AGRIS - 

Data provenance by Country

2022

M. Pikovskyi | M. Solomiichuk

Micromycetes that colonise soybean seeds reduce their sowing quality, causing loss of germination, rotting and death of seedlings, and the appearance of diseases on young plants. Infection-free seed is one of the factors that ensure crop growth. Therefore, the study of mycobiota of seeds is relevant for the implementation of preventive disease control measures. The purpose of this study was to identify phytopathogenic fungi that colonise soybean seeds and to establish their species composition. The seed samples were selected in the conditions of the Ukrainian Scientific Plant Quarantine Research Station (Chernivtsi Oblast) of the Institute of Plant Protection of the National Academy of Agrarian Sciences during 2019-2021. Mycological studies of soybean seeds were performed in the scientific laboratory of the Department of Phytopathology of the National University of Life and Environmental Sciences of Ukraine using the biological method from subsequent morphological and microscopic analysis of pathogens. It was established that the species composition of mycobiota of soybean seeds is diverse and is represented by 17 species: Reronospora manshurica (Naum.) Syd. (downy mildew pathogen), Sclerotinia sclerotiorum de Bary (white mold pathogen), Botryotinia fuckeliana Whetzel. (grey mold pathogen), Diaporthe sp. (Phomopsis pathogen); pathogens of fusariosis are Fusarium okhusporum (Schl.), Snyd. et Hans., Fusarium graminearum Schwabe, Fusarium gibbosum App. et Wr., Fusarium solani (Mart.) Sacc.; Alternaria alternata (Fries: Fries) Keissler (Alternaria pathogen), Cladosporium cladosporioides (Fresen.) G.A. de Vries (cladosporiosis pathogen), Colletotrichum sp. (anthracnose pathogen); pathogens of various moulds – Aspergillus niger van Tiegh., Aspergillus flavus Link, Trichothecium roseum Link ex Friet Fries, Mucor mucedo Fres. amend. Bref., Penicillium expansum Link and Rhizopus nigricans Ehrenb. The dominant species were C. cladosporioides and A. alternata, their frequency of occurrence was in the range of 28.5-47.8%. The obtained data on the symptoms of mycosis of soybean seeds, the species composition of pathogens and their frequency of occurrence are of practical importance for the diagnosis of diseases, the identification of pathogens and the implementation of preventive therapeutic control measures | Мікроміцети, які колонізують насіння сої, знижують його посівні якості, викликаючи втрату схожості, загнивання і загибель проростків, проявлення хвороб на молодих рослинах. Вільне від інфекцій насіння є одним із чинників, які забезпечують зростання врожаю. Тому вивчення мікобіоти насіння є актуальним для проведення превентивних заходів контролю хвороб. Мета роботи – виявити фітопатогенні гриби, які колонізують насіння сої і встановити їхній видовий склад. Відбір зразків насіння проводили в умовах Української науково-дослідної станції карантину рослин (Чернівецька область) Інституту захисту рослин Національної академії аграрних наук протягом 2019-2021 рр. Мікологічні дослідження насіння сої здійснювали у науковій лабораторії кафедри фітопатології Національного університету біоресурсів і природокористування України використовуючи біологічний метод із наступним морфологічним і мікроскопічним аналізом патогенів. Встановлено, що видовий склад мікобіоти насіння сої є різноманітним і представлений 17 видами: Реrоnospora manshurica (Naum.) Syd. (збудник пероноспорозу), Sclerotinia sclerotiorum de Bary (зб. білої гнилі), Botryotinia fuckeliana Whetzel. (зб. сірої гнилі), Diaporthe sp. (зб. фомопсису); збудниками фузаріозу – Fusarium охуsporum (Schl.), Snyd. et Hans., Fusarium graminearum Schwabe, Fusarium gibbosum App. et Wr., Fusarium solani (Mart.) Sacc.; Alternaria alternata (Fries: Fries) Keissler (зб. альтернаріозу), Cladosporium cladosporioides (Fresen.) G.A. de Vries (зб. кладоспоріозу), Colletotrichum sp. (зб. антракнозу); збудниками різних пліснявінь – Aspergillus niger van Tiegh., Aspergillus flavus Link, Trichothecium roseum Link ex Friet Fries, Mucor mucedo Fres. emend. Bref., Penicillium expansum Link і Rhizopus nigricans Ehrenb. Домінуюче становище мали види C. cladosporioides та A. alternata., частота їх трапляння була в діапазоні 28,5–47,8 %. Одержані дані про симптоматику мікозів насіння сої, видовий склад патогенів і частоту їх трапляння, мають практичне значення для діагностики хвороб, ідентифікації збудників і проведення профілактичних терапевничних заходів контролю

Show more [+]

Less [-]

National University of Life and Environmental Sciences of Ukraine - Ukraine

2020

Лютенко, В. С. | Анциферова, О. В. | Горбачова, С. М. | Горлачова, О. В.

Мета. Визначити посухостійкість п’яти зразків проса (‘Омріяне’, ‘Харківське 57’, ‘Константинівське’, ‘IR 5’, ‘Слобожанське’), використовуючи як осмотик ПЕГ 6000 Методи. Для отримання ефекту посухи використовували п’ять концентрацій розчину ПЕГ 6000: 0,0% (контроль), 11,5%, 15,3%, 19,6%, 23,5% та 28,9%, що відповідає 0,0, 115, 153, 196, 235 та 289 г розчиненої речовини в 1000 мл дистильованої води або 0,0, -1,9, -3,1, -4,8, -6,6 та -9,7 барам.Результати. Осмотичний стрес сильно пригнічував проростання насіння проса при -3,1 барах (46,8%) і -4,8 барах (28,66%) на третю добу, але на шосту добу кількість насіння, що проросло, збільшилась до 92,8% і 84,0%, відповідно. Генотипи проса значно відрізнялись за відсотком проростання у різних концентраціях осмотичного розчину ПЕГ 6000. Так, мінімальна схожість спостерігалась у сорту ‘Омріяне’ при концентрації ПЕГ 6000 -3,1, -4,8 і -6,6 барів. ‘ІR 5’, ‘Константинівське’ і ‘Харківське 57’ показали вищий потенціал проростання насіння при різних концентраціях водного стресу. Зменшення довжини коренів порівняно з контролем спостерігалось у всіх генотипів при осмотичному стресі -1,9 бар, при ПЕГ 6000 -3,1 і -4,8 бар довжина кореня коливалась від 6,6 мм до 13,5 мм на третю добу і від 25,3 до 34,7 мм – на шосту добу. ‘Слобожанське’ показало вищу середню довжину кореня при -3,1 і -4,8 бар водного стресу на третю добу – 8,7–12,5 мм і на шосту добу – 35,7–32,3 мм. При -9,7 бар концентрації ПЕГ 6000 не спостерігалось проростків проса як на третю, так і на шосту добу. ‘Харківське 57’, ‘IR 5’, ‘Слобожанське’ характеризувались довшими проростками – 23,1; 25,5; 25,6 мм, відповідно, при -4,8 бар ПЕГ 6000 на шосту добу. При -6,6 барах осмотичного стресу ‘Константинівське’ і ‘Слобожанське’ мали найменше значення відношення довжина кореня/довжина проростка – 2,58 і 2,61, відповідно. ‘Омріяне’ і ‘IR 5’ мали максимальне відхилення від одиниці – 3,54 та 3,31, відповідно.Висновки. Унаслідок дослідження в селекції на стійкість до посухи було виявлено генотипи ‘Константинівське’ і ‘Слобожанське’, які показали найвищий рівень стійкості до посухи. Сорти ‘IR 5’, ‘Константинівське’ і ‘Харківське 57’ характеризувались найвищим відсотком схожості насіння при різній концентрації ПЕГ 6000 у водному розчині. | Purpose. To determine the drought resistance of five millet varieties (ʻOmriyaneʼ, ʻKharkivske 57ʼ, ʻKonstantinovskeʼ, ʻIR 5ʼ, ʻSlobozhanskeʼ) using PEG 6000 as osmotic stress.Methods. To obtain the effect of drought, five concentrations of PEG 6000 solutions were used: 0.0% (control), 11.5%, 15.3%, 19.6%, 23.5% and 28.9%, which corresponds to 0.0, 115, 153, 196, 235 and 289 g of solute in 1000 ml of distilled water or 0.0, -1.9, - 3.1, - 4.8, - 6.6 and - 9.7 bar. Results. Osmotic stress strongly suppressed the germination of millet seeds at -3.1 bars (46.8%) and at -4.8 bars (28.66%) on the third day, but on the sixth day the number of germinated seeds increased to 92.8% and 84.0% respectively. The millet genotypes of differed significantly in the percentage of germination at various concentrations of the PEG 6000 osmotic solution. The minimum germination capacity was observed in variety Omriyane at -3.1, - 4.8, - 6.6 bars. ʻIR 5ʼ, ʻKonstantinovskeʼ and ʻKharkivske 57ʼ showed higher germination potential at the different concentrations of water stress. A decrease in root elongation in all genotypes compared to control was observed in -1.9 bars osmotic stress and then at -3.1 and -4.8 bars of osmotic stress the root length had the same value from 6.6 mm to 13.5 mm on the 3d day and from 25.3 mm to 34.7 mm on the 6th day. Variety ʻSlobozhanskeʼ showed higher mean root length at -3.1 and -4.8 bars of water stress induced by PEG on the 3d day (8,7 mm-12,5 mm) and on the 6th day (35.7 mm-32.3 mm). It is not observed shoot of millet at -9.7 bars on the 3d and on the 6th days. ʻKharkivske 57ʼ, ʻIR 5ʼ, ʻSlobozhanskeʼ showed higher individual shoot length of 23.1 mm, 25.5 mm, 25.6 mm, respectively at -4.8 bars of PEG 6000 on the 6th day. At -6.6 bars of osmotic stress ʻKonstantinоvskeʼ and ʻSlobozhanskeʼ had lowest root length/shoot length ratio 2.58 and 2.61, respectively. Variety ʻOmriyaneʼ (3.54) and ʻIR 5ʼ (3.31) had the maximum deviation from unity (3.54 and 3.31, respectively).Conclusions. Genotypes' ʻKonstantinоvskeʼ and ʻSlobozhanskeʼ, which showed a high level of drought resistance, were selected as a result of this study in breeding for drought resistance. Variety ʻIR 5ʼ, ʻKonstantinovskeʼ and ʻKharkivske 57ʼ were characterized highest seed germination percentage at the different water stress. | Цель. Определить засухоустойчивость пяти образцов проса (‘Омріяне’, ‘Харківське 57’, ‘Константинівське’, ‘IR 5’, ‘Слобожанське’), используя в качестве осмотика ПЭГ 6000 Методы. Для получения эффекта засухи использовали пять концентраций растворов ПЕГ 6000: 0,0% (контроль), 11,5%, 15,3%, 19,6%, 23,5% и 28,9%, что соответствует 0,0, 115, 153, 196, 235 и 289 г растворенного вещества в 1000 мл дистиллированной воды или 0,0, -1,9, -3,1, -4,8, -6,6 и -9,7 барам Результаты. Осмотический стресс сильно подавлял прорастание семян проса при -3,1 барах (46,8%) и при -4,8 барах (28,66%) на третьи сутки, но на шестые сутки количество проросших семян увеличилось до 92,8% и 84,0%, соответственно. Генотипы проса значительно различались по проценту прорастания в различных концентрациях осмотического раствора ПЭГ 6000. Так, минимальная всхожесть семян наблюдалась у сорта ‘Омріяне’ при концентрации ПЭГ 6000 -3,1, -4,8 і -6,6 баров. ‘ІR 5’, ‘Константинівське’ и ‘Харківське 57’ показали более высокий потенциал прорастания семян при различных концентрациях водного стресса. Уменьшение длины корней проростков по сравнению с контролем наблюдалось у всех генотипов при осмотическом стрессе -1,9 бар, а при осмотическом стрессе -3,1 и -4,8 бар длина корня колебалась от 6,6 мм до 13,5 мм на третьи сутки и от 25,3 до 34,7 мм – на шестые сутки. ‘Слобожанське’ показало более высокую длину корня при -3,1 и -4,8 бар водного стресса на третьи сутки – 8,7–12,5 мм и на шестые сутки – 35,7–32,3 мм. При -9,7 бар не наблюдалось проростков проса как на третьи, так и на шестые сутки. ‘Харківське 57’, ‘IR 5’, ‘Слобожанське’ характеризовались более длинными проростками – 23,1 мм, 25,5 мм, 25,6 мм, соответственно, при -4,8 бар ПЭГ 6000 на шестые сутки. При -6,6 барах осмотического стресса у сортов ‘Константинівське’ и ‘Слобожанське’ наблюдали низкое соотношение длина корня/длина проростка – 2,58 и 2,61, соответственно. ‘Омріяне’ и ‘IR 5’ имели максимальное отклонение от единицы – 3,54 и 3,31, соответственно.Выводы. В результате исследования в селекции на устойчивость к засухе выделены генотипы ‘Константинівське’ и ‘Слобожанське’, которые показали высокий уровень устойчивости к засухе. Сорта ‘IR 5’, ‘Константинівське’ и ‘Харківське 57’ характеризовались высоким процентом всхожести семян при различной концентрации ПЭГ 6000 в водном растворе.

Show more [+]

Less [-]

Ukrainian Institute for Plant Variety Examination - Ukraine

2020

E. G. Krylova

Surface water pollution has a complex multicomponent nature, due to a combination of various heavy metals that have a synergistic or antagonistic effect on various physiological parameters. Under model conditions, the combined effect of several heavy metals on aquatic plants was studied in terms of their toxicity, taking into account the nature of the interaction. In laboratory conditions, we studied the effect of nickel and copper ions and their mixtures in different concentrations on seed germination, growth and development of seedlings of the coastal-aquatic plant Alisma plantago-aquatica L. At the end of the experiment, seed germination, inhibition coefficient, morphometric indicators of seedlings and tolerance index were determined. Alisma seeds are highly resistant to nickel and copper chlorides and their mixtures. The toxicity limit for seed germination at 1–500 mg/L was not detected, although the inhibition coefficient in all variants of the experiment increased. A greater toxic effect of copper ions was noted compared to nickel ions. With the joint action of two metals on seed germination, a change in the nature of the effect from an independent action at low concentrations to antagonism at high concentrations was revealed. The growth and development of seedlings was observed at 1–100 mg/L. The main inhibitory effect of heavy metals was on the length of the main root, the first true leaf, and the number of adventitious roots. Necrosis of the root system and hypocotyl, a weakening of the differentiation of the site of transition of the hypocotyl to the cotyledon, a change in the shape of the cotyledon, the colour intensity and turgor of the cotyledon and leaves were noted. The tolerance index showed that resistance at a level above 50% to the action of nickel, copper and their mixture was maintained at 1 mg/L. In the case of the development of hypocotyl and cotyledon, copper was more toxic than nickel; nickel had a greater inhibitory effect on leaves. Under the action of the heavy metal mixture on the growth and development of seedlings, the independent action at low concentrations changed to antagonistic at high concentrations, which is probably due to competition in a number of indicators between nickel and copper.

Show more [+]

Less [-]

Oles Honchar Dnipro National University - Ukraine

2019

Присяжнюк, О. І. | Каленська, С. М. | Новицька, Н. В. | Мельниченко, В. В.

Цель. Поиск путей активизации прорастания семян сахарной свеклы, получение дружных, синхронных всходов путем применения композиций удобрений с наноразмерными элементами.Методы. Вегетационный и лабораторный. Семена сахарной свеклы высевали в подготовленную посуду с почвой с соблюдением требований методик к вегетационным опытам. Удобрения вносили в виде растворов с различным их соотношением в соответствии к шести микростадиям.Результаты. На 01 микростадии по шкале ВВСН (через 130 часов после посева) было отмечено увеличение массы плодов свеклы во всех вариантах – в контрольном варианте на 9,78%; при внесении наноудобрений – 20,4–23,7%. Диаметр плодов менялся аналогично изменениям массы: в контрольном варианте изменение диаметра составило 4,95%; в вариантах с внесением наноудобрений 9,56–13,9%. При различных схемах внесения удобрений отмечали изменения как в скорости формирования органов ростков, так и их линейных размеров. Длина зародышевого корешка на 05 микростадии за равномерного внесения повышенных норм цинка и фосфора, через 40 часов после посева, составила 0,540–2,671 мм. При других комбинациях удобрений появление зародышевого корешка было отмечено только через 44 часа после посева. Через 60 часов после посева (07 микростадия шкалы ВВСН) отмечался полный выход семядолей из гнезда клубочка при внесении нанохелатных микроудобрений и только начало выхода семядолей в контрольном варианте. За счет интенсивных процессов набухания и прорастания происходило ускорение роста первичного корешка сахарной свеклы.Выводы. Равномерное обеспечение семян за прорастания цинком и особенно фосфором на фоне базового комплексного удобрения с наноразмерными элементами способствовало активации прорастания семян и интенсивному формированию синхронно развитых побегов. В среднем на 4 часа ускорялось открытие крышечки плода и появление корня; на 6 часов раньше происходил выход семядолей. При внесении нанохелатних удобрений рост корня и удлинение гипокотиля на первых микростадиях прорастания плодов свеклы сахарной ускорялся вдвое, за счет чего всходы сахарной свеклы появлялись на 4–6 часов раньше. Нанохелатные микроудобрения, способствуя дружескому и синхронному прорастанию, развитию проростков сахарной свеклы обеспечивали синхронное появление всходов и формирование заданной густоты посева без дальнейшей редукции растений | Мета. Пошук шляхів активізації проростання насіння буряків цукрових, отримання дружніх, синхронних сходів шляхом застосування композицій добрив з нанорозмірними елементами.Методи. Вегетаційний та лабораторний.  Насіння буряків цукрових висівали в підготовлений посуд з ґрунтом з дотриманням вимог методик до вегетаційних дослідів. Добрива вносили у вигляді розчинів з різним їх співвідношенням відповідно до шести мікростадій.Результати. На 01 мікростадії за шкалою ВВСН (через 130 години після сівби) відмічено збільшення маси плодів буряків в усіх варіантах – в контрольному варіанті на 9,78 %; за внесення нанодобрив – 20,4-23,7 %. Діаметр плодів змінювався аналогічно змінам маси: в контрольному варіанті зміна діаметру становила 4,95 %; в варіантах з внесенням нанодобрив  9,56-13,9 %. За різних схем внесення добрив відмічалися зміни як в швидкості формування органів паростків так і їх лінійні розміри. Довжина зародкового корінця на 05 мікростадії  за рівномірного внесення підвищених норм цинку і фосфору, через 40 годин після сівби, складала 0,540-2,671 мм. За інших комбінацій добрив  поява зародкового корінця відмічена лише через  44 години після сівби. Через 60 годин після сівби (07 мікростадія шкали ВВСН) відмічається повний вихід сім’ядолей з гнізда клубочка за внесенням нанохелатних мікродобрив та лише початок виходу сім’ядолей в контрольному варіанті. За рахунок інтенсивніших процесів набубнявіння та проростання відбувається прискорення росту первинного корінця буряків цукрових.Висновки. Рівномірне забезпечення насіння за проростання цинком і особливо фосфором, на фоні базового комплексного добрива з нанорозмірними елементами сприяє активації проростання насіння та інтенсивному формуванню синхронно розвинутих паростків. В середньому на 4 години прискорюється відкриття кришечки плоду і поява кореня; на 6 годин раніше відбувається вихід сім’ядолей. За внесення нанохелатних добрив ріст кореня та видовження гіпокотиля на перших мікростадіях проростання плодів буряка цукрового прискорюється вдвічі, за рахунок чого сходи буряків цукрових з’являються на  4-6 годин раніше. Нанохелатні мікродобрива, сприяючи дружньому та синхронному проростанню, розвитку проростків буряків цукрових забезпечують синхронну появу сходів та формування заданої густоти посіву без подальшої редукції рослин. | Purpose. Finding ways to activate the germination of sugar beet seeds, obtaining even and synchronous sprouts when applying fertilizer compositions with nanoscale elements.Methods.  Vegetation and laboratory. The seeds of sugar beet were sown in prepared utensils with soil in accordance with the requirements of the methods for vegetation experiments. Fertilizers were introduced in the form of solutions with different ratios according to six microstages.Results. At 01 microstage on the BBCH scale (130 hours after sowing), an increase in the mass of beet fruits in all variants was observed - in the control variant by 9.78%; in the application of nanofertilizers - 20,4-23,7%. The diameter of the fruit varied similarly to changes in mass: in the control variant, the diameter change was 4.95%; in variants with application of nanofertilizers — 9.56-13.9%. Changes in the rate of sprout organs formation and their linear dimensions were noted in the various fertilization schemes. The length of the embryonic root at 05 microstage with uniform introduction of high norms of zinc and phosphorus, after 40 hours after sowing, was 0.540-2.671 mm. For other fertilizer combinations, the appearance of the germ root was noted only 44 hours after sowing. In 60 hours after sowing (07 microstage on the BBCH scale) there was a complete exit of cotyledons from the socket of the cluster with the introduction of nano chelate microfertilizers and only the beginning of the exit of cotyledons in the control variant. Due to the intensive processes of swelling and germination, the growth of the primary root of the sugar beet was accelerated.Conclusions. Uniform provision of seeds with zinc and especially phosphorus on the background of basic complex fertilizer with nanoscale elements contributed to the activation of seed germination and the intense formation of synchronously developed shoots. On average, the opening of the pericarp lid and the appearance of the root accelerated for 4 hours; 6 hours earlier there was an exit of cotyledons. With the introduction of nano chelate fertilizers, root growth and elongation of the hypocotyl at the first microstages of sugar beet sprouting were accelerated twice, due to which the sugar beet sprouts appeared 4-6 hours earlier. Nano chelate microfertilizers, promoting even and synchronous germination, development of sugar beet seedlings ensured synchronous emergence of seedlings and formation of predetermined sowing density without further reduction of plants.

Show more [+]

Less [-]

Ukrainian Institute for Plant Variety Examination - Ukraine