Можно ли отправлять в командировку сотрудника, если МСЕК написал работать без командировок?
===========================================================================================

Здравствуйте! Подскажите пожалуйста может ли начальник управления ездить в командировки, если в заключении  МСЕК написано цитирую:" Может работать без командировок, сверхурочных работ, длительной ходьбы и психо-эмоциональных нагрузок", присвоена 3 группа инвалидности. Командировки однодневные и недельные есть. Есть ли нюансы в количестве дней командировки?

 

Вы сейчас задаете вопрос от имени сотрудника или работодателя?

 

Нет, у работодателя отправлять в командировку такого права нет. Даже, если работник даст согласие, если в дальнейшем наступят неприятные последствия именно от нагрузки в связи с командировкой, то работодатель должен будет нести ответственность, если знал или мог знать о заключении МСЕК.

 

Здравствуйте.

Нет, нельзя, но, если работа связана с командировками, такой сотрудник может быть уволен по п. 2 ст. 40 КЗоТ. Украины.

 

В Вашем случае отправлять сотрудника в коандировки нельзя.

 

Я бы уточнил, Принудительно отправлять нельзя, а если по согласию между работником и работодателем, то проблем нет ответственности работодателя ни какой не будет, только данное согласие нужно фиксировать что бы в дальнейшем он не предъявил притензии, аргументируя тем что заставляли...

 

Я бы тоже уточнил, если в командировке работник умрет или его парализует, ущерб от иска ваша компания этому предприятию выплатит? А штраф инспекции труда?

 

Автор вопроса.

Нельзя, ни при каком согласии, см. КЗоТ. Украины.

 

Вы как всегда в своей манере. название НПА и изредка общие нормы.

статью укажите которая говорила бы об ответственности работодателя или работника, т.е. негативных последствий, я не имею ввиду конечно возможные последствия для здоровья самого работника.

 

Заплатите за потраченное мной на вас время, а потом требуйте, что-то вам указать.

 

Виходити потрібно з того яким чином доведена до відома роботодавця інформація МСЕК.

Якщо в особовій справі працівника є даний висновок то звичайно, що ні про які відрядження не може іти мова, а якщо відділ кадрів просто володіє такими даними (зі слів працівника) то можливо, однак, з підстрахуванням заяви (згоди) такого працівника.

За необхідності зможу допомогти у правовому супроводженні Вашого питання, тощо.

*З пов. Богдан Сердюк. Конт.тел.:+380 (50) 946-09-65*

 

В этом  и есть Ваша позиция, написать просто  - "нельзя"! и сосластся на название Акта, а аргументировать не можете.

Это не профессионально и как минимум не серьезно. Все на что Вы способны высказывать свою, очень часто неправильную позицию без какой ли бо аргументации.

Вы забыли как Вас "забанили" на данном портале? Вы не помните за что?

 

Он предприятие официально уведомлял о наличии такого заключения? Согласие можно формить заявлением с просьбой направить его в командировку, понимая заключение врачей и возможніе последствия и заверением не иметь притензий к предприятию в следсвии ухудшения здоровья или причеения ему и жизни иного вреда и т.п. 

 

Давайте звернемося до законодавства.  
 Обов'язок роботодавця.  
 Ст. 69 Основ законодавства про охорону здоров'я - "Висновки органів медико-соціальної експертизи про умови і характер праці інвалідів є обов'язковими для власників та адміністрації підприємств, установ і організацій".  
 ч. 5 ст. 6 ЗУ "Про охорону праці": "Працівника, який за станом здоров'я відповідно до медичного висновку потребує надання легшої роботи, роботодавець повинен перевести за згодою працівника на таку роботу на термін, зазначений у медичному висновку, і у разі потреби встановити скорочений робочий день та організувати проведення навчання працівника з набуття іншої професії відповідно до законодавства".  
 Ч. 1,3 ЗУ "Про охорону праці" - "Підприємства, які використовують працю інвалідів, зобов'язані створювати для них умови праці з урахуванням рекомендацій медико-соціальної експертної комісії та індивідуальних програм реабілітації, вживати додаткових заходів безпеки праці, які відповідають специфічним особливостям цієї категорії працівників.  
 Залучення інвалідів до надурочних робіт і робіт у нічний час можливе лише за їх згодою та за умови, що це не суперечить рекомендаціям медико-соціальної експертної комісії".   
 Основи законодавства про охорону здоров'я (ст. 80): особи, винні у порушенні законодавства про охорону здоров'я, несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно із законодавством.  
 Ч. 2 ст. 41 КУпАП: "Порушення вимог законодавчих та інших нормативних актів про охорону праці крім порушення, передбаченого частиною третьою цієї статті -  
 тягне за собою накладення штрафу на працівників від чотирьох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності та громадян - суб'єктів підприємницької діяльності - від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян."  
 Отже, якщо за висновком МСЕК пропонована робота протипоказана конкретній людині, то виконання нею такої роботи недопустиме. У цьому разі згода працівника навряд чи допоможе, оскільки роботодавець не має права змушувати його виконувати таку роботу, не має права йому її доручати. Згадаємо основний принцип трудового права: імперативність. Тому невиконання зазначеної норми я б сприймала порушення законодавства про працю і є підставою для накладення адміністративного штрафу на винну посадову особу.  
   
 Крім того, ми не знаємо з яких мотивів працівник їздить у відрядження. На мій погляд, при більш глибокому дослідженні ситуація (за певних умов, звісно) може вийти у ст. 173 КК України - грубе порушення угоди про працю.