Tartu

**Tartu** (mugažo estin kelel, virktas [ˈtɑrtˑu], sijaline *Tarto*; vozil 1224−1893 *Derpt*) om kahtenz' surtte Estinman lidn eläjiden lugun mödhe. Se sijadase valdkundan päivnouzmas, om Tartun makundan administrativižeks keskuseks.

## Istorii
Eländpunkt om tetab *Tarbatu*-nimenke 1. voz'tuhan keskespäi. 1030-nz' voz' lugese lidnan alusenpanendan vodeks, Tartu mainitase ezmäižen kerdan kirjutadud purtkiš kuti *Jur'jev*-lidn anastandan tagut Kijevan Jaroslav Melev-ruhtinasel i oli nimitadud hänen hristanuskondan Jurii-nimen mödhe.

Tartu šingotase mašiništonsauvomižel, sömtegimištol (olud i alkogolitomižed jomad, jauh, erazvuiččed konservad), poligrafijal, IT-kompanijoil, turizmal (14 adivpertid) i openduzkeskuseks universitetan mediciniženke klinikanke.

## Geografijan andmused
Lidn sijadase Emäjogen randoil (lankteb Peipusjärvhe), korktusil 79 metrhasai, 57 m ü.m.t. keskmäižel korktusel. Matkad Tallidnhasai om 185 km lodeheze avtotedme vai raudtedme.

Klimat om ven kontinentaline. Voden keskmäine lämuz om +6,3 C°, kezakun-elokun +15,5..+18 C°, tal'vkun-uhokun −2,1..−4,4 C°. Ekstremumad oma −38,6 C° (tal'vku) i +35,2 C° (eloku). Kezaaigan minimum om −2,2 C° (kezaku), tal'vaigan maksimum om +13 C° (tal'vku). Ei voi panda halad heinkus-elokus. Paneb sadegid 673 mm vodes, enamba kezakus (88 mm) i elokus (79 mm), vähemba uhokus-sulakus (35..39 mm kus). Kun keskmäine relätivine nepsuz vajehtase 65..70 % röunoiš sulakus-kezakus, 82..89 % sügüz'kus-uhokus. Tal'vaig om pil'vekaz lujas, semendku-heinku oma päivoikahad.

## Tobmuz

Tartun municipalitetan () pind om 154 km². Ilmatsalu-žilo (347 rist. vl 2020), Märj-žilo (*Märja*, 619 rist. vl 2020) i kümne küläd mülüdas sihe Tartun ližaks. Lidn ičeksaz jagase 18 nimitadud oficialižeks mikrorajonaks (*linnaosa*).

Urmas Klaas radab lidnan pämehen () vn 2014 sulakuspäi. Edeline lidnan pämez' om Urmas Kruuze (*Urmas Kruuse*, sulaku 2007 — keväz'ku 2014).

## Eläjad
Vn 2000 Estinman rahvahanlugemižen mödhe lidnan eläjiden lugu oli 101 169 ristituid, vn 2011 — 97 600 ristituid. Kaik 93 715 eläjad oli lidnas vl 2018. Kaikiš suremb lidnan ristitišt oli 113 977 eläjad vl 1989.

Rahvahad (enamba 0,4 % vl 2011): estilaižed — 81,7 %, venänikad — 14,7 %, ukrainalaižed — 0,9 %, suomalaižed — 0,7 %, vaugedvenälaižed — 0,4 %, toižed rahvahad i rahvahuden ozutandata — 1,6 %.

Kelenmahtused (kodikel' i toine kel' vl 2000): estin kel' — 93,0 %, venän kel' — 71,7 %, anglijan kel' — 36,6 %, saksan kel' — 20,1 %, suomen kel' — 8,4 %.

Tartun universitet (alusenpanend 1632), Estinman openduzministruz i Estinman rahvahaline muzei sijadasoiš Tartus.

## Transport
Avtobusad oma kundaližeks transportaks lidnas. Voib sadas jonusel Tallidnhasai i Valghasai.

Tartun civiline lendimport (*TAY / EETU*, 26 tuh. passažiroid vl 2018) sijadase kümnes kilometras suvipäivlaskmha lidnan keskusespäi. Tehtas reisid Hel'sinkinnoks.

Avton seižmine om maksutoi Tartus, konz nece om ozutadud znamal i časud oma pandud vedajan tulendan aiganke.

## Galerei

Tartu Raekoda 2012.jpg|Tartu-lidnan tobmuden pert' vl 2012
Puitelamu Tartus Oa 1.jpg|Puine äižiruine pert' (2012)
Tartu Peetri kirik 2012.jpg|Ph. Pedran jumalanpert' (om saudud vll 1882−1884)
Tartu Toomkiriku varemed 2012.jpg|Lidnan päjumalanpertin jändused (2012)
Tartu Ülikooli peahoone 2012.jpg|Tartun universitetan päine pert' (om saudud vll 1802−1809)
Salvest.JPG|Salvest-kompanijan konservtegim vl 2011
AHHAA.jpg|«AHHAA»-tedokeskuz vl 2011
Eesti Rahva Muuseumi peahoone 10.jpg|Estinman rahvahaline muzei — päine pert' vl 2018
Raudteetööliste elamu Tartus Vaksali 4.jpg|Päraudtestancijan radnikoiden istorine pert' (2012)
Tartu raudteejaam 2.jpg|*Tartu*-päraudtestancijan sauvuz vl 2019


## Homaičendad


## Irdkosketused
* Lidnan tobmuden sait (''tartu.ee'').