лодомерії».

Answer: українцями здобуто перший досвід парламентської діяльності.

Answer: змінено правове становище українського селянства та греко-католицької церкви.


Question: Що мало вирішальний вплив на розвиток української культури першої половини ХІХ ст.?

Answer: початок українського національного відродження

Answer: видання царських указів про заборону вживання української мови

Answer: ліквідація решток автономних прав української козацької держави

Answer: активна діяльність діячів громадівського руху


Question: Що гальмувало розвиток капіталістичних відносин на селі після селянської реформи 1861 р.?

Answer: скасування тимчасовозобов’язаного становища селян

Answer: виплата викупних платежів

Answer: збереження кріпосного права

Answer: виділення селянських наділів з общини


Question: Поява Емського указу імператора Олександра II пов’язана з

Answer: участю українців у польському національно-визвольному повстанні.

Answer: викриттям владою учасників Кирило-Мефодіївського братства.

Answer: активізацією діяльності об’єднань української інтелігенції – громад.

Answer: виданням українського альманаху «Русалка Дністровая».


Question: Представників мовно-літературної та суспільно-політичної течії другої половини XIX ст. на Галичині, Буковині та Закарпатті, які виступали за національно-культурну єдність із російським народом і російською державою, називали

Answer: народовці.

Answer: хлопомани.

Answer: радикали.

Answer: москофіли.


Question: У якому університеті вперше наприкінці XIX ст. відкрито кафедру української історії (кафедру історії Східної Європи), очолену М. Грушевським?

Answer: Львівському

Answer: Київському

Answer: Новоросійському

Answer: Харківському


Question: Із якої галузі наприкінці ХІХ – на початку ХХ ст. розпочався процес монополізації промисловості Наддніпрянської України?

Answer: машинобудівної

Answer: цукроварної

Answer: вугледобувної

Answer: текстильної


Question: Яка країна на початку XX ст. визначила свої зовнішньополітичні пріоритети таким чином: «…твердо приймаються такі завдання на найближчі роки: 1) приєднати західні землі та з належною поступовістю викорінити тут мазепинський дух; 2) заволодіти протоками, які мають для нас виключне значення для виходу нашого флоту... до Середземного моря»?*

Answer: Австро-Угорщина

Answer: Румунія

Answer: Німеччина

Answer: Росія


Question:
Якого договору стосується цитований документ?

«Строго таємно. З огляду на сучасний брак харчових продуктів… мир з Україною мусить бути підписаний якнайскоріше… На випадок, якби Україна попросила військової допомоги проти російських максималістів, то таке прохання можливо задовольнити. За це Україна зобов’язується до якнайскорішої поставки хліба…»

Answer: Варшавського договору між Директорією УНР і Польською Республікою

Answer: Ризького договору між Польщею та радянськими республіками

Answer: Брест-Литовського договору між УНР, Німеччиною та її союзниками

Answer: Договору між Українською Державою та Всевеликим Військом Донським


Question:
Чиї погляди відбиває наведений уривок джерела?

«Слід… відкинути спроби розглядати єдиний український національно-господарський терен за критерієм поділу праці в межах колишньої Росії. Треба забезпечити за українським економічним центром права й можливості дійсного керівництва всім народним господарством…»

Answer: М. Хвильового

Answer: М. Волобуєва

Answer: М. Бойчука

Answer: М. Скрипника


Question: У результаті здійснення в Україні в 1920–1930-х рр. політики коренізації було

Answer: реорганізовано національні адміністративні райони на території республіки в звичайні райони.

Answer: замінено російську мову в діловодстві, освіті, засобах масової інформації державною українською мовою.

Answer: збільшено питому вагу українців серед керівних кадрів республіканського партійно-радянського апарату.

Answer: розширено повноваження республіки в сфері зовнішньої політики для здійснення культурної роботи серед українців за кордоном.


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

«Ми маємо ряд індустріальних велетнів, що їх побудовано… і першим найліпшим є Дніпрельстан… У нас пущено за ці роки дванадцять доменних печей… Наша машинобудівна промисловість зростає нечуваними кроками… Ми збудували Краматорський машинобудівний завод… Луганський паротягобудівельний завод… Треба відзначити побудову Харківського тракторного заводу…»

У фрагменті доповіді голови Раднаркому УСРР В. Чубаря йдеться про

Answer: причини індустріалізації.

Answer: наслідки індустріалізації.

Answer: джерела індустріалізації.

Answer: передумови індустріалізації.


Question: «Розстріляне відродження» – умовна назва

Answer: покоління українських політичних діячів часів Української революції, знищених під час Великого терору 1930-х рр.

Answer: групи українських «буржуазних спеціалістів», розстріляних у ході боротьби зі «шкідництвом» у 1920–1930-х рр.

Answer: генерації літераторів і митців України 1920–1930-х рр., репресованої сталінським режимом.

Answer: плеяди видатних українських учених, засуджених у 1930-х рр. у справі «Спілки визволення України».


Question: Що було характерним для політики «радянізації» в галузі культури на західноукраїнських землях у 1939–1941 рр.?

Answer: сприяння діяльності православній і греко-католицькій церквам

Answer: створення на базі читалень «Просвіти» мережі бібліотек і клубів

Answer: урахування місцевих особливостей і традицій у культурній політиці

Answer: надання фінансової підтримки громадським культурним установам


Question: Бойові дії на території України в 1941 р. призвели до

Answer: зриву планів «блискавичної війни» Німеччини проти СРСР.

Answer: повної окупації УРСР військами Німеччини та її союзників.

Answer: утворення маріонеткової Української держави.

Answer: створення українських збройних формувань у складі Червоної армії.


Question: Видатними представниками радянського партизанського руху в роки Великої Вітчизняної війни були

Answer: С. Тимошенко, М. Кирпонос, М. Ватутін.

Answer: А. Мельник, С. Бандера, Р. Шухевич.

Answer: О. Довженко, О. Теліга, О. Ольжич.

Answer: С. Ковпак, О. Федоров, О. Сабуров.


Question: У якому уривку з історичних джерел відображено особливості економічного розвитку УРСР у період післявоєнної відбудови (1945 – початок 1950-х рр.)?

Answer: «Державні закупівельні ціни в УРСР збільшилися загалом втричі, зокрема на зерно – у 7 разів. Дозволено видавати колгоспникам аванс грішми – 25% коштів, що отримували колгоспи від реалізації продуктів тваринництва...»

Answer: «…Темпи промислового розвитку Західної України були вищими, ніж на сході УРСР. У роки четвертої п’ятирічки тут споруджено понад 2,5 тис. великих і середніх промислових підприємств...»

Answer: «Члени колгоспів та інших сільськогосподарських кооперативів, які виявили бажання вести селянське (фермерське) господарство, мають право безперешкодного виходу з них...»

Answer: «Величезні зрушення сталися в сільському господарстві України. Завершено суцільну колективізацію. Розвиток стаханівського руху на селі висунув десятки тисяч передовиків боротьби за високі врожаї...»


Question: Що було характерним для культурного життя УРСР в 1946–1953 рр.?

Answer: створення творчих літературно-мистецьких об’єднань, угрупувань

Answer: відродження традицій українізації 1920-х рр.

Answer: проведення кампанії проти «низькопоклонства перед Заходом»

Answer: послаблення партійного контролю


Question:
Про кого з керівників СРСР йдеться в уривку з історичного джерела?

«Навіть найкрутіші його реформи – створення раднаргоспів, ліквідація багатьох міністерств і відомств – носили верхівковий характер. Але вони… не зачіпали суті виробничих відносин, не претендували на те, щоб… послабити задушливий прес державної опіки...»

Answer: Й. Сталіна

Answer: М. Хрущова

Answer: Л. Брежнєва

Answer: М. Горбачова


Question: Що зумовило появу руху «шістдесятників»?

Answer: відмова КПРС від насадження методу «соціалістичного реалізму»

Answer: припинення переслідувань діячів українського визвольного руху

Answer: активна діяльність організацій і груп українських дисидентів

Answer: лібералізація суспільно-політичного життя в СРСР


Question: Чим супроводжувалася зміна політичного керівництва УРСР у 1972 р.?

Answer: хвилею арештів дисидентів

Answer: зростанням цін на продукти харчування

Answer: прийняттям нової Конституції республіки

Answer: впровадженням «косигінської реформи»


Question: Які наслідки для України мав заколот ГКЧП (ДКНС) у Москві?

Answer: усунення В. Щербицького від влади в УРСР

Answer: негайний вихід КПУ зі складу КПРС

Answer: підписання УРСР нового союзного договору

Answer: проголошення незалежності України


Question: У грудні 1991 р. Президентом України обрано

Answer: В. Щербицького.

Answer: В. Чорновола.

Answer: Л. Кравчука.

Answer: Л. Кучму.


Question: В основу археологічної періодизації стародавньої історії України покладено

Answer: заняття первісної людини.

Answer: природно-кліматичні умови.

Answer: антропологічний тип людини.

Answer: матеріал виготовлення знарядь праці.


Question: Що було однією з особливостей розвитку грецьких міст-держав Північного Причорномор’я в VII–VI ст. до н. е.?

Answer: державно-політична незалежність колоній від метрополій

Answer: федеративне об’єднання всіх міст-держав навколо Ольвії

Answer: карбування єдиної монети для новозаснованих колоній

Answer: військова залежність міст-держав від місцевих племен


Question: Розширення рівноправних зв’язків Київської Русі з Візантійською імперією та європейськими державами стало наслідком

Answer: об’єднання Олегом Південної та Північної Русі під владою Рюриковичів.

Answer: здійснення Святославом військового походу проти Хозарського каганату.

Answer: запровадження Володимиром Великим християнства як державної релігії.

Answer: укладення Ярославом Мудрим першого писаного збірника руських законів.


Question:
Під яким роком літописець записав такі рядки:

«У тім же поході розболівся Володимир Глібович недугою тяжкою... І принесли його в город його Переяславль ...і тут преставився він ...і плакали по ньому всі переяславці. ...був же він князь доблесний у бою, і мужністю відзначався… За ним же Україна багато потужила»?

Answer: 1054 р.

Answer: 1187 р.

Answer: 1205 р.

Answer: 1264 р.


Question: 1199–1205 роки — це період в історії Галицько-Волинського князівства, для якого було характерним

Answer: утворення та становлення єдиної держави, поширення влади князя на Київ і Київську землю.

Answer: розпад єдиної держави, зростання самостійності бояр, втручання у внутрішні справи сусідніх держав.

Answer: відновлення державної єдності, намагання створити антимонгольську коаліцію європейських держав.

Answer: ослаблення золотоординської залежності, боротьба з Польщею й Литвою за Люблінську та Берестейську землі.


Question: Переростання родоплемінної власності на землю у феодальну, надання земель васалам, захоплення феодалами общинних земель — це шляхи виникнення на Русі

Answer: слобод.

Answer: хуторів.

Answer: вотчини.

Answer: фільварків.


Question: Найдавнішою датованою книжною пам’яткою Київської Русі є

Answer: «Києво-Печерський патерик».

Answer: «Остромирове Євангеліє».

Answer: «Слово о полку Ігоревім».

Answer: «Повість минулих літ».


Question:
Про яку землю йдеться в уривку з історичного джерела:

«А був братом литовського князя Ольгерда князь Коріат… Княжата Коріатовичі, брати — князі Юрій, Олександр, Костянтин і Федір, за призволенням великого князя Ольгерда і з поміччю Литви пішли в сю землю й стали володарювати в ній»?

Answer: Київську

Answer: Волинську

Answer: Подільську

Answer: Чернігівську


Question: Що передбачала Люблінська унія (1569 р.)?

Answer: династичний шлюб литовського князя та польської королеви за умови прийняття Великим князівством Литовським католицизму

Answer: спільні воєнні дії військ Великого князівства Литовського та Польського королівства проти рицарів-хрестоносців Тевтонського ордену

Answer: відновлення у складі Великого князівства Литовського Київського та Волинського удільних князівств на чолі з представниками литовської династії

Answer: об’єднання Польського королівства й Великого князівства Литовського в єдину федеративну державу — Річ Посполиту


Question: Яку роль в історії українського народу відіграли козацько-селянські повстання кінця XVI — початку XVII ст.?

Answer: розкололи козацтво на два непримиренні табори: реєстрове та запорозьке (низове)

Answer: поклали край тертям і протиріччям між козацькою старшиною та рядовим козацтвом

Answer: гальмували процеси ополячення й окатоличення, зменшуючи тиск шляхетського гніту

Answer: звели нанівець престиж і згасили авторитет запорозького козацтва серед селянства


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

«Прибув... до Києва святійший патріарх єрусалимський Феофан… і був прийнятий з великою честю духовними та світськими людьми. Того ж року... висвятив на митрополію Київську чоловіка гідного й чесного. Іменем Йов Борецький… і з ним єпископів на різні місця...»

Описана подія відбулась за сприяння

Answer: В.-К. Острозького.

Answer: Д. Вишневецького.

Answer: П. Сагайдачного.

Answer: П. Могили.


Question: Що було характерним для періоду Руїни другої половини XVII ст.?

Answer: всеохоплююча криза та занепад Речі Посполитої, викликані визвольною війною українського народу під проводом Б. Хмельницького

Answer: внутрішня боротьба козацької старшини за владу, розкол Гетьманщини, втручання в її внутрішні справи та військова агресія з боку сусідніх держав

Answer: форсований наступ на автономні права Гетьманщини з боку російського уряду внаслідок переходу гетьмана І. Мазепи на бік шведського короля

Answer: остаточна ліквідація інституту гетьманства, решток української автономії та повна інтеграція українських земель до складу Російської імперії


Question: Відмінність умов польсько-московського «Вічного миру» (1686 р.) від умов Андрусівського перемир’я (1667 р.) полягала в тому, що одноосібну зверхність московського царя визнано над

Answer: Правобережною Україною.

Answer: Чернігово-Сіверською землею.

Answer: Лівобережною Україною.

Answer: Запоріжжям.


Question: За часів гетьманування І. Мазепи соціально-економічному розвиткові Лівобережної Гетьманщини був властивий процес

Answer: узаконення панщини.

Answer: ліквідації магдебурзького права.

Answer: обезземелення козацької старшини та шляхти.

Answer: скорочення землеволодінь російського дворянства.


Question:
Яким роком датується цитований документ:

«Ми захотіли оголосити.., що Запорозька Січ остаточно зруйнована, з викоріненням на майбутнє й самої назви запорозьких козаків... Місцевих жителів і угіддя ми залишаємо, зараховуючи їх до Новоросійської губернії»?

Answer: 1709 р.

Answer: 1750 р.

Answer: 1764 р.

Answer: 1775 р.


Question: Що було основною одиницею адміністративно-територіального поділу українських земель у складі Російської імперії в першій половині ХІХ ст.?

Answer: воєводство

Answer: провінція

Answer: губернія

Answer: область


Question: Заміна основних ручних знарядь праці системою робочих машин, впровадження у виробництво парових двигунів, формування пролетаріату та буржуазії — це ознаки

Answer: технічної реконструкції.

Answer: промислового перевороту.

Answer: форсованої індустріалізації.

Answer: буржуазної революції.


Question: Члени «Руської трійці» своє головне завдання вбачали в

Answer: пропагуванні ідей федерації християнських слов’янських республік.

Answer: піднесенні статусу української мови, розширенні сфери її вжитку.

Answer: розбудові Австрії як парламентської федеративної республіки.

Answer: наданні галицьким українцям права обіймати державні посади.


Question: Чому уряд Російської імперії не запровадив земську реформу 1864 р. в губерніях Правобережної України?

Answer: Уряд остерігався перетворення земств на осередки сіоністського руху, оскільки регіоном проходила «смуга осілості» євреїв, серед яких були поширені ідеї сіонізму.

Answer: Уряд остерігався перетворення земств на «п’яту колону» в разі війни, оскільки регіон межував з Австро-Угорщиною, із якою вкрай загострилися відносини.

Answer: Уряд остерігався перетворення земств на центри «мазепинського духу», оскільки в регіоні спостерігалося піднесення українського національно-визвольного руху.

Answer: Уряд остерігався перетворення земств на інструмент посилення польського впливу, оскільки в регіоні поляки-землевласники мали міцні позиції.


Question: Ухвалення якого документа спричинило закриття Південно-Західного відділу Російського географічного товариства?

Answer: «Маніфесту…» імператора Олександра II від 19 лютого 1861 р.

Answer: Циркуляра міністра внутрішніх справ П. Валуєва від 18 липня 1863 р.

Answer: Емського указу імператора Олександра II від 18 травня 1876 р.

Answer: «Маніфесту…» імператора Миколи II від 17 жовтня 1905 р.


Question: З іменем Івана Франка пов’язано створення

Answer: першої української політичної партії.

Answer: літературного товариства ім. Т. Шевченка.

Answer: культурно-освітнього товариства «Просвіта».

Answer: «Руського інституту» при Львівському університеті.


Question: Концентрація промислового виробництва в металургійній, вугільній і залізо-рудній галузях Наддніпрянської України початку ХХ ст. сприяла

Answer: розгортанню промислового перевороту.

Answer: утворенню монополістичних об’єднань.

Answer: проникненню іноземного капіталу.

Answer: завершенню індустріалізації.


Question:
Про якого діяча йдеться в уривку з історичного джерела:

«Його геній виявився здатним поєднувати інтелектуальну напругу, спрямовану на створення фундаментальних біологічних концепцій, з тяжкою, жертовною діяльністю в галузі медицини. Так, працюючи в Одесі, провів дослід самозараження тифом, а в 1892 р., розробляючи способи боротьби з епідемією холери у Франції, випив культуру збудника цієї смертельної хвороби...»?

Answer: М. Гамалію

Answer: М. Бекетова

Answer: І. Мечнікова

Answer: Д. Заболотного


Question: Яка соціальна верства була домінуючою в структурі західноукраїнського суспільства наприкінці ХІХ — початку ХХ ст.?

Answer: інтелігенція

Answer: пролетаріат

Answer: підприємці

Answer: селянство


Question: Формування в роки Першої світової війни легіону Українських січових стрільців засвідчило

Answer: лояльність українців Галичини до австро-угорської монархії.

Answer: впливовість москвофілів у політичному житті Галичини.

Answer: непідготованість Австро-Угорщини до ведення війни на два фронти.

Answer: приєднання України до Четверного союзу Центральних держав.


Question: Положення Другого Універсалу та їх оприлюднення Українською Центральною Радою (УЦР) були

Answer: відповіддю УЦР на Ультиматум Раднаркому радянської Росії.

Answer: компромісом між УЦР і делегацією міністрів Тимчасового уряду.

Answer: декларацією УЦР основних засад соціально-економічних перетворень.

Answer: закликом УЦР до українізованих частин не залишати позицій на фронті.


Question: На відміну від Української Народної Республіки (УНР) Західноукраїнській Народній Республіці (ЗУНР) вдалося

Answer: домогтися визнання державних кордонів на Паризькій мирній конференції.

Answer: укласти мир з державами Четверного союзу та вивести країну зі світової війни.

Answer: дати відсіч агресії з боку сусідніх держав та уникнути окупації території країни.

Answer: створити систему управління й забезпечити відносну соціальну стабільність.


Question: «Нова економічна політика» — це комплекс заходів, якими передбачалося

Answer: встановлення державної монополії на хліб, націоналізація промислових підприємств, поміщицьких маєтків, торговельних закладів.

Answer: уведення продрозверстки на продукцію сільського господарства, розподіл товарів за картками, заборону торгівлі, натуралізація оплати праці.

Answer: підпорядкування інтересів суспільства державним потребам, прискорений перехід до соціалізму шляхом одержавлення власності.

Answer: запровадження продподатку, госпрозрахунку, відновлення товарно-грошових відносин, формування ринку праці, кооперування виробників.


Question: У якому уривку з історичних джерел відображено одну з причин впровадження в Україні на початку 1920-х рр. політики коренізації?

Answer: «Наше завдання: добити контрреволюційні елементи, викрити націоналістичні ухили, розгорнути роботу з виховання партійних мас, а також широких мас у дусі пролетарського інтернаціоналізму».

Answer: «Від російської літератури нам треба тікати якомога швидше, тому що вона тяжить над нами в віках... Вигодовувати на ній наше молоде мистецтво — це значить затримати його розвиток».

Answer: «Зростання української культури та інтелігенції йде швидкими темпами, що коли ми не візьмемо в руки цього руху, він може піти мимо нас. ...віддавати цей рух у руки чужих нам елементів не можна ні в якому разі».

Answer: «Замість того, щоб... розвивати зв’язок з культурою російського народу ...частина інтелігенції скочується на позиції занепадницької буржуазної культури. Ці митці відриваються від народу, захоплюючись техніцизмом».


Question: Політика «ліквідації куркульства як класу», здійснювана партійно-радянським керівництвом СРСР і УСРР у 1930–1931 рр., мала за мету

Answer: вигнати куркулів зі створюваних колгоспів і радгоспів.

Answer: змусити більшу частину селянства об’єднуватися в колгоспи.

Answer: посилити матеріальну зацікавленість селян у суспільній праці.

Answer: перерозподілити землю куркулів на користь бідняків.


Question:
Яке явище суспільно-політичного життя в СРСР у 1930-х рр. проілюстровано в таблиці?

 **Керівний склад Київського військового округу**

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Посада** | **За штатом** | **Оновлено** | **% оновлення** |
| Командир корпусу | 9 | 9 | 100 |
| Начальник штабу корпусу | 9 | 6 | 67 |
| Командир дивізії | 25 | 24 | 96 |
| Начальник штабу дивізії | 25 | 18 | 72 |
| Командир полку | 135 | 87 | 64 |
| Начальник штабу полку | 135 | 78 | 58 |
| Усього | 338 | 222 | 66 |

Answer: заміна колишніх офіцерів царської армії «червоними командирами»

Answer: забезпечення новобудов трудовими ресурсами за рахунок армії

Answer: масові репресії проти командного складу Червоної армії

Answer: скорочення особового складу збройних сил країни


Question:
Назву якого договору пропущено в цитованому документі:

«У 1923 р. Рада послів Антанти в Парижі надала Польщі всі юридичні права на володіння Східною Галичиною. Рада визнала східні кордони Польської держави, встановлені ___»?

Answer: Ризьким договором

Answer: Брестським договором

Answer: Версальським договором

Answer: Сен-Жерменським договором


Question: Що є вагомим прикладом політики радянізації західних областей Української РСР у 1939–1941 рр.?

Answer: лояльне ставлення влади до священиків греко-католицької церкви

Answer: націоналізація промисловості, торгівлі, земель великих власників

Answer: залучення «буржуазних спеціалістів» до процесу індустріалізації

Answer: налагодження співробітництва влади з українськими партіями


Question:
Якою була мета реалізації завдань Центрального штабу партизанського руху:

«...Штаб вимагає від партизанських загонів на весняно-літній період 1943 р. спрямувати всі свої сили на параліч роботи залізничних вузлів в тилу групи армій «Південь», руйнування залізниць, мостів, нищення ешелонів...»?

Answer: зірвати перекидання німецьких військ у Західну Європу під час відкриття Другого фронту

Answer: унеможливити будівництво «Східного валу» напередодні загального наступу радянських військ

Answer: дезорганізувати евакуацію й відступ німецьких військових частин з-під Сталінграда

Answer: порушити постачання живої сили і техніки вермахту на фронт у район Курської дуги


Question: Результатом наступальних операцій радянських військ, здійсненних у серпні–грудні 1943 р., було

Answer: звільнення Лівобережної України та Донбасу, початок визволення Правобережної України.

Answer: визволення Одеси, створення сприятливих умов для звільнення Південної України та Кримського півострова.

Answer: завершення визволення від нацистської окупації всієї території України в її довоєнних кордонах.

Answer: звільнення Правобережної України та Молдавії, перенесення бойових дій на територію Румунії.


Question: «Реабілітація» — це

Answer: акт вищого органу державної влади про повне або часткове звільнення від покарання осіб, щодо яких суд виніс вирок.

Answer: форма оскарження офіційно прийнятого судового рішення, що подається засудженими або їхніми захисниками до вищої посадової особи.

Answer: запобіжний захід державного впливу, застосований до осіб, що вчинили злочини, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Answer: комплекс заходів державних органів, спрямованих на виправдання й відновлення в правах неправильно звинувачених, зганьблених чи засуджених осіб.


Question:
**Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.**

«У 1953–1958 рр. державні закупівельні ціни в УРСР збільшилися загалом втричі, зокрема на зерно — у 7 разів, на продукти тваринництва — у 5,5. Дозволено видавати колгоспникам аванс грішми — 25 % коштів, що отримували колгоспи від реалізації продуктів тваринництва».

Вжиті партійно-радянським керівництвом УРСР заходи було спрямовано на

Answer: удосконалення системи «держприймання» в колгоспах.

Answer: запровадження ринкових відносин у сільському господарстві.

Answer: посилення матеріальної зацікавленості селян у суспільному виробництві.

Answer: створення сприятливих умов для розвитку присадибного господарства селян.


Question: Що було одним із проявів політико-ідеологічної кризи радянської моделі розвитку України в 1970 — на початку 1980-х рр.?

Answer: піднесення профспілкового руху та зростання активності громадських неурядових організацій

Answer: поява концепції «розвиненого соціалізму» внаслідок усвідомлення нереальності побудови комунізму

Answer: утвердження принципів плюралізму на хвилі поширення в суспільстві настроїв невдоволення та протесту

Answer: розмежування на всіх рівнях владних повноважень між Комуністичною партією України та радами народних депутатів


Question: Особливість дисидентського руху в Україні в 1970–1980-х рр. полягала в тому, що рух

Answer: не набув широкої підтримки серед населення через жорстокість репресивних заходів влади та апатію в суспільстві.

Answer: зосереджувався на захисті лише соціальних прав людини, залишаючи поза увагою проблеми захисту релігійних свобод.

Answer: не викликав занепокоєння партійного керівництва та спецслужб, оскільки влада не вбачала в ньому загрози існуючому режиму.

Answer: був орієнтований на розв’язання гострих економічних проблем, перебуваючи під контролем незалежних профспілок.


Question: Політикою гласності, започаткованою партійно-радянським керівництвом СРСР у період «перебудови», передбачалось

Answer: поступовий перехід влади на всіх рівнях від партійного апарату до рад народних депутатів.

Answer: впровадження нової політичної системи на основі панування закону, дотримання прав людини.

Answer: пом’якшення цензури, можливість говорити правду, критикувати органи влади, отримувати об’єктивну інформацію.

Answer: скорочення бюрократичного апарату, зміцнення місцевого самоврядування та децентралізація влади.


Question: 16 липня 1990 р. Верховна Рада УРСР ухвалила

Answer: Закон «Про економічну самостійність Української РСР».

Answer: Декларацію про державний суверенітет України.

Answer: Акт проголошення незалежності України.

Answer: Угоду про створення Співдружності Незалежних Держав.


Question: На другий склад падає наголос у слові

Answer: однаковий

Answer: добовий

Answer: щовесни

Answer: сантиметр


Question: М’який знак на місці пропуску треба писати в усіх словах рядка

Answer: перелаз..те, стежин..ці, памороз..

Answer: уман..ський, люд..ми, пісен..ці

Answer: л..лється, поглян..те, гір..кий

Answer: волос..кий, брун..ці, різ..блення


Question: Спільнокореневим до слова «колоти» є

Answer: кілочок

Answer: довкілля

Answer: колосальний

Answer: заколоситися


Question: Помилково вжито слово в рядку

Answer: винайняв квартиру в центрі

Answer: запросив до вітальні

Answer: розповів про відрядження

Answer: приїхав вісім років назад


Question: Неправильно утворено форму слова у варіанті

Answer: два студенти

Answer: самий головний

Answer: сімома голосами

Answer: віддаси потім


Question: Неправильно побудовано речення

Answer: Побачивши в магазині нову енциклопедію, я захотів її переглянути.

Answer: Ще не ходячи до школи, мама читала мені вірші Марійки Підгірянки.

Answer: Слухаючи доповідь однокласниці, ми робили деякі нотатки.

Answer: Створюючи виставу, режисер суттєво осучаснив текст класичної п’єси.


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Поза хатами стежка розширювалась і прямувала попід кам’яною горою до самісінького ліска. (2) Між деревами ховався невеличкий струмок, у ньому — завжди холодна й різка джерельна водиця. (3) Трохи віддалік дорога круто забирала праворуч, і опускалася *в/низ* до річки, блакитний відблиск якої було […] видно *з/верху* дерева. (4) *На/весні* річка в цьому місці широко розливалася, затоплюючи собою велику ділянку землі, а влітку, коли вода спадала, на лузі селилося безліч усякої дрібної звірини, і великий птах там полював. (5) Аж ген від отого лісочка, що *не/виразно* синів удалині, і до високого пагорба був його луг.

На місці пропуску в третьому реченні має бути слово

Answer: добре

Answer: легко

Answer: суттєво

Answer: гаразд


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Поза хатами стежка розширювалась і прямувала попід кам’яною горою до самісінького ліска. (2) Між деревами ховався невеличкий струмок, у ньому — завжди холодна й різка джерельна водиця. (3) Трохи віддалік дорога круто забирала праворуч, і опускалася *в/низ* до річки, блакитний відблиск якої було […] видно *з/верху* дерева. (4) *На/весні* річка в цьому місці широко розливалася, затоплюючи собою велику ділянку землі, а влітку, коли вода спадала, на лузі селилося безліч усякої дрібної звірини, і великий птах там полював. (5) Аж ген від отого лісочка, що *не/виразно* синів удалині, і до високого пагорба був його луг.

Окремо в тексті треба писати сполуку слів

Answer: з/верху

Answer: в/низ

Answer: на/весні

Answer: не/виразно


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Поза хатами стежка розширювалась і прямувала попід кам’яною горою до самісінького ліска. (2) Між деревами ховався невеличкий струмок, у ньому — завжди холодна й різка джерельна водиця. (3) Трохи віддалік дорога круто забирала праворуч, і опускалася *в/низ* до річки, блакитний відблиск якої було […] видно *з/верху* дерева. (4) *На/весні* річка в цьому місці широко розливалася, затоплюючи собою велику ділянку землі, а влітку, коли вода спадала, на лузі селилося безліч усякої дрібної звірини, і великий птах там полював. (5) Аж ген від отого лісочка, що *не/виразно* синів удалині, і до високого пагорба був його луг.

Простим є речення

Answer: перше

Answer: друге

Answer: третє

Answer: п’яте


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Поза хатами стежка розширювалась і прямувала попід кам’яною горою до самісінького ліска. (2) Між деревами ховався невеличкий струмок, у ньому — завжди холодна й різка джерельна водиця. (3) Трохи віддалік дорога круто забирала праворуч, і опускалася *в/низ* до річки, блакитний відблиск якої було […] видно *з/верху* дерева. (4) *На/весні* річка в цьому місці широко розливалася, затоплюючи собою велику ділянку землі, а влітку, коли вода спадала, на лузі селилося безліч усякої дрібної звірини, і великий птах там полював. (5) Аж ген від отого лісочка, що *не/виразно* синів удалині, і до високого пагорба був його луг.

Пунктуаційну помилку допущено в реченні

Answer: першому

Answer: другому

Answer: третьому

Answer: четвертому