open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kielâtipšom

**Kielâtipšom** meerhâš kielâ stivrim adai sierâlágán vuovijd vaiguttiđ kielâkevttimân. Huámmášume kiddejuvvoo eromâšávt kirjekielân. Kielâtipšomist láá maaŋgah merhâšumeh. Käržimuu miäruštâllâm mield tot meerhâš tuše riävtuičäällim tipšom. Tot puáhtá leđe meiddei sujâttem, kielâ ráhtusij, sänirááju já noomâi tipšom. Tot puáhtá merhâšiđ meid ubâ teevstâ tipšom teikâ kielâ sajaduv tipšom adai kielâpolitiik. Sämikielâst kielâtipšom siskeeld meid kielâkevttei aktivistem kevttiđ ucceeblovokielâ.

## Keejâ meid
* Anarâškielâ tivvoomohjelm
* Kielâteknologia

## Käldeeh
Kuhmalahti

**Kuhmalahti** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Pirkanmaa eennâmkoddeest. Tot lohtui Kangasala kaavpugân ive&nbsp;2011 aalgâst. Ive&nbsp;2010 loopâst Kuhmalahtist assii 1&nbsp;041 olmožid, já ton vijđodâh lâi 220,67&nbsp;km², mast 52,17&nbsp;km² lâi čääci. Kuhmalahti naaburkieldah lijjii Kangasala, Kuhmoinen, Orivesi, Padasjoki já Pälkäne. Ovdiih naaburkieldah lijjii Eräjärvi, mii lohtui Orivesin ive&nbsp;1973, Längelmäki, mii lohtui Orivesin já Jämsän ive&nbsp;2007, Luopioinen, mii lohtui Pälkänen ive&nbsp;2007, já Sahalahti, mii lohtui Kangasalan ive&nbsp;2005. Majemuš kieldâhovdâ lâi Jarmo Kivineva.

## Siijdah
thumb|left|Pohja kuávdáš
Haapasaari, Iso Pento, Kivisalmi, Pajula (Pajulahti), Pohja, Tervaniemi, Vehkajärvi, Vehkapuntari já Vähä Pento.

## Kooskah
* Jämsä 75&nbsp;km
* Kangasala 30&nbsp;km
* Lahti 100&nbsp;km
* Orivesi 25&nbsp;km
* Tampere 45&nbsp;km
 
## Kovegalleria

Kuhmalahden kunnantalo.JPG|
Kuhmalahden helluntaiseurakunta.JPG|
Kuhmalahden kirkko 4.JPG|


## Käldeeh
Honkajoki

**Honkajoki** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Satakunta eennâmkoddeest. Tot lohtui Kankaanpää kaavpugân ive&nbsp;2021 aalgâst. Ive&nbsp;2020 loopâst Honkajokist assii 1&nbsp;598 olmožid, já ton vijđodâh lâi 333,25&nbsp;km², mast 1,76&nbsp;km² lâi čääci. Honkajoki naaburkieldah lijjii Isojoki, Kankaanpää, Karvia, Kauhajoki já Siikainen.

Kieldâ nommâ lâi ive&nbsp;1952 räi Hongonjoki.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

### Čuákkipääihih

Honkajokist lii tuše ohtâ čuákkipäikki: Honkajoki markkân.

## Siijdah
Antila, Honkajoki markkân, Katko, Lauhala, Paasto, Vataja, Pappila, Mämminmaa, Pukara, Perämaa, Jyllinkoski já Rynkäinen.

## Käldeeh
Luvia

**Luvia** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Satakunta eennâmkoddeest. Tot lohtui Eurajoki kieldân ive&nbsp;2017 aalgâst. Ive&nbsp;2016 loopâst Luviast assii 3&nbsp;348 olmožid, já ton vijđodâh lâi 861,20&nbsp;km², mast 692,07&nbsp;km² lâi čääci. Luvia naaburkieldah lijjii Eurajoki, Nakkila, Pori já Ulvila. Ive&nbsp;1967 räi naaburkieldáid kuulâi meid Pori táálunkieldâ.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah
Hanninkylä (Handby), Korpi, Lemlahti (Lemlax), Luodonkylä (Norrby), Löytty (Löytynkylä), Mikola (Mickoby), Niemenkylä (Arnäs), Perä teikâ Peränkylä (Peräby), Sassila (Sassö), Sitlahti (Sittlax) já Väipäre (Vägby).

Sitlahti lii Luvia markkân.

## Kovegalleria

Kunnantalo.jpg|
Koulukeskus.jpg|
Nuorisotalo.jpg|


## Käldeeh
Gustaf Nyström

thumb|Carl Gustaf Nyström
[thumb|Gustaf Nyström [Kaisaniemi-muorâstâh|Kaisaniemi-muorâstuvvâst. Kuvvim: Signe Brander]]

**Carl Gustaf Nyström** () lâi syemmilâš arkkiteht, rehtor já arkkitehtuur professor.

## Eellim
Carl Gustaf Nyström šoodâi uđđâivemáánu 21. peeivi 1856 Helsigist, Suomâ stuorrâfurstâkoddeest. Suu eeči lâi pooliskonstaabel Gustaf Nyström já suu enni lâi Fredrika Grönroos. Gustafist lâi ohtâ viljâ Alexander Rogatus Nyström, kii lâi meid arkkiteht.

Ive 1881 sun naajâi Augusta Maria Lovisa Melanáin (1858–1940). Sunnui šoddii vittâ párnáá: Carl Gustaf August (1882–1930), Arvid (1883–1892), Ingrid Hildur Augusta (maŋeláá Sahlberg; 1886–1977), Carin (1888–1979) já Per Gabriel Gustaf (1896–1966).

## Škovlim já karrieer
Nyström luuvâi arkkitehtuur el. professor Frans Sjöströmáin Suomâ polyteknisâš škoovlâst, kost sun valmâštui arkkitehtin ive 1876. Sun lâi ohtâ vuossâmuin oppâlájádâs škovlim arkkitehtijn. Tälviv 1878–1879 sun lâi fabrikstiivrâ stipendiaatin Wienist, kost sun luuvâi arkkitehtuur professor Heinrich von Fersteláin. Nyström hárjuttâlâi Sjöström arkkitehttoimâttuvvâst. Sjöström jaamij ive 1885, mon maŋa Nyströmist šoodâi polyteknisâš škoovlâ máttáátteijee. Sun máttááttij vistig rakânâshuksim já ive 1885 rääjist sun tooimâi huksimtaiđuu adai arkkitehtuur puárásub máttáátteijen. Ive 1896 Nyströmist šoodâi professor. Taat virge lâi Suomâ vuossâmuš arkkitehtuur professuur. Ive 1908 polyteknisâš škoovlâst šoodâi Teknisâš ollâškovlâ, já Nyströmist šoodâi oppâlájádâs rehtor.

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Designmuseo I Helsinki.jpg|
Tiätuvuárkká:Suomen Pankin rakennus Viipuri.jpg|
Tiätuvuárkká:Helsinki July 2013-19.jpg|
Tiätuvuárkká:Helsinki July 2013-15.jpg|


Tiätuvuárkká:OldMarketHall-7101.jpg|
Tiätuvuárkká:Turku Art Museum in 2011.jpg|
Tiätuvuárkká:Töölö from air.jpg|
Tiätuvuárkká:Turku_Market_Hall,_north_end2.jpg|


## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Köyliö

**Köyliö** () lii oovdiš kieldâ Suomâst, Satakunta eennâmkoddeest. Tot lohtui Säkylä kieldân ive&nbsp;2016 aalgâst. Ive&nbsp;2015 loopâst Köyliöst assii 2&nbsp;634 olmožid, já ton vijđodâh lâi 259,27&nbsp;km², mast 13,21&nbsp;km² lâi čääci. Köyliö naaburkieldah lijjii Eura, Huittinen, Kokemäki já Säkylä.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah
Ehtamo, Huhdinkylä, Järvenpää, Kankaanpää, Karhia, Kepola, Korvenkylä, Lähteenkylä, Pajula, Puolimatka, Tuiskula, Tuohiniemi, Uusimaa, Vellinkylä, Vinnari, Voitoinen, Vuorenmaa já Yttilä.

## Kooskah
* 23px Kankaanpää 90&nbsp;km
* 23px Pori 50&nbsp;km
* 23px Rauma 50&nbsp;km
* 23px Uusikaupunki 80&nbsp;km
* 23px Turku 90&nbsp;km
* 23px Tampere 100&nbsp;km
* 23px Hämeenlinna 125&nbsp;km
* 23px Helsig 200&nbsp;km

## Käldeeh
Don Quijote

pienoiskuva|Don Quijote já Sancho Panza
**Don Quijote**, ubâ nommâ **Ráđđáás riitaar don Quijote Manchalâš** () lii Miguel de Cervantes roomaan, mii almostui ive 1605 já ive 1615.

## Juonâ

Herkis Don Quijote lohá ennuv riitaarromanijd. Sun kuvâttâl jieš-uv, ete sun lii riitaar. Ritareh lijjii pegâlmeh 1600-lovvoost. Don Quijote vuálgá maailmân, tastko sun haalijd leđe riitaar já taištâliđ puástuvuođâ vuástá. Suu hiäppuš nommâ lii Rosinante. Tot lii puáris hiävuš. Viärjukyedden Don Quijote váldá palolii já argâjiermi kevttee Sancho Panza, kote noomât išedis "sorolii huáđđoo ritarin".

## Käldeeh
Hieroglyfeh

thumb|Hieroglyfeh
**Hieroglyfeh** ( *hieroglyphikos*, "pase kovárdâs") láá tovláá Egyptist kevttum čäällimvuáhádâh, main čallui egyptikielâ. Tot annoo ohtân maailm puárásumos čäällimvuáhádâhhân.

Hieroglyfeh láá siävuttâs kove-, staavvâl- já jienâdâhmeerhâin. Ohtâ merkkâ saatij ovdâstiđ mottoom jienâduv, sääni teikâ toppuu, teikâ tot saatij tärkkilistiđ nuubijd meerhâid.

Hieroglyfeh kiävttojii Egyptist eromâšávt oskolduvlijn ohtâvuođâin já toh viärrojii monumentáid. Ulmuuh luoppii hieroglyfijn äigirekinistem vuosmui čuođij ivij ääigi, mon maŋa toi tulkkum vájáldui kuhes ááigán. Eskin 1800-lovvoost egyptologeh oppeet oppii tulkkuđ hieroglyfijd.

Ovdâmerkkân hieroglyf N14 kovvee tääsni.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Raili Pietilä

thumb|right|Pietilä ive 1966
**Raili Inkeri Marjatta Pietilä** (j.s. **Paatelainen**; ) lâi syemmilâš arkkiteht.

## Eellim
Raili Inkeri Marjatta Paatelainen šoodâi porgemáánu 15. peeivi 1926 Pieksämäkist. Suu eeči lâi Kaapro Paatelainen já suu enni Saima Kumpulainen.

Ive 1946 Raili Paatelainen čaalij pajeuáppen. Sun algâttij vistig Helsig ollâopâttuvvâst, kost sun luuvâi el. matematiik. Ive 1956 sun valmâštui arkkitehtin Teknisii ollâškoovlâst. Škoovlâ lasseen Paatelainen poorgâi siämmást rakânâshaldâttuvvâst () já iivij 1949–1951 Olli Kivisii toimâttuvvâst.

## Karrieer
Valmâštum maŋa sun poorgâi uđđâsist Kivisii toimâttuvvâst iivij 1959–1960 já siämmást meid Olaf Küttner toimâttuvvâst. Ive 1960 Paatelainen sirdâšui porgâđ Reima Pietilä ive 1957 vuáđudem toimâttâhân. Forgâ tastmaŋa toimâttuv nommâ muttui, já uđđâ nommân šoodâi *Arkkitehtitoimisto Reima Pietilä - Raili Paatelainen*.

Raili já Reima Pietilä naajáin ive 1963, mut eidu ive 1975 toimâttuv nommân šoodâi *Arkkitehtitoimisto Raili & Reima Pietilä*.

## Koveh vuávámpargoin

Tiätuvuárkká:Kaleva Church 4.jpg|Kaleva kirkko Tamperest
Tiätuvuárkká:Dipoli_käpyovi.jpg|Dipoli Espoost
Tiätuvuárkká:Hervanta Church IMG 7975 C.JPG|Hervanta kirkko Tamperest
Tiätuvuárkká:Metso_4.JPG|Tampere kaavpug váldukirjerááju *Čuhčá*
Tiätuvuárkká:Mäntyniemi.JPG|Suomâ täsivääldi president virgeviste Mäntyniemi Helsigist
Tiätuvuárkká:Lieksan_kirkko_(14821753598).jpg|Lieksa kirkko Lieksast


## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Reima Pietilä

thumb|right|Reima Pietilä
**Frans Reima Ilmari Pietilä** () lâi syemmilâš arkkiteht já professor.

## Eellim
Frans Reima Ilmari Pietilä šoodâi porgemáánu 25.&nbsp;peeivi&nbsp;1923 Tuurkust. Suu eeči lâi Frans Viktor Pietilä já suu enni Ida Maria Lehtinen. Taaidâr Tuulikki Pietilä lâi Reima Pietilä uábbi.

Ive 1946 Reima Pietilä čaalij pajeuáppen. Sun luvâškuođij arkkitehtuur Teknisii ollâškoovlâst. Škoovlâ lasseen Pietilä poorgâi ive&nbsp;1947 Ilmari Niemeläisii toimâttuvvâst. Iivij 1948–1949 sun poorgâi Einari Teräsvirta toimâttuvvâst já Ragnar Ypyä toimâttuvvâst, mon tiet sun lâi mestâ 30-ihásâš, ko sun valmâštui arkkitehtin ive&nbsp;1953 Teknisii ollâškoovlâst.

## Karrieer
Ive&nbsp;1957 Reima Pietilä vuáđudij jiejâs arkkitehttoimâttuv. Ive&nbsp;1960 Raili Paatelainen sirdâšui porgâđ toimâttâhân. Forgâ tastmaŋa toimâttuv nommâ muttui, já uđđâ nommân šoodâi *Arkkitehtitoimisto Reima Pietilä - Raili Paatelainen*.

Reima já Raili Pietilä naajáin ive&nbsp;1963, mut eidu ive&nbsp;1975 toimâttuv nommân šoodâi *Arkkitehtitoimisto Raili & Reima Pietilä*.

Iivij 1973–1979 Pietilä lâi arkkitehtuur professorin Oulu ollâopâttuvvâst.

## Koveh vuávámpargoin

Tiätuvuárkká:Kaleva Church 4.jpg|Kaleva kirkko Tamperest
Tiätuvuárkká:Dipoli_käpyovi.jpg|Dipoli Espoost
Tiätuvuárkká:Hervanta Church IMG 7975 C.JPG|Hervanta kirkko Tamperest
Tiätuvuárkká:Metso_4.JPG|Tampere kaavpug váldukirjerááju *Čuhčá*
Tiätuvuárkká:Mäntyniemi.JPG|Suomâ täsivääldi president virgeviste Mäntyniemi Helsigist
Tiätuvuárkká:Lieksan_kirkko_(14821753598).jpg|Lieksa kirkko Lieksast


## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Tiädduluptim kesiolympialijn 1952

right|100px|Tiädduluptim
**[[Tiädduluptim|Tiädduluptiimist]]** kištottâllii **[[kesiolympialiih 1952|Helsig 1952 kesiolympialijn]]** čiččâm tiädduluokkaast. Fáárust lijjii tuše almaah.

## Mitalisteh
thumb|155px|Mahmoud Namjoo 1950-lovvoost
[thumb|155px|Verdi Barberis suulân ive [1950]]
### Almaah

## Miitaaltavlustâh

## Käldeeh
Lavia

**Lavia** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Satakunta eennâmkoddeest. Tot lohtui Pori kaavpugan ive&nbsp;2015 aalgâst. Ive&nbsp;2014 loopâst Laviast assii 1&nbsp;904 olmožid, já ton vijđodâh lâi 357,74&nbsp;km², mast 36,62&nbsp;km² lâi čääci. Lavia naaburkieldah lijjii Kankaanpää, Kokemäki, Pori, Pomarkku, Sastamala já Ulvila.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah
Aluskylä, Haunia, Kalliala, Lavia, Mustajoki, Myöntäjä, Niemenkylä, Peräkylä, Riiho já Riuttala.

## Kooskah
* Helsig 240&nbsp;km
* Kankaanpää 28&nbsp;km
* Pori 55&nbsp;km
* Sastamala 45&nbsp;km
* Tampere 70&nbsp;km
* Turku 170&nbsp;km

## Käldeeh
Tiädduluptim kesiolympialijn 1976

right|100px|Tiädduluptim
**[[Tiädduluptim|Tiädduluptiimist]]** kištottâllii **[[kesiolympialiih 1976|Montréal 1976 kesiolympialijn]]** oovce tiädduluokkaast. Fáárust lijjii tuše almaah.

## Mitalisteh
thumb|200px|Mohammad Nassiri
### Almaah

## Miitaaltavlustâh
thumb|200px|Gerd Bonk ive 1979

## Käldeeh
859

**859** (**DCCCLIX**) lâi normaalihe, mii aalgij já nuuvâi juliaanlâš kalender mield pasepeeivi. Tot lâi 850-lovo majemuš ihe.

## Tábáhtusah

## Šoddâmeh
### Tärhis peivimeeri ij tiäđust
* Tannet, Burma kunâgâs (j. 904)

## Jämimeh
* čohčâmáánu 7. peeivi – Xuanzong, Tang-dynastia kiäisár (š. 810)
* juovlâmáánu 13. peeivi – Angilberto II, Milano arkkâpispe (šoddâmihe ij tiäđust)
### Tärhis peivimeeri ij tiäđust
* Máel Gualae, Munster kunâgâs (šoddâmihe ij tiäđust)
* Lu Shang, Tang-dynastia kansler (š. 789)

## Kalender

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
SámiSoster Rs

**SámiSoster Rs** lii sämmilij sosiaal- já tiervâsvuođâsyergi servi, mon vuáđudij Ristenrauna Magga ive&nbsp;1997. Seervi toimâtileh láá Sajosist.

## Toimâjuurdâ
SámiSoster toimâjuurdân lii kocceeđ, paijeentoollâđ já ovdediđ sämmilij sajattuv já vuoigâdvuođâid algâaalmugin sosiaal- já tiervâsvuođâsyergist aalmuglijn já aalmugijkoskâsijn ohtâvuođâin. Servi olášut Sämitige viggâmušâid sämmilij kielâlij já kulttuurlij vuoigâdvuođâi olášutmân sosiaal- já tiervâsvuođâhuolâttâsâst. Servi viggá aktiivlávt ovdediđ oovtâstpargo eres servijguin. Tot viggá meid vaikuttiđ säminuoráid vâi sij ucâluveh syergi škovliittâsân sehe vaikuttiđ sii máhđulâšvuođáid porgâđ sämikuávlust el. läčimáin pargosoojijd sierâ ovdedemprojektijguin.

## Suomâ sämmilij kuávdášseervist
SámiSoster lii lamaš Suomâ sämmilij kuávdášseervi jeessân ive&nbsp;1998 rääjist.

## Käldeeh
Nikolai II

**Nikolai II** () lâi Ruošâ kiäisár, Puola kunâgâs já Suomâ majemuš stuorrâfurstâ iivij 1894–1917.

## Eellim
Nikolai šoodâi ruuvnâprinssâ Aleksander (maŋeláá kiäisár Aleksander III) vuosâpärnin. Suu enni lâi kiäisárroonnig Maria Fjodorovna. Nikolai pajanij vááldán Aleksander III jäämmim maŋa skammâmáánu 1. peeivi 1894. Siämmáá ääigi sun naajâi Alexandra Fjodorovnain já sunnui šoddii vittâ párnáá. Virgáliih ruvnájááh lijjii vyesimáánu 26. peeivi 1896 Moskovast. Suomâ stuorrâfurstân Nikolai II olášutij assimilaatiopolitiik, ige sun tondiet lamaš piivnoh Suomâst. Nikolai kaartâi luoppâđ ruuvnâst ive 1917 kuovâmáánu vääldikoomeetmist. Ruošâ koskâpuddâsâš haldâttâs vuolgâttij kiäisár perruinis Siberian. Roovvâdmáánu vääldikomettem maŋa perruu tile huánánij. Syeinimáánu 17. peeivi 1918 ubâ peerâ morhedui Jekaterinburgist.  

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Tuodârmittár

**Tuodârmittár** lii koskâstuárusâš já táválávt kuovgis, motomin viehâ sárgáás-uv mittárpiäivááloddááš. Tuodârmittár suoksâ kočoduvvoo lostâmááttun.

## Olgohäämi
Tuodârmittár lii räniskirjáás, koskâstuárusâš piäivááloddááššlaajâ, mon stuárudâh já kovoseh mulsâšudeh ennuv. Suájákeejij koskâ lii 25–35 mm. Suájái vuáđuivne lii kuovgisräänis. Mittárij suájáh láá sárgááh, já toi vuáđuivne lii kuovgisräänis. Suájái aalgâst já keejist sárgáh láá kyevtkiärdágeh, já toi ivne iärrán suájái koskâuási ivneest. Ton lasseen suájái algâuási já keeči sättih leđe tevkkâduboh. 

Šlaajâ sulâstit ennuv muáddi eres-uv loppâčoovčâ mittárpiäivááloddáá, ovdâmerkkân hallamittár (*Operophtera brumata*).

## Lavdâm já kirdemäigi
Suomâst tuodârmittár tiättoo ubâ enâmist. Rävis piäivááloddááh kirdeh Laapist ruške ääigi porgemáánu loopâst já mäddiláá eromâšávt čohčâmáánust, mut motomin joba roovvâdmáánu loopâ räi.

## Eellimpiirâs já eellimvyevih
Niŋálâs mannee čohčuv sieivâsovvijd nuuvt, ete maneh pääcih täälvi ääigi muotâkerdi paajaabel. Maneh jäämih tuše, jis puolâš lii -36 °C tâi eenâb. Kesimáánust lostâmááđuh čalgeh já purâškyetih suávi uurbijd. Lostâmááđuh poreh suáhiloostâid ain kuátilum räi, mii lii syeini-porgemáánust. Jis suáhiloostah iä lah, te lostâmááđuh poreh masa puoh eres šaddoid. Tuodârmittár lii valjaamus puoh iho kirdee piäivááloddáin. Ton lasseen tuodârmittár kirdá meid peiviv, jis lii polviis šoŋŋâ. Táválávt tuodârmittár vuoiŋâst čuávgáduv ääigi já kirdeškuát tállán ko kiinii teikâ miinii hettee tom. Iho šlaajâ oro mielâstis laampui čuovâ aldasijn.

## Tuodârmittár hiävuh
Tuodârmittárij lostâmááđuh poreh eromâšávt Tave-Suomâ tuodârsoovijd. Maadâ-Suomâst-uv lostâmááđuh poreh suáhiloostâid, mutâ toh iä toovât stuorrâ hiävuid tobbeen. Ruopsiskuuđhah räijejeh tuodârmittár tiettum Tave-Suomâst sehe mottoom verd Laapist-uv, tastko toh poreh tuodârmittár lostâmááđuid.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Hämeenkoski

**Hämeenkoski** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Päijät-Häme eennâmkoddeest. Tot lohtui Hollola kieldân ive&nbsp;2016 aalgâst. Ive&nbsp;2015 loopâst Hämeenkoskist assii 2&nbsp;107 olmožid, já ton vijđodâh lâi 195,63&nbsp;km², mast 7,89&nbsp;km² lâi čääci. Hämeenkoski naaburkieldah lijjii Asikkala, Hausjärvi, Hollola, Hämeenlinna já Kärkölä.

Kieldâ nommâ lâi ive&nbsp;1995 räi Koski&nbsp;Hl.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

### Čuákkipääihih

Hämeenkoskist lii tuše ohtâ čuákkipäikki: Hämeenkoski.

## Siijdah
Etola, Hankala, Huhti, Huljala, Hyrkkälä, Hyväneula, Järvenpää, Kaunkorpi, Koski, Käikälä, Leiniälä, Miehola, Padonmaa (Palomaa), Porvola, Putula, Pätilä, Saapas, Tenhiälä, Toijala já Töykkylä.

## Käldeeh
Nastola

**Nastola** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Päijät-Häme eennâmkoddeest. Tot lohtui Lahti kaavpugân ive&nbsp;2016 aalgâst. Ive&nbsp;2015 loopâst Nastolast assii 14&nbsp;835 olmožid, já ton vijđodâh lâi 362,86&nbsp;km², mast 38,68&nbsp;km² lâi čääci. Nastola naaburkieldah lijjii Asikkala, Heinola, Hollola, Iitti, Lahti já Orimattila.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah
Ive 1973 Nastolast lijjii 12 sijdâd: Ahtiala, Arrajoki, Immilä, Koiskala, Kuivanto, Lankila, Nastola (markkân), Pyhäntaka, Ruuhijärvi, Uusikylä, Vanaja já Villähde.

## Kooskah
* Heinola 35 km
* Helsig 110 km
* Jyväskylä 170 km
* Kouvola 50 km
* Lahti 10 km
* Mikkeli 130 km
* Tampere 135 km

## Käldeeh
Ijjâlodde

**Ijjâlodde** (*Aegolius funereus*) lii oppuuluudij laahkon kullee loddešlaajâ. Tot lii Suomâ almolumos oppuu.

## Stuárudâh já tobdomeerhah

Ijjâlodde lii 22–27 cm kukkosâš, suullân rástágáá matsâš oppuu, mii tiäddá 105–150 g. Ton suájákeejij koskâ lii 50–62 cm. Uáivi lii styeres já tuolbâs, näämi lii kuovgâd já čalmeh sehe njune láá fiskâdeh. Ijjâlode ruškis selgipeeleest láá vielgis tiälhuh já kuovgis čuávjist ruškis tiälhuh. Nuorâ lodeh láá ollásávt tevkisruškâdeh. Ijjâlode kiihâmjienâ lii jotelis pulijdem.

## Lavdâm já eellimpiirâs

Ijjâlodde iälá Euroop, Aasia já Tave-Amerik kuácceevuovdijn. Suomâst tot pessee ubâ enâmist, eereeb tuodârkuávluin. Suomâst pessejeh 3 000–8 000 paarrâd, já pessimnääli mulsâšud ihásávt säplignääli mield. Ijjâlodde lii tääl čalmeestoonnum Suomâst. Nääli lii uccánâm puáris kuácceevuovdij kiäppánem tiet. Ijjâlodde lii päikkilodde, mut motomin tot vaajâld čohčuv já kiđđuv.
thumb|left|Ijjâlode maneh
## Lasanem

Ijjâlodde piervâld muorâvuovdân. Niŋálâs mannee njuhčâ-cuáŋuimáánust 3–9 manneed já láálá taid 26–27 peivid. Uđâgááh kirdeleh 30–36 peeivi ahasâžžân.

## Raavâd

Ijjâlodde porá uccâ njomâtteijeid já luudijd.

## Liiŋkah
Luándu jienâ: Ijjâlodde (Ellee arkkâdâh)

## Käldeeh
Jeggiluátku

**Jeggiluátku** ađai **jeggioppuu** (*Asio flammeus*) lii oppuuluudij laahkon kullee loddešlaajâ.

## Stuárudâh já tobdomeerhah

Jeggiluátku lii 33–40 cm kukkosâš lodde, mii tiäddá 200–390 g. Suájákeejij koskâ lii 95–105 cm. Jeggiluátku pyeremus tobdomerkkâ láá čapis čalmepirrâseh. Selgipeeli lii ruškiskirjáá já radde lii vielgâd já sárgáá. Jeggiluátku lii váhá stuárráb já kuovgâdub ko siämmáásullâsâš čuárvioppuu. Jeggiluátku čalmeh láá fiskâdeh, já čuárvioppuu čalmeh vuod láá oranseh. Jeggiluátkust iä meidgin lah kuhes peljitiepih tego čuárvioppust. Eresnáál ko iänááš oppuuh, jeggiluátku lii peiviaktiivlâš. Ton kiihâmjienâ lii lievlâkessee sulâstittee pulijdem.

## Lavdâm já eellimpiirâs

Jeggiluátku iälá Maadâ- já Tave-Amerikist, Euroopist já Aasiast. Suomâst tot lii almolumos Poođâenâmist, mut pessee jeegijn já piälduin ubâ enâmist. Suomâ pessimnääli lii áárvu mield 2 000–10 000 paarrâd, já tot mulsâšud ihásávt säplignääli mield. Jeggiluátku tálvástâl Maadâ- já Koskâ-Euroopist. Čohčâvarrim lii porge-skammâmáánust já kiđđâvarrim njuhčâ-cuáŋuimáánust. Motomeh lodeh meid pääcih tálvástâllâđ Suomân.
thumb|left|Jeggiluáđhu maneh
## Lasanem

Niŋálâs mannee cuáŋui-vyesimáánust 3–11 manneed já láálá taid 24–30 peivid. Uđâgááh kirdeleh 24–27 peeivi ahasâžžân.

## Raavâd

Jeggiluátku porá uccâ njomâtteijeid.

## Käldeeh
Säpligoppuu

**Säpligoppuu** (*Surnia ulula*, meid skunjâlodde ađai kunjolodde) lii oppuuluudij laahkon kullee loddešlaajâ.

## Stuárudâh já tobdomeerhah

Säpligoppuu lii čapis-, ruškis- já vielgiskirjáás lodde. Peiviaktiivlâžžân tot iärrán maaŋgâin eres oppuin. Säpligoppuu lii 35–43 cm kukke já tiäddá 215–380 g. Ton suájákeejij koskâ lii 69–82 cm. Oppuu vielgis näämi pirrâ láá čapis sárgáh. Ton čalmeh já njune láá fiskâdeh já kirjáás poođâš lii kukke. Kirdee säpligoppuu sulâstit cissáášvääli, mut ton uáivi lii stuárráb. Säpligoppuu kiihâmjienâ lii jotelis pulijdem.

## Lavdâm já eellimpiirâs

Säpligoppuu lii Amerik, Euroop já Ruošâ taveoosij lodde. Suomâst tot pessee iänáážin Oulu taavaabeln. Lavdâm já nääli kuittâg mulsâšudeh ennuv säplignääli mield. Pyeri säpligive säpligoppuu pessee meid Maadâ-Suomâst. Suomâst pessejeh áárvu mield 2 000–6 000 paarrâd. Säpligoppuu lii päikkilodde, mut motomin tot vaajâld Baltia já Nuorttâmeerâ kuávloid.
thumb|left|Säpligoppuu maneh
## Lasanem

Säpligoppuu piervâld táválávt muorâvuovdân. Niŋálâs mannee njuhčâ-cuáŋuimáánust 4–11 manneed já láálá taid 25–30 peivid. Uđâgááh kirdeleh 25–30 peeivi ahasâžžân.

## Raavâd

Säpligoppuu porá uccâ njomâtteijeid.

## Käldeeh
Tarvasjoki

**Tarvasjoki** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Varsinais-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Lieto kieldân ive&nbsp;2016 aalgâst. Ive&nbsp;2015 loopâst Tarvasjokist assii 1&nbsp;968 olmožid, já ton vijđodâh lâi 102,40&nbsp;km², mast 0,44&nbsp;km² lâi čääci. Tarvasjoki naaburkieldah lijjii Aura, Lieto, Marttila, Paimio já Pöytyä.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah
Eura, Horinen (virgálávt Horrinen), Hungerla, Jauhola, Juva, Kallela, Karhula (virgálávt Karhula já Tuomarla), Killala, Kättylä, Liedonperä, Liiparla, Mäentaka, Satopää, Seppälä, Suitsula, Suurila, Tarvasjoki markkân, Tiensuu, Tuomarla (virgálávt Karhula já Tuomarla), Tuorila, Tyllilä já Yrjänkylä (virgálávt Yrjäntilä).

## Tobdos Tarvasjokiliih
* Kustaa Mauri Armfelt (1757–1814), kenraal, šoodâi Tarvasjokist
* Toivo Kivimäki (1886–1968), politikkár, uáiviminister 1932–1936, šoodâi Tarvasjokist
* Erkki Yrjänä (1898–2000), uáivitoimâtteijee já suáldát

## Käldeeh
Uccâoppuš

**Uccâoppuš** (*Glaucidium passerinum*) lii Euroop ucemus oppuu.

## Stuárudâh já tobdomeerhah

Uccâoppuš lii suullân ruopsisryeivil matsâš, 15–19 cm kukkosâš oppuu, mii tiäddá 47–70 g. Ton suájákeejij koskâ lii 32–39 cm. Ruškis selgipeeleest láá vielgis tiälhuh, já kuovgis čuávji lii ruškissárgáá. Lode uáivi lii ucce já poođâš uánihâš, čalmeh já njune láá fiskâdeh. Uccâoppuužii kiihâmjienâ lii ruopsisryeivil jienâ sulâstittee, kiärdoo njuurgâs.
thumb|left|Lavdâm
## Lavdâm já eellimpiirâs
Uccâoppuš lii Koskâ- já Tave-Euroop sehe Aasia kuácceevuovdij lodde. Suomâst tot pessee masa ubâ enâmist, iänáážin Oulu maadâpeln. Pessimnääli mulsâšud ihásávt säplignääli mield. Suomâst pessejeh áárvu mield 3 500–6 000 paarrâd. Uccâoppuš lii päikkilodde, mut vaajâld motomin uánihis maađhijd.

## Lasanem

Uccâoppuš piervâld táválávt muorâvuovdân. Niŋálâs mannee cuáŋui-vyesimáánust 3–8 manneed já láálá taid 28 peivid. Uđâgááh kirdeleh 30 peeivi ahasâžžân.

## Raavâd

Uccâoppuš porá uccâ jursseid já luudijd.

## Käldeeh
Sämioppuu

thumb|right|Sämioppuu maneh
**Sämioppuu** ađai **ränisoppuu** (*Strix nebulosa*) lii oppuuluudij laahkon kullee loddešlaajâ.

## Stuárudâh já tobdomeerhah
Sämioppuu lii stuorrâ, 59–68 cm kukkosâš oppuu, mon suájákeejij koskâ lii 128–148 cm. Ores tiäddá 0,65–1,1 kg já stuárráb niŋálâs 1–1,9 kg. Sämioppuu ađai ränisoppuu lii noomâs mield räniskirjáás lodde. Ton uáivi lii styeres, näämi lii sárgáá já njune sehe uccâ čalmeh láá fiskâdeh. Čoolmij paajaabeln láá vielgis sárgáh tego čalmekulmesoksâmeh. Kuhes pottâš keeči lii tevkkâd.

## Lavdâm já eellimpiirâs
Sämioppuu iälá Euroop, Aasia já Amerik taveoosijn. Suomâst tot pessee iänáážin Joensuu já Kokkola taavaabeln, mut pyeri säpligive lavdâm lii stuárráb meiddei Maadâ-Suomâst. Sämioppuu lii puáris kuáccee- já siähálâsvuovdij lodde. Suomâ pessimnääli lii áárvu mield 300–2 000 paarrâd. Sämioppuu lii päikkilodde, mut motomin tot vaajâld ravâdâs usâdijnis.

## Lasanem
Niŋálâs mannee njuhčâ-cuáŋuimáánust 4–7 manneed já láálá taid mánuppaje. Uđâgááh vyelgih piervâlist suullân kuulmâ oho ahasâžžân, jo kuhháá ovdil ko toh mättih kirdeđ.

## Raavâd
Sämioppuu porá iänáážin uccâ jursseid. Tärhis kuloááicu áánsust tot puáhtá kavnâđ taid meiddei tälviv muottuu vyelni.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Tavenähkisuájá

**Tavenähkisuájá** (*Eptesicus nilssonii*), ovdil *tave ijjânähkisuájá* lii maailm tavemus nähkisuájášlaajâ, mii tiättoo meid näpikiärdu taavaabeln-uv. Tavenähkisuájá lii Suomâ almolumos nähkisuájášlaajâ. 

## Lavdâm
Tavenähkisuájá lavdâmkuávlun kuleh Suomâ, Taažâ já Ruotâ, sehe stuorrâ uási tavenuorttii Euroop, Koskâ-Euroop já nuortâs Aasia peht ain Kuálhismeerâ räi. Suomâst tavenähkisuájáid láá teivâm olgosuáluikuávlust ain Ucjuuvâ Kevost já Iänuduvvâst. Tavveen lavdâm ij kuittâggin lah ohtâlâs. Lavdâm taverääijin lii 69. kobdodâhkiärdu. pienoiskuva|Tavenähkisuájá lavdâm|vasen|320x320px
pienoiskuva|Tavenähkisuájá oijâgâsâst|vasen|150x150px

## Olgohäämi
Tavenähkisuájá kukkodâh seibittáá lii 48–70 mm. Suájákeejij koskâ lii 23,5–28 cm. Táválávt ellee tiäddá suulân 8–24 g. Kolleivnásiih selgisoksâmeh láá ellee sierânâsjiešvyehi. Meid čielgâ ivnerääji tevkis niske já kuovgis čudduu kooskâst iššeed šlaajâ tubdâmist.

## Eellimpiirâs
Tavenähkisuájá lâi algâaalgâst mecci-, viljâlem- já várádâhkuávlui sehe aassâmkuávdái šlaajâ, mutâ tavveen tot mákkoo eres-uv eellimpirrâsijn. Ellee peivi- já tálvástâllâmsajeh láá maŋgii rakânâsâin. Tane tavenähkisuájá lavdâm já nääli sahisvuotâ láá kiddâ ulmuin. 

## Lasanem já eellimvyevih
Tavenähkisuájá parâttâl čohčuv. Niŋálâs siäilud orráás sovâttemseelâid täälvi ääigi já čuávju esken oijâgâs maŋa. Čuávjiäigi lii 50–60 peivid, já kesi-syeinimáánust šaddeh 1–2 uđâgáá. Tavenähkisuájá lii oijâgâsâst táválávt roovvâdmáánust cuáŋuimáánun. Tavenähkisuájá eellimahe lii enâmustáá 14–15 ihheed.

Aktiivlii ääigi tavenähkisuájá viettee peeivijd muorâvuáguin, kuovđâšmijn já rakânâsâin. Iho tot pivdá. Tavenähkisuájá pivdá 5–20 meetter aloduvvâst, távjá muorâi aldavuođâst. Tavenähkisuájá ravâdin láá maaŋgâlágáneh tivreh tegu čuoškah, koppakuorijááh já piäivááloddááh – eromâšávt ijjâgááh já käškimčuáimááh.

## Käldeeh
Elleekodde

**Elleekodde** lii vijđes taksonomisâš kodde, mii siskeeld maaŋgâsellâsijd sellâvááimuslijd iälánijd. Elleeh hämmejeh uáli maaŋgâhámásâš juávhu, moos kuleh jieškote-uvlágánijn pirrâsijn mákkojeijee iäláneh. Ellein jiešvuođâlâš lii heterotrofia, mii meerhâš tom, ete toh iä pyevti pyevtittiđ energia jieš, tego šadoh fotosyntees vievâst, peic toh ferttejeh kevttiđ eres iälánijd ravâdin. Maaŋgah elleeh pyehtih lihâdiđ jiešráđálávt ađai tain láá teehih já jieijâs niärvádâh – spiekâstâhhân kuobârellei vyelikodde. Ellein láá táválávt monniilágáneh aiccâmorgaaneh, moigijn toh pyehtih reagistiđ pirrâssis. Ton lasseen elleeh iärrán toos, ete elleeseelâin ij lah sellâseini.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Njomâtteijeeh

**Njomâtteijeeh** (*Mammalia*) láá täsiliegâsliih já čielgitávtáliih elleeh, moh táválávt čivgeh ellee čiivgâid. Eenih piemmih čiivgâid mielhijn, mii puátá njiižijn. Njomâtteijei jiešvyehi lii meid tot, ete čuávjiääigi eeni orgaanvuáháduvâst sirdâšuveh happi já raavâdamnâseh šohânâsân vuosâmadduu peht. Eres jiešvuođâlâš jiešvyevih láá pivâstâhráávsáh, soksâmeh, kulmâ kuávdášpeelji täävti (veeččir, peljistäđđee já jyelgi), nelji ryevji já oovtâ täävtist hämmejum uálul.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Savosuonâsiih

**Savosuonâsiih** (*Chordata*) lii elleekoodán kullee uáiviráiđu. Savosuonâsiih láá iäláneh, main lii lamaš selgisuonâ aainâs-uv toi ovdánem monnii muddoost. 

## Taksonomia
Savosuonâsij kulmâ uáivirááiđu láá loovdâelleeh (*Tunicata* teikkâ *Urochordata*), puicce-elleeh (*Cephalochordata*) já čielgitávtáliih (*Vertebrata*). Elleeh, moi selgisuonâ lii juáhásâm lođâstavttijd, hämmejeh čielgitávtálij uáivirááiđu.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Čielgitávtáliih

**Čielgitávtáliih** (*Vertebrata*) lii ohtâ kuulmâ savosuonâsij ellei vyelirááiđust. Toid jiešvuođâlâš jiešvyevih láá selgisuonâ pirrâ leijee čielgioođâ já eromâš ovdánâm vuoiŋâšeh. Čielgitávtáliih elleeh hämmejeh tuše 3 % ubâ elleekoddeest. Loopah láá čielgitävtittes elleeh.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Lohtaja

**Lohtaja** () lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Pohjanmaa eennâmkoddeest. Tot lohtui Kokkola kaavpugân ive&nbsp;2009 aalgâst. Ive&nbsp;2008 loopâst Lohtajast assii 2&nbsp;791 olmožid, já ton vijđodâh lâi 807,95&nbsp;km², mast 519,38&nbsp;km² lâi čääci. Lohtaja naaburkieldah lijjii Himanka, Kannus já Kälviä.

## Kieldâlahtem
thumb|left|240px|Kokkola kieldâlahtemeh iivij 1977 já 2009.
Lohtaja, Kälviä já Ullava váldustiivrah meridii kieldâlahtemist Kokkolain juovlâmáánu 3. peeivi ive&nbsp;2007, já kieldah lahtojii Kokkolan uđđâivemáánu 1. peeivi&nbsp;2009. 

Kieldâlahtem maŋa šoodâi paijeel 45&nbsp;000 ässee kaavpug, mon nommâ lii Kokkola. Ton vaakunin šoodâi Kokkola tááláš vaakun.

Tastko Lohtaja, Kälviä já Ullava lijjii suomâkielâliih kieldah já Kokkola lâi kyevtkielâlâš (suomâkielâ eenâblovokiellân), te Kokkola ruotâkielâlij ässei meeri kiäppánij mottoom verd, mut kieldâ pisoi kuittâg kyevtkielâlâžžân. Kokkola lii Suomâ tavemus kyevtkielâlâš kieldâ.

## Siijdah
Ive 1925 Lohtajast lijjii 5 siijdâ: Alaviirre, Karhi, Lohtaja (markkân), Marinkainen já Väliviirre.

## Kooskah
* Kokkola 30 km
* Kalajoki 40 km
* Oulu 170 km
* Vaasa 150 km
* Ylivieska 70 km

## Käldeeh
Ullava

**Ullava** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Pohjanmaa eennâmkoddeest. Tot lohtui Kokkola kaavpugân ive&nbsp;2009 aalgâst. Ive&nbsp;2008 loopâst Ullavast assii 1&nbsp;003 olmožid, já ton vijđodâh lâi 176,90&nbsp;km², mast 14,40&nbsp;km² lâi čääci. Ullava naaburkieldah lijjii Halsua, Kaustinen já Kälviä.

## Kieldâlahtem
thumb|left|240px|Kokkola kieldâlahtemeh iivij 1977 já 2009.
Lohtaja, Kälviä já Ullava váldustiivrah meridii kieldâlahtemist Kokkolain juovlâmáánu 3. peeivi ive&nbsp;2007, já kieldah lahtojii Kokkolan uđđâivemáánu 1. peeivi&nbsp;2009. 

Kieldâlahtem maŋa šoodâi paijeel 45&nbsp;000 ässee kaavpug, mon nommâ lii Kokkola. Ton vaakunin šoodâi Kokkola tááláš vaakun.

Tastko Lohtaja, Kälviä já Ullava lijjii suomâkielâliih kieldah já Kokkola lâi kyevtkielâlâš (suomâkielâ eenâblovokiellân), te Kokkola ruotâkielâlij ässei meeri kiäppánij mottoom verd, mut kieldâ pisoi kuittâg kyevtkielâlâžžân. Kokkola lii Suomâ tavemus kyevtkielâlâš kieldâ.

## Siijdah
Alikylä, Haapasalo, Haapala, Hanhisalo, Herlevi, Honkala, Jääskä, Kallinki, Korpi, Länttä, Neverbacka, Norppa, Rahkonen, Sepänkylä, Törbacka, Ullava markkân já Viitasalo.

## Tobdos Ullavaliih
* Risto Ala-Korpi, almosvalastâllee
* Lauri Kaunisvesi, jáágárluutnant
* Jarkko Koski-Vähälä, säittišlivgejeijee
* Väinö Viitasalo, kanttor
* Veikko Vionoja, taaiđâmáálár 

## Käldeeh
Peljirástágâš

thumb|Peljirástágáá maneh
**Peljirástágâš** (*Bombycilla garrulus*) lii varbusluudij laahkon kullee jotteelodde.

## Nomâttâsah já oskomušah
Peljirástágáást láá taan noomâ lasseen lamaš aigij mield aanoost kyehti eres-uv aalmugnoomâ: *peljisalgaaš* já *vuoptuáivloddááš*. Oovdeb nomâttâs lii viehâ eromâš kuálussääni: *peeljis + algaaš (< alge)*. *Vuotptuáivloddááš* lii mainâšum Inarilappisches Wörterbuch sänikirjeest, já tot lii merkkejum pajas Aili Paadarist Uárji-Anarist. Iänááš käldein loodán kávnoo kuittâg nommâ *peljirástágâš*, mii lii eidu ton táválâšvuođâ tiet väljejum lode virgálâš nommân. *Peljisalgaaš* lii Kuobžâ-Saammâl Maati tubdâm nommâ, já tot kávnoo Sammallahti & Morottaja sänikirjeest (1993). Puoh taah noomah muštâleh maidnii peljirástágáá olgohäämist: tast láá uáivist vuoptâtiepih, main tom lii-uv älkkee tubdâđ.

Sämmilijn peljirástágâžân iä oro labdasmin magarehkin aalmugoskomušah. Läddliih kale láá ettâm, et tälvi ij puáđi ovdilgo peljirástágâš lii puurrâm pihlejáámuorjijd já tom, et peljirástágái kirdâččem muáđist tiätá puurgâ.

## Stuárudâh já tobdomeerhah
Peljirástágâš lii 18–21 cm kukkosâš ränisruškis lodde, mii tiäddá 48–72 g. Ton uáivist lii kuhes vuoptâtieppi. Čalmepirrâseh já njune vyelipeeli láá čappâdeh, čapis suájáin láá fiskis já vielgis kovoseh já tevkis pottâš keeči lii fiskâd. Peljirástágáá jienâ lii čuojâlâs širijdem.

## Lavdâm já eellimpiirâs
Peljirástágâš lii Euroop, Aasia já Tave-Amerik boreaallii kuácceevyevdistiellâs lodde. Suomâst tot pessee iänáážin eennâm taveoosijn, mut lavdâm já pessimnääli mulsâšudeh ennuv ihásávt pihlejáámyerjišado mield. Suomâst pessejeh áárvu mield 20 000–90 000 paarrâd. Jis Suomâst iä lah ennuv pihlejáámyerjih, te peljirástágááh värrejeh čohčuv Koskâ- já Maadâ-Euroopân. Jis šaddo lii pyeri, te maaŋgah lodeh meid tálvástâleh Suomâst.

## Lasanem
Peljirástágâš mannee vyesi-kesimáánust 4–6 mane. Niŋálâs láálá moonijd 14 peivid. Uđâgááh vyelgih piervâlist 15–19 peeivi ahasâžžân.

## Raavâd
Peljirástágâš porá muorjijd, siemânijd já čielgitävtittes elleid. Tälviv pihlejáámyerjih láá ton tergâdumos ravâdâs.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Kuácceelodde

**Kuácceelodde** (*Pinicola enucleator*) lii varbusluudij laahkon kullee loddešlaajâ.

## Stuárudâh já tobdomeerhah
thumb|left|Niŋálâs
19–22 cm kukkosâžžân kuácceelodde lii Suomâ stuárráámus piäippáinij hiäimun kullee lodde. Tot lii uccâ rástágáá matsâš já tiäddá 38–67 g. Ores lii ruopsâd já niŋálâs oransisfiskâd. Čapis suájást láá kyehti vielgis sárgá. Poođâš lii kukke já njune sehe jyelgih láá tevkisruškâdeh.

## Lavdâm já eellimpiirâs

Kuácceelodde iälá boreaallii kuácceevyevdistielâsist Euroopist, Aasiast já Tave-Amerikist. Suomâst tot lii iänáážin eennâm taveoosij lodde. Suomâst pessejeh áárvu mield 5 000–20 000 paarrâd. Kuácceelodde värree meddâl pessimkuávluin roovvâd-skammâmáánust já máccá njuhčâ-cuáŋuimáánust.

## Lasanem

Kuácceelodde mannee vyesi-kesimáánust 4–5 mane. Niŋálâs láálá moonijd 13–14 peivid. Uđâgááh vyelgih piervâlist 13–14 peeivi ahasâžžân.

## Raavâd

Kuácceelodde porá siemânijd, kuosâ uurbijd já tälviv pihlejáámuorjij siemânijd.

## Käldeeh
Kuávsuilodde

**Kuávsuilodde** (*Erithacus rubecula*) lii livkkárij hiäimun kullee varbuslodde. 

## Stuárudâh já tobdomeerhah

Kuávsuilodde lii pyeidicissáá matsâš, 12,5–14 cm kukkosâš lodde, mii tiäddá 13–21 g. Ton selgipeeli lii ruškâd já čuávji kuovgâd. Näämi já radde láá oransisruopsâdeh, čalmeh já njune tevkisruškâdeh.

## Lavdâm já eellimpiirâs

Kuávsuilodde lii almos Euroop já Aasia vuovdijn. Tot iälá puohlágán vuovdijn, eromâšávt kuosâ-, lostâ- já siähálâsvuovdijn. Suomâ pessimnääli lii áárvu mield 2–3 miljovn paarrâd. Tuodârkuávluin kuávsuilodde lii härvinub. Kuávsuilodde värree tálvástâllâđ Koskâmeerâ kuávlun čohčâ-roovvâdmáánust já máccá Suomân cuáŋui-vyesimáánust. Motomeh lodeh tálvástâleh meid Maadâ-Suomâst.
thumb|left|200px|Kuávsuilode maneh
## Lasanem

Kuávsuilodde mannee cuáŋui-vyesimáánust 2–8 manneed. Niŋálâs láálá moonijd 12–15 peivid. Uđâgááh vyelgih piervâlist 11–17 peeivi ahasâžžân.

## Raavâd

Kuávsuilodde porá siemânijd, muorjijd já čielgitävtittes elleid.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Korpilahti

**Korpilahti** (epivirgálávt ) lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Jyväskylä kaavpugân ive&nbsp;2009 aalgâst. Ive&nbsp;2008 loopâst Korpilahtist assii 5&nbsp;061 olmožid, já ton vijđodâh lâi 794,62&nbsp;km², mast 180,04&nbsp;km² lâi čääci. Korpilahti naaburkieldah lijjii Joutsa, Jyväskylä táálunkieldâ, Jämsä, Jämsänkoski, Luhanka, Muurame, Petäjävesi já Toivakka.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah
Ive 1922 Korpilahtist lijjii 22 sijdâd: Honkala, Juokslahti, Korpilahti, Kähö, Moiskala, Muurame, Muuratjärvi, Nuorlahti, Oittila, Pajulahti, Putkilahti, Raidanlahti, Riihijärvi, Ruotsula, Rutalahti, Sammallahti, Särkijoki, Säyrilä, Tervala, Veijo, Vitikkala já Yijälä.

## Kooskah
* Helsig 240&nbsp;km
* Jyväskylä 30&nbsp;km
* Lahti 145&nbsp;km
* Tampere 120&nbsp;km

## Käldeeh
Jyväskylä táálunkieldâ

**Jyväskylä táálunkieldâ** () lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Jyväskylä kaavpugân ive&nbsp;2009 aalgâst. Ive&nbsp;2008 loopâst Jyväskylä táálunkieldâst assii 36&nbsp;465 olmožid, já ton vijđodâh lâi 534,37&nbsp;km², mast 83,61&nbsp;km² lâi čääci. Jyväskylä táálunkieldâ naaburkieldah lijjii Jyväskylä, Korpilahti, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka já Uurainen. Ive&nbsp;1993 räi naaburkieldáid kuulâi meiddei Säynätsalo.

## Siijdah

Ive 2009 Jyväskylä táálunkieldâst lijjii čuávuvááh siijdah: Haapaniemi, Humalamäki, Ilmoniemi, Jylhänperä, Kaunisharju, Puuppola, Kuohu, Leppälahti, Metsoniemi, Nyrölä, Oravasaari, Palokka, Perälä, Tikkakoski, Tikka-Mannila, Jyskä, Vaajakoski, Vesanka já Väinölä.

Ive 1925 Jyväskylä táálunkieldâst lijjii 9 sijdâd: Haapaniemi, Jyväskylä, Keljo, Korttajärvi, Nyrölä, Oravasaari, Palokka, Tikkamannila já Vesanka.

## Kirdemkieddi

Jyväskylä kirdemkieddi lii Tikkakoskist.

## Fáádást eres soojijn
* Jyväskylä kuávlu
* Jyväskylä

## Kovegalleria

Tikkakosken koulu.jpg|
Jyväskylä airport terminal.jpg|
Vaajakosken ilmakuva.jpg|


## Käldeeh
Aleksander III

thumb|Aleksander III
**Aleksander III** () lâi Ruošâ kiäisár, Puola kunâgâs já Suomâ stuorrâfurstâ iivij 1881–1894.

## Eellim
Aleksander šoodâi njuhčâmáánu 10. peeivi 1845 puáttee kiäisár Aleksander II já Maria Aleksandrovna nubben pärnin. Puárásub viiljâs Nikolai jäämmim maŋa Aleksanderist šoodâi ruuvnâprinssâ ive 1865. Čuávuváá ive Aleksander naajâi Tanska prinses Dagmaráin. Iivij 1877–1878 sun uásálistij Tuurki suáđi tuároid. Aleksander pajanij vááldán eejis morhe maŋa njuhčâmáánu 13. peeivi 1881. Sun jaamij skammâmáánu 1. peeivi 1894 tuše 49-ihásâžžân.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Keđgirástágâš

**Keđgirástágâš** (*Oenanthe oenanthe*) lii livkkárij hiäimun kullee varbuslodde.

## Stuárudâh já tobdomeerhah
thumb|left|Niŋálâs
thumb|left|Keđgirástágáá maneh
Keđgirástágâs lii 14–16 cm kukke já tiäddá 19–29 g. Orráás uáivičokke já selgi láá ránáseh, čuudâ já radde láá kuovgisfiskâdeh já čuávji lii vielgâd. Nierâin lii čapis säärgis já vielgis pottâš keeči lii čappâd. Niŋálâs lii kuovgâdub ko ores, ton selgipeeli já nierah láá ruškâdeh.

## Lavdâm já eellimpiirâs
Keđgirástágâš iälá vijđes kuávluin Tave-Amerikist, Euroopist, Tave-Afrikist já Aasiast. Suomâst tot pessee ubâ enâmist, mut nääli lii stuárráámus eennâm taveoosijn. Pessimsajeh láá táválávt ávus kuávluin, tego piälduin, kiäđgáás ridoin, suáluikuávlu láásáin teikkâ čuopâttâhjolgâdâsâin. Säämist keđgirástágâš lii eromâšávt tuodârjolgâdâsâi lodde. Suomâ pessimnääli lii áárvu mield 50 0000–100 000 paarrâd. Keđgirástágâš värree tálvástâllâđ Afrikân porge-čohčâmáánust já máccá Suomân cuáŋui-vyesimáánust.

## Lasanem
Keđgirástágâš mannee vyesimáánust 3–8 manneed. Niŋálâs láálá moonijd 11–16 peivid. Uđâgááh vyelgih piervâlist 14–16 peeivi ahasâžžân.

## Raavâd
Keđgirástágâš porá čielgitävtittes elleid.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Varbuslodeh

**Varbuslodeh** lii luudij stuárráámus lahko. Suullân 5 700 lodded ađai eenâb ko peeli puoh luudijn kuleh taan laahkon.

## Käldeeh
Jämsänkoski

**Jämsänkoski** lii oovdiš kaavpug Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Jämsä kaavpugân ive&nbsp;2009 aalgâst. Ive&nbsp;2008 loopâst Jämsänkoskist assii 7&nbsp;351 olmožid, já ton vijđodâh lâi 448,56&nbsp;km², mast 46,81&nbsp;km² lâi čääci. Jämsänkoski naaburkieldah lijjii Jämsä, Keuruu, Korpilahti já Petäjävesi. Majemuš kaavpughovdâ lâi Jorma Kilpeläinen.

## Historjá

Jämsänkoski kieldâ vuáđudui ive&nbsp;1926, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1986.

### Kieldâlahtemeh

Koskenpää kieldâ lohtui Jämsänkoskin ive&nbsp;1969.

## Kooskah
* Helsig 233&nbsp;km
* Tampere 100&nbsp;km
* Oulu 394&nbsp;km
* Jyväskylä 55&nbsp;km

## Kovegalleria

Kenraalintie 12.jpg|
Ilveslinna 3.jpg|


## Käldeeh
Guatemala departementeh

240px|thumb|Guatemala departementeh
Guatemala lii juohhum 22 departementân (*departamentos*), moh láá juohhum 340 kieldân (*municipios*).

## Departementeh

## Käldeeh
Pylkönmäki

**Pylkönmäki** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Saarijärvi kaavpugân ive&nbsp;2009 aalgâst. Ive&nbsp;2008 loopâst Pylkönmäkist assii 936 olmožid, já ton vijđodâh lâi 392,40&nbsp;km², mast 25,57&nbsp;km² lâi čääci. Pylkönmäki naaburkieldah lijjii Karstula, Multia, Saarijärvi, Soini já Ähtäri.

## Siijdah
Kukko, Kuoppala, Mahlu, Mulikka, Paajala, Pajumäki, Puolimatka, Pääjärvi, Soidinmäki já Vihanti.

Ive 1925 Pylkönmäkist lijjii 5&nbsp;siijdâ: Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala já Pääjärvi.

## Tobdos Pylkönmäkiliih
*Petri Honkonen, aalmugovdâsteijee
*Eero Huovinen, helsiglâš emerituspispe
*Seppo Kantonen, jazzmusikkár
*Tapani Kiminkinen tááluntuáhtár, mediapersovn
*Mikael Konttinen, lávloo
*Tommi Soidinmäki, lávloo

## Kovegalleria

Pylkönmäen keskusta kesäkuussa 1990 C.jpg|
Pylkönmäen hautausmaa C IMG 2963.JPG|


## Käldeeh
Koskâ-Afrik täsivääldi kielah

**[[Koskâ-Afrik täsiväldi]]** lii maaŋgâkielâlâš eennâm. Ethnologue mield tobbeen láá 72 ellee kiellâd. Staatâ virgáliih kielah láá ranskakielâ já sangokielâ. 

Veikkâ ranskakielâ lii-uv virgálâš kielâ, tuše 22,5 % ässein mättih tom. Ranskakielâ kiävttoo kuittâgin staatâ puoh virgálijn äššikiirjijn. Sangokielâ lii lamaš virgálâškielâ ive 1991 rääjist, já áárvu mield 92 % ässein kevttih tom *[[Lingua franca|lingua francan]]*.

Maaŋgah kielah, moh sárnojeh Koskâ-Afrik täsivääldist, láá uhkevuálásiih.

## Lähteet
El Salvador departementeh

500px|thumb|El Salvador departementeh
El Salvador lii juohhum 14 departementân (*departamentos*), moh láá juohhum 262 kieldân (*municipios*). Departementeh láá juohhum meiddei neelji kuávlun: viestârkuávlun (*occidental*), koskâkuávlun (*central* já *paracentral*) já nuorttâkuávlun (*oriental*).

## Departementeh

## Käldeeh
Listo Saint Lucia kaavpugijn

right|230px
Taat lii listo **[[Saint Lucia]]st leijee kaavpugijn**.

## Listo
*Anse La Raye
*Castries
*Choiseul
*Dennery
*Micoud
*Soufrière
*Vieux Fort

## Käldeeh
Listo Grenada kaavpugijn

right|215px
Taat lii listo **[[Grenada]]st leijee kaavpugijn**.

## Listo

*Gouyave
*Grenville
*Saint Davids
*St. George’s
*Sauterurs 
*Victoria

## Käldeeh
Hõʹppi ođđâs

**Hõʹppi ođđâs** lii nuorttâlâškielâg škovlâlostâ, mon Čevetjäävri škoovlâ uáppeeh toimâtteh já almostiteh neetist. Vuossâmuš nummeer almostui roovvâdmáánu 25. peeivi 2019. Taan räi lostâ lii almostum neljii.

## Hõʹppi ođđâs luuhâmnáál neetist
Hõʹppi ođđâs 1, 2 já 4 láá luuhâmnáál čuávuváin nettičujottâsâin:

*Hõʹppi ođđâs 1
*Hõʹppi ođđâs 2
*Hõʹppi ođđâs 4

## Käldeeh
Konginkangas

**Konginkangas** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Äänekoski kaavpugân ive&nbsp;1993 aalgâst. Ive&nbsp;1992 loopâst Konginkangasist assii 1&nbsp;586 olmožid. Ive&nbsp;1991 loopâst vuod ässeeloho lâi 1&nbsp;636. Kieldâ vijđodâh lâi 298,6&nbsp;km² (tuše eennâm, sisčääci ij fáárust). Konginkangas naaburkieldah lijjii Kannonkoski, Konnevesi, Saarijärvi, Sumiainen, Vesanto, Viitasaari já Äänekoski. Ive&nbsp;1969 räi naaburkieldáid kuulâi meid Äänekoski táálunkieldâ.

## Historjá

Konginkangas kieldâ vuáđudui ive&nbsp;1895, já tot lopâttui ive&nbsp;1993.

## Viehâdâh

Ive 1990 Konginkangasist aasâi tuše ohtâ ruotâkielâlâš olmooš.

### Ässeeloho
Majemui iivij Konginkangas ässeeloho lii kiäppánâm mottoom verd. Ässeeh lijjii 1&nbsp;576 ive&nbsp;2000 já 1&nbsp;500 ive&nbsp;2008.

## Siijdah
Ive 1925 Konginkangasist lijjii 3&nbsp;siijdâ: Kalaniemi, Konginkangas (markkân) já Pyyrinlahti.

## Kooskah
* Äänekoski 20&nbsp;km
* Jyväskylä 60&nbsp;km
* Oulu 280&nbsp;km

Konginkangas lii vááijuv 40&nbsp;km keččin Jyväskylä kirdemkiedist, mii lii Tikkakoskist.

## Käldeeh
Nuorttâviäđŋásâš

**Nuorttâviäđŋásâš** (*Sorex caecutiens*) lii Euraasiast tiättojeijee viäđŋásâššlaajâ. Suomâst šlaajâ tiättoo tave- já nuorttâoosijn já lii nubben almosumos viäđŋásâššlaajâ viäđŋásii maŋa. Nuorttâviäđŋásâš lii rávhuidittum šlaajâ Suomâst. 

Ihásávt šlaajâst láá 1–2 piäsáduv, main láá táválávt 7–8 čivgâd. Nuorttâviäđŋásii uáiviraavâd láá tivreh, eromâšávt koppakuorijááh.

## Olgohäämi
Nuorttâviäđŋásâš lii 48–70 mm kukke, já tast lii 31–45 mm kukkosâš seibi. Nuorttâviäđŋásâš tiäddá 3–8 g. Nuorttâviäđŋásâš lii ucceeb ko viäđŋásâš. Nuorâ nuorttâviäđŋásâš lii keessiv seelgist ruškâd. Puárásub ohtâgâs lii tevkisruškâd. Čuávjipeeli lii nuorâ ohtâgâsâin ränisčeskâd, já tälvideijee ohtâgâsâin tot lii fiskisräänis. Ivnerääjih láá čielgâseh. Nuorttâviäđŋásii seeibi keejist lii tevkis tieppi.pienoiskuva|Nuorttâviäđŋásii lavdâm |vasen
## Lavdâm
Nuorttâviäđŋásâš tiättoo taiga- já tundrastielâsist, mii uulât Tave-Ruotâst Suomâ paijeel Siberian, Mongolian já Korean. Šlaajâ tiättoo meid Hokkaido já Sahalin suolluin. Nuorttâviäđŋásâš kavnui vuosmuu keerdi Tave-Ruotâst ive 1941, Suomâst ive 1953 já Taažâst ive 1964. Museočáittusij tarkkum lii kuittâg čáittám, ete nuorttâviäđŋásiih láá tiettum puoh kuulmâ enâmist jo ive 1853 rääjist.

Nuorttâviäđŋásâš iälá kuosâvuovdijn, kärrein, jeegij roobdâin, vorâs riddoviemmârijn, lahtâ juovâin, laajišvuovdijn sehe tälviv joba tááluin.

## Käldeeh
Koskenpää

**Koskenpää** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Jämsänkoskin ive&nbsp;1969. Jämsänkoski talle lohtui Jämsän ive&nbsp;2009. Ađai onnáá peeivi Koskenpää kulá Jämsä kaavpugân. Ive&nbsp;1968 loopâst Koskenpääst assii 1&nbsp;980 olmožid, já ton vijđodâh lâi 352,5&nbsp;km² (tuše eennâm, sisčääci ij fáárust). Koskenpää naaburkieldah lijjii Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Korpilahti, Kuorevesi já Petäjävesi.

## Viehâdâh

Onnáá peeivi Koskenpääst ässeeh láá suulân&nbsp;700.

### Ässeeloho

### Čuákkipääihih
Ive 1960 tiäđui mield Koskenpää kieldâst lâi tuše ohtâ čuákkipäikki: Koskenpää markkân. Ive&nbsp;1960 tobbeen assii 281 olmožid. Onnáá peeivi Koskenpää markkân ij lah innig čuákkipäikki.

## Siijdah
Ive 1922 Koskenpääst lijjii 9 sijdâd: Havu, Kalmavirta, Kavattila, Kerkkola, Patala, Sahloinen, Siniävirta, Valkeeluomi já Viekansalmi.

Onnáá peeivi láá tuše kulmâ siijdâ: markkân, Kalmavirta já Sahloinen.

## Kooskah
* Keuruu 33&nbsp;km
* Jyväskylä 56&nbsp;km
* Jämsä 26&nbsp;km
* Petäjävesi 20&nbsp;km

## Käldeeh
Listo Koskâ-Afrik täsivääldi kaavpugijn

right|350px
Taat lii listo **[[Koskâ-Afrik täsiväldi|Koskâ-Afrik täsivääldist]] leijee kaavpugijn**.

## Listo

*Bambari
*Bangassou
*Bangui
*Batangafo
*Berbérati
*Bimbo
*Boda
*Bossangoa
*Bossembélé
*Bouar
*Bozoum
*Bria
*Carnot
*Ippy
*Kaga-Bandoro
*Mbaiki
*Nola 
*Paoua
*Rafaï
*Sibut

## Keejâ meid
*Koskâ-Afrik täsivääldi prefektuureh

## Käldeeh
Pihlajavesi

**Pihlajavesi** lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Keuruu kieldân ive&nbsp;1969 aalgâst. Ive&nbsp;1968 loopâst Pihlajavesist assii 1&nbsp;744 olmožid, já ton vijđodâh lâi 146,0&nbsp;km² (tuše eennâm, sisčääci ij fáárust). Pihlajavesi naaburkieldah lijjii Keuruu, Pohjaslahti, Vilppula, Virrat já Ähtäri.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah
Asemankylä (tááláš kuávdáš), Karhunkylä (Karhulankylä), Karimo, Lapinkylä, Liesjärvi, Pihlajavesi markkân, Simsiönkylä, Sällinkylä já Valkeajärvi.

Ive 1925 Pihlajavesist lijjii 2&nbsp;siijdâ: Keuruu (Keuru) já Pihlajavesi.

## Kooskah
*Helsig 312&nbsp;km
*Jyväskylä 80&nbsp;km
*Keuruu 21&nbsp;km
*Pori 190&nbsp;km
*Seinäjoki 110&nbsp;km
*Tampere 150&nbsp;km
*Virrat 38&nbsp;km
*Ähtäri 35&nbsp;km

## Käldeeh
Suolahti

**Suolahti** lii oovdiš kaavpug Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Äänekoski kaavpugân ive&nbsp;2007 aalgâst. Ive&nbsp;2006 loopâst Suolahtist assii 5&nbsp;368 olmožid, já ton vijđodâh lâi 67,48&nbsp;km², mast 9,75&nbsp;km² lâi čääci. Suolahti naaburkieldah lijjii Laukaa, Sumiainen já Äänekoski.

## Historjá
thumb|left|Äänekoski kieldâlahtemeh
Suolahti kieldâ vuáđudui ive&nbsp;1932, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1977.

### Kieldâlahtem

Sumiaisii kieldâ já Suolahti kaavpug lahtojii Äänekoski kaavpugân uđđâivemáánu 1. peeivi&nbsp;2007. 

## Tobdos Suolahtiliih
*Kalle Hakkarainen, maratonkäččee
*Petri Jakonen, jyelgipálluspellee
*J-V Hintikka, kitarist
*August Koskinen, aalmugovdâsteijee
*Sami Lehtoranta, kooripálluspellee
*Pekka Leppänen, aalmugovdâsteijee
*Jorma Liimatainen, rijjâhiäiboo
*Päivi Nerg, kansliahovdâ
*Matti Paatelainen, jyelgipálluspellee
*Antony Parviainen, musikkáreh
*Jack Smack, kitarist, tuáváášlávloo já šuoŋârähtee 

## Käldeeh