open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varkaus

**Varkaus** lii kaavpug Suomâst, Tave-Savo eennâmkoddeest. Varkausist ääsih 20&nbsp;283 olmožid, já ton vijđodâh lii 524,48&nbsp;km², mast 138,85&nbsp;km² lii čääci. Varkaus naaburkieldah láá Heinävesi, Joroinen, Leppävirta, Rantasalmi já Savonlinna.

## Historjá

Varkaus vuáđudui kävppikieldân ive&nbsp;1929, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1962.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

### Čuákkipääihih

* Taat čuákkipäikki kulá taan kaavpugân tuše uásild.

Kaavpug kuávdáščuákkipäikki lii **puáidudum**.

## Uáinámušah
* Taipale museokanava

## Käldeeh
Vatikaanriijkâ

**Vatikaan** (, ) ađai **Vatikaanriijkâ** (, ) lii staatâ Euroopist, Italia uáivikaavpug Rooma siste. Tot lii sehe vijđoduvâs já ässeelovvoos peeleest maailm ucemus jiečânâs staatâ. 

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Ventspils

thumb|right|Ventspils haamân
**Ventspils** lii kaavpug Latviast. Ventspilsist ääsih 33&nbsp;372 olmožid, já ton vijđodâh lii 55,4&nbsp;km².

## Historjá
Ventspilsist šoodâi kaavpug ive&nbsp;1378.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Venetsia

**Venetsia** (, ) lii kaavpug Italiast, Veneto kuávlust. Venetsiast ääsih  olmožid. Ton vijđodâh lii 415,90&nbsp;km² já alodâh 2,56&nbsp;m. Venetsia naaburkieldah láá Campagna Lupia, Cavallino-Treporti, Chioggia, Marcon, Martellago, Mira, Mogliano Veneto, Musile di Piave, Quarto d'Altino, Scorzè já Spinea.

## Eennâmtieđâ
Venetsia lii huksejum maaŋgâ uccâ suolluu oolâ. Venetsiast kanaleh láá kááđui saajeest.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Käldeeh
Venezuela

**Venezuela** teikâ **Venezuela bolivariaanlâš täsiväldi** () lii staatâ Maadâ-Amerikist. Ton uáivikaavpug lii Caracas.

## Eennâmtieđâ
Venezuela vijđodâh lii 912&nbsp;050&nbsp;km², mast 30&nbsp;000&nbsp;km² lii čääci. Vijđoduv mield Venezuela lii maailm 34. stuárráámus staatâ.

### Sajadâh já rääjih
Venezuela lii staatâ Maadâ-Amerik taavaakeččin. Ton ránnjástaatah láá nuorttân Guyana, mäddin Brasilia já uárjin Kolumbia. Venezuelast staatârääjih láá ohtsis 5&nbsp;267&nbsp;km. Kuhemus rääji lii rääji Kolumbiain, mii lii 2&nbsp;341&nbsp;km. Uánihumos rääji vist lii V&nbsp;km rääji Guyanain. Venezuela rájášuvá Karibiameerân. Merâriddo lii ohtsis 2&nbsp;800&nbsp;km.

### Morfologia
[thumb|left|[Pico Bolívar lii Venezuela alemus vääri.]]
Venezuela alemus saje lii Pico Bolívar čokke (4&nbsp;978&nbsp;m). Ton vyeligumos saje vist lii Karibiameerâ riddo (0&nbsp;m).

### Šoŋŋâdâh
Venezuela lii Slovenia maŋa nubbe eennâm, mii lii monâttâm puoh jieŋâduvâid 1700-lovo maŋa. Jieŋâduv miäruštâllâm lii epitärkki. Ohtâ tulkkum lii tot, ete ton vijđodâh kalga leđe paijeel 0,1&nbsp;km². Juovlâmáánust 2023 Venezuela majemuu jieŋâduv La Corona vijđodâh lâi tuše 0,02&nbsp;km², já suddâm jotkui nuuvt ennuv ete vyesimáánust 2024 ton vijđodâh ij lamaš innig paijeel 0,01&nbsp;km².

## Škovlâlijd
* Lasetiäđuh Venezuelast láá sijđoost 85 (pittá 15. Läättinlâš Amerik enâmeh láá ovdáneijee-enâmeh) oppâkirjeest *[https://www.samediggi.fi/tuote/skoovla-eennamtiatu-amerik/ ŠE Amerik]*.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Venus

thumb|Venus
**Venus** lii plaaneet Merkurius já Eennâmpáálu kooskâst. Tot lii Piäiváást nubben aldemus plaaneet. Nuuvtko Eennâmpállu já piäiváškode eres planeteh Venus-uv jorá Piäiváá pirrâ. Plaaneet koskâ Piäivážân lii koskâmiärálávt 108 miljovn kilomeetterid. Venus täsnitieđâlâš symbol lii 16px|♀.

Venus lii pakkâsumos plaaneet mii piäiváškoddeest. Ton pajaldâsliegâsvuotâ lii koskâmiärálávt 462 °C.

Tavenäävist keččum Venus jorá mietipiäiván, nubenáál ko stuorrâ uási piäiváškode planetijn. Tondiet Venusist Piäiváš paijaan viestârist já luáštá nuorttân.

Venusist iä lah máánuh.

## Muusik Venusân
Ive 2024 Ovtâstum staatâi komovuotâhaldâttâh NASA vuolgâttij ovtâstumstaatâlii ráp-artist Missy Elliott pitá "The Rain (Supa Dupa Fly)" Venus kulij. Pittá mađhâšij čuovâliävttoin, suullân 254 miljovn kilomeetterid Enâmist Venusân. Mätki piištij suullân 14 minuttid.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vepsákielâ

**Vepsákielâ** lii nuorttâmeerâsyemmilâš kielâ.

## Vepsákielâ pustaveh
### Ovdiih pustaveh

### Táálááh pustaveh

## Numereh
thumb|Vepsákielâlâš aabis 1930-lovvoost

## Kielâčáittuseh
thumb|thumbtime=106|Vepsákielâ 1
thumb|Vepsákielâ 2
OA algâaalmugij vuoigâdvuođâi julgáštâs – Artikkâl 1

*Kaik mehed sünduba joudajin i kohtaižin, ühtejiččin ičeze arvokahudes i oiktusiš. Heile om anttud melʹ i huiktusentund i heile tariž kožuda toine toiženke kut velʹlʹkundad.*

Eeči mii -rukkoos vepsákielân:

**Meiden Tat**

:*Meiden taivhaline Tatoi!*
:*Olgha pühä sinun nimi.*
:*Tulgha sinun valdkund.*
:*Tehkaha kaik sinun tahton mödhe,*
:*täl mal kut i taivhas.*
:*Anda meile tämbei jogapäiväine leib.*
:*I pästa meiden velgad,*
:*kut mö-ki pästam meiden velgnikoiden velgad.*
:*Ala ve meid kodvusehe,*
:*no päzuta meid pahaspäi.*
:*Sinun om vald*
:*i vägi i hüvüz’ kaikeks igaks.*
:*Amin'!*

(***Matvei 6: 9-13***)

## Kirjálâšvuotâ

* Grünthal, Riho: Vepsän kielioppi. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, 2016.
* Kalima, Jalo: Vepsän sanastoa (Eripainos Virittäjästä n:o 1-3). Helsinki, 1927.
* Lönnrot, Elias: Om det nord-tschudiska språket (Elias Lönnrotin väitöskirja vepsän kielestä vuodelta 1853). Kuhmo, Juminkeko, 2002. ISBN 952-5385-10-8.
* Puura, Ulriikka – Karjalainen, Heini – Zaiceva, Nina – Grünthal, Riho: The Veps language in Russia. ELDIA case-specific report. Mainz: ELDIA Research Consortium. ISSN 2192-2403.  
* Wiik, Kalevi: Vepsän vokaalisointu. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1989. ISBN 951-717-564-7.
* Zaitseva, Maria: Vepsän kielen lauseoppia. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 2001. ISBN 952-5150-61-5.

## Käldeeh
Vermont

**Vermont** lii Ovtâstum staatâi uásistaatâ. Ton uáivikaavpug lii Montpelier já stuárráámus kaavpug Burlington. Vermont uásistaatâst ääsih ohtsis 628&nbsp;061 olmožid (2020). Tot lii olmoošlovvoin nubben ucemus uásistaatâ. Tuše Wyomingist ääsih ucceeb ulmuuh.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vesanto

**Vesanto** lii kieldâ Suomâst, Tave-Savo eennâmkoddeest. Vesantost ääsih 1&nbsp;992 olmožid, já ton vijđodâh lii 569,80&nbsp;km², mast 147,18&nbsp;km² lii čääci. Vesanto naaburkieldah láá Keitele, Konnevesi, Rautalampi, Tervo, Viitasaari já Äänekoski.

## Historjá

Vesanto vuáđudui ive&nbsp;1871.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah

Ahveninen, Harinkaa, Horonkylä, Kuuslahti, Järvenpää, Niinivesi, Närhilä, Oinaskylä, Sonkari, Tiitilänkylä, Vesamäki já Vesijärvi.

## Kovegalleria

Vesannon kunnankirjasto - Keskustie 13 - Vesannon kk - Vesanto.jpg|
Vesannon terveysasema - Simolantie 15 - Vesannon kk - Vesanto.jpg|
Vesannon Johannes Kastajan syntymän rukoushuone - Koulutie 6 - Vesannon kk - Vesanto.jpg|


## Käldeeh
Veteli

**Veteli** () lii kieldâ Suomâst, Koskâ-Pohjanmaa eennâmkoddeest. Vetelist ääsih 3&nbsp;096 olmožid, já ton vijđodâh lii 520,91&nbsp;km², mast 18,78&nbsp;km² lii čääci. Veteli naaburkieldah láá Evijärvi, Halsua, Kaustinen, Kruunupyy, Lappajärvi, Perho já&nbsp;Vimpeli.

## Historjá

Veteli vuáđudui ive&nbsp;1868.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah

Aho, Alaspää, Haapala, Haapasalo, Heikkilä, Haukilahti, Finnilä, Forsbacka, Isokylä, Kainu (kuávdáš), Kalliojärvi, Lammasoja, Nykänen, Patana, Polso, Pulkkinen, Rytiniemi, Räyrinki, Sillanpää, Siponkoski, Torppa, Tunkkari, Yliveteli, Seppälänkylä, Viiste já Ämmänkoski.

## Kovegalleria

Veteli museum 20190612.jpg|
M-market Passeli 2017.jpg|
Vetelin kirjasto 2017.jpg|


## Käldeeh
Victoria, Seychelleh

**Victoria** lii Seychellij stuárráámus kaavpug já uáivikaavpug. 

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vielgis-Ruoššâ

**Vielgis-Ruošâ täsiväldi** (, ) ađai **Vielgis-Ruoššâ** (vielgisruoš. Беларусь, *Belarus*, ruoš. Белоруссия, *Belorussija*) lii staatâ Euroopist. Ton uáivikaavpug lii Minsk.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vieremä

**Vieremä** lii kieldâ Suomâst, Tave-Savo eennâmkoddeest. Vieremäst ääsih 3&nbsp;541 olmožid, já ton vijđodâh lii 973,35&nbsp;km², mast 48,14&nbsp;km² lii čääci. Vieremä naaburkieldah láá Iisalmi, Kaajaan, Kiuruvesi, Pyhäntä já Sonkajärvi.

## Historjá

Vieremä vuáđudui ive&nbsp;1922.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Siijdah

Amerikka, Haajainen (Haajaiskylä), Kaarakkala, Karankamäki, Kauppilanmäki, Rotimojoki, Marttisenjärvi, Nissilä, Palosenjärvi, Palosenmäki, Pyöree, Salahmi, Savimäki, Valkeiskylä (Valkiamäki) já Vieremä markkân.

## Käldeeh
Vietnam

thumb
**Vietnam** lii staatâ Aasiast. Ton uáivikaavpug lii Hanoi.

## Eennâmtieđâ
Vietnam vijđodâh lii 331&nbsp;210&nbsp;km², mast 21&nbsp;140&nbsp;km² lii čääci. Vijđoduv mield Vietnam lii maailm 67. stuárráámus staatâ.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Viktor Emanuel II

thumb|Viktor Emanuel II
**Viktor Emanuel II** (; ) lâi Italia vuossâmuš kunâgâs ivveest 1861 ihán 1878. Sun jaamij uđđâivemáánu 9. peeivi 1878. 

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Viktor Emanuel III

thumb|Viktor Emanuel III
**Viktor Emanuel III** (; ) lâi Italia kuálmád kunâgâs ivveest 1900 ihán 1946. Sun jaamij juovlâmáánu 28. peeivi 1947. 

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vimpeli

**Vimpeli** () lii kieldâ Suomâst, Maadâ-Pohjanmaa eennâmkoddeest. Vimpelist ääsih 2&nbsp;827 olmožid, já ton vijđodâh lii 328,79&nbsp;km², mast 41,47&nbsp;km² lii čääci. Vimpeli naaburkieldah láá Alajärvi, Lappajärvi, Perho já Veteli.

## Historjá

Vimpeli vuáđudui ive&nbsp;1866.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

### Čuákkipääihih
Kieldâst lii tuše ohtâ čuákkipäikki: Vimpeli markkân.

## Siijdah

Hallapuro, Huopana, Koskela, Lakaniemi, Pokela, Pyhälahti, Rantakylä, Sääksjärvi, Viitaniemi, Vimpeli markkân já Vinni.

## Käldeeh
Virginia

**Virginia** lii Ovtâstum staatâi uásistaatâ. Ton uáivikaavpug lii Richmond já stuárráámus kaavpug Virginia Beach. Virginia uásistaatâst ääsih ohtsis suulân 8,6 miljovn olmožid (2020).

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Eestikielâ

**Eestikielâ** teikâ **virokielâ** lii nuorttâmeerâsyemmilâš kielâ.

## Eestikielâ pustaveh

## Liivikielâ, võrokielâ já eestikielâ viärdádâllâm

## Fáádást eres soojijn

## Kirjálâšvuotâ
* Erelt, Mati (red.) 2003: *Estonian language*. Linguistica Uralica Supplementary Series Volume 1. Tallinn: Eesti Teaduse Akadeemia Kirjastus.

## Käldeeh
Virrat

**Virrat** () lii kaavpug Suomâst, Pirkanmaa eennâmkoddeest. Virratist ääsih 6&nbsp;536 olmožid, já ton vijđodâh lii 1&nbsp;299,08&nbsp;km², mast 136,43&nbsp;km² lii čääci. Virrat naaburkieldah láá Alavus, Keuruu, Kihniö, Mänttä-Vilppula, Ruovesi, Seinäjoki, Ylöjärvi já Ähtäri.

## Historjá

Virrat vuáđudui ive&nbsp;1868, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1977.

## Siijdah

Herranen, Härkönen, Jäähdyspohja, Ikkala, Killinkoski, Koro, Kotala, Kurjenkylä, Lahdenkylä, Liedenpohja, Ohtola, Rantakuntalähde, Vaskivesi, Vaskuu, Äijänneva

## Kooskah

* 23px Helsig 285&nbsp;km
* 23px Kouvola 276&nbsp;km
* 23px Hanko 385&nbsp;km
* 23px Turku 255&nbsp;km
* 23px Vaasa 174&nbsp;km
* 23px Kalajoki 279&nbsp;km
* 23px Varkaus 242&nbsp;km
* 23px Joensuu 361&nbsp;km
* 23px Kaajaan 401&nbsp;km
* 23px Oulu 417&nbsp;km
* 23px Kuáccám 626&nbsp;km
* 23px Ruávinjargâ 637&nbsp;km
* 23px Ucjuuhâ 1&nbsp;087&nbsp;km
* 23px Kilbisjävri (Iänudâh) 1&nbsp;005&nbsp;km

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Visso

**Visso** lii kieldâ Italiast, Marche kuávlust. Vissost ääsih 1 032 olmožid. Ton vijđodâh lii 100,40 km², já alodâh 607 m. Visso naaburkieldah láá Fiastra, Castelsantangelo sul Nera, Cerreto di Spoleto, Foligno, Monte Cavallo, Pieve Torina, Preci, Sellano, Serravalle di Chienti, Ussita já Valfornace.

## Historjá
Ive 2016 kulmâ korrâ eennâmtuárgástus tuššâdii Visso masa ollásávt:

* Roovvâdmáánu 26. peeivi 2016: 5,4 Mw
* Roovvâdmáánu 26. peeivi 2016: 5,9 Mw
* Roovvâdmáánu 30. peeivi 2016: 6,5 Mw

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Aschio, Borgo San Giovanni, Croce, Cupi, Fematre, Macereto, Mevale, Molini di Visso, Orvano, Ponte Chiusita, Rasenna, Riofreddo já Villa Sant'Antonio.

## Kovegalleria
### Ovdil ive 2016

Visso (2620667892).jpg
Visso centrostorico 03.jpg
Visso centrostorico 06.jpg
Visso centrostorico 07.jpg
Visso Porta Ussitana.jpg


### Eennâmtuárgástusâi maŋa

Visso, piazza Martiri Vissani.jpg
Visso, vigili del fuoco a lavoro nella piazza Martiri Vissani.jpg
Chiesa collegiata di Santa Maria - Visso 10.jpg


## Käldeeh
Vladivostok

thumbnail|right|250px|Vladivostok
thumb|Vladivostok haamân

**Vladivostok** () lii kaavpug Ruošâst.

## Historjá

Vladivostok vuáđudui syeinimáánu 2.&nbsp;peeivi&nbsp;1860.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Käldeeh
Vuossargâ

**Vuossargâ** lii ohopeivi mii lii pasepeeivi já majebaargâ kooskâst. 
Almugijkoskâsii standard ISO 8601 mieldi vuossargâ lii oho vuossâmuš peivi. Kuittâg motomeh staatah aneh pasepeeivi oho vuossâmuš peivin. Sämikiel nommâ puátá tast, et tot lii vuosmuš argâ, tondiet vuossargâ. 

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vuáládâhenâmeh

**Vuáládâhenâmeh** (), epivirgálávt **Holland**, láá staatâ Euroopist. Staatâ uáivikaavpug lii Amsterdam, mutâ haaldâtlâš uáivikaavpug lii Haag.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Volgograd

**Volgograd** () lii kaavpug Volgograd kuávlust, Ruošâst. Tot lii Volga-juuvâ riddoost.

## Historjá
Volgograd vuáđudui ive&nbsp;1589, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1780. Kaavpug nommân lâi **Tsaritsyn** (​) ive&nbsp;1921 räi já **Stalingrad** () iivij 1925–1961.

## Ustevvuotâkaavpugeh
Volgograd ustevvuotâkaavpugeh láá:

*  Coventry, Eŋland
*  Ostrava, Čekki
*  Kiemâ, Suomâ
*  Liège, Belgia
*  Dijon, Ranska
*  Torino, Italia

*  Port Said, Egypt
*  Chennai, India
*  Hiroshima, Jaapaan
*  Köln, Saksa
*  Chemnitz, Saksa
*  Cleveland, Ohio, Ovtâstum staatah

*  Toronto, Kanada
*  Jilin, Kiina
*  Chengdu, Kiina
*  Kruševac, Serbia
*  Ruse, Bulgaria

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Voronež

thumb|250px|Voronež
**Voronež** () lii kaavpug Ruošâst.

## Historjá
[thumb|Voronež [1700-loho|1700-lovvoost]]
Vuossâmuu keerdi Voronež mainâšuvvoo ive&nbsp;1177.
## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Käldeeh
Vuásku

**Vuásku** (*Perca fluviatilis*) lii enâmustáá saivâčääsist ellee vuáskukuolij lahko kyeli. Vuásku lii táválâš salâskyeli já meid Suomâ aalmugkyeli.

## Stuárudâh já olgohäämi
Vuásku lii táválávt ruánááivnásâš kyeli, mast láá ertpeelijn tevkis já ciäggu sárgáh. Jis čääci lii siävŋus, te vuáskuneh pyehtih leđe meid ruškâdeh. Vuáskun tobdeh meid ruopsis veepsijn já selgiveepsi pastelis sođđâmist. Selgiveepsist láá kyehti uási. Ovdâuásist láá 13–17 soođâd já monnjâuásist 1–3 sođđâm. Syevđilohe stuárráámuu täävtist vuálgá majaskulij pastelis säggi. Šoddâlâs vuáskun niske sáttá šoddâđ hormišin já ciägusin. 

Táválávt vuásku iälá suulân kuttâ ihe, mut puáhtá eelliđ joba 20 ihheed. Vuáskun kukkodâh lii táválávt 15–30 cm já tiäddu 50–350 gr. Åland Kökarist kuddum 2,87-kilusâš vuásku lii Almugijkoskâsâš valastâllâmkuálástemlito mield maailm stuárráámus valastâllâmkuálástempiergâsáin kuddum vuásku.

## Lavdâm
Vuáskun luándulâš lavdâm lii masa ubâ Euroop. Luándulávt vuáskuneh iä lah lamaš Skandijn, Iberia njargâenâmist, Irlandist, Apenniinij njargâenâmist, Kreikkaast já Tave-Jieŋâmeerâ suolluin. Vuáskun lii kuittâg-uv ištâdum Irlandân, Tave-Espanjan sehe Italian. Euroop ulguubeln vuásku kávnoo aldemust Ruošâst já Kazakstanist. Tot lii ištâdum ovdâmerkkân Maadâ-Afrikân, Australian já Uđđâ Seelandân.

Taveameriklâš fiskisvuásku sulâstit ennuv Euraasialâš vuáskun.

## Eellimpiirâs já lattim
Vuásku iälá jaavrijn, lááduin, Nuorttâmeerâ merâsaaivâst sehe juuvâin, moh virdedeh hitásávt. Peiviv vuásku iälá nuurijn ucâmin purrâmâš. Iho tot vuod mana čácáduv poonán čäcišadoi siähán vuoiŋâstiđ. 

Vuásku killáá suvroduv eenâb ko maaŋgah eres Suomâ kyeleh, mut jis čääsi pH-árvu lii vuálá nelji, te lasanem ij innig luhostuu. 

### Lasanem
Oresvuásku puátá suhâjuátkimahan 1–2 ivveest já niŋálâs 2–4 ivveest. Vuásku kođá kiđđuv cuáŋui- teikkâ vyesimáánust, ko čääsi liegâsvuotâ lii paijeel 6 ceehi. Toh nurâdâteh čäcišadoi siähán, kost niŋálâs luáštá meeini já oráseh šovâtteh tom.

Vuásku lii uáli pehtilis lasaneijee. Ohtâ niŋálâs puáhtá lyeštiđ joba 200 000 meinimanneed. Njivláás já pocceeláágán meinipäddi mana kiddâ čäcišaddoid já ovssijd. Algaah čalgeh 2–3 oho heđâlmittem maŋa. Vistig toh finnejeh raavvâd ruškâdâspursâšijn, mut purâškyetih elleeplankton viehâ jotelávt.

### Raavâd
Vuáskunalgaah poreh elleeplankton. Stuárráábeh ohtâgâsah ponne-elleid já uccâ kuolijd. Stuorrâ vuáskuneh sättih puurrâđ joba eres vuáskunijd.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vuáčču

**Vuáčču** (, , ) lii siijdâš Suáđigil kieldâst. Tobbeen lii tavesämikielâlâš kielâpiervâl. Vuáčču lii mädimus sämmilâš sijdâ Suomâst. Tot lii váldumaađij&nbsp;4 piällást.

SomBy-nommâsâš rockjuávkku lii meddâl Vuáčust.

## Eennâmtieđâ
Siijdâ čoođâ kolgá Vuáču kanava, mii ovtâstit Loka já Porttâpäävti tulvâdemjaavrijd.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Kooskah
* Avveel 75 km
* Suáđigil 90 km

## Käldeeh
Vuáđusyemmiliih

**Vuáđusyemmiliih** (, ) lii ohtâ Suomâ piäláduvâin. Piäláduv saavâjođetteijee lii .

## Ive 2025 saavâjođetteijeevaaljah
Riikka Purra väljejui uđđâsist Vuáđusyemmilij saavâjođetteijen kesimáánu 15. peeivi piäládâhčuákkimist Lahtist. Saavâjođetteijeepaje pištá kyehti ive. Purra vuoitij kištoost Arto Luukkasii jienâiguin 730–126. Piäládâhčällen väljejui uđđâsist Harri Vuorenpää. Vuosmužžân värisaavâjođetteijen väljejui Teemu Keskisarja, nubben värisaavâjođetteijen Joakim Vigelius já kuálmádin värisaavâjođetteijen vist Simo Grönroos.

## Fáádást eres soojijn
* Táálááh Suomâst registeristum piäláduvah sämikielâin
* Rekisteröidyt puolueet 
* Vuáđusyemmilij nettisiijđoh 

## Käldeeh
Vyesimáánu

**Vyesimáánu** lii gregoriaanlâš já juliaanlâš kalender mield ive viiđâd mánuppaje. Vyesimáánust láá 31 peivid.

## Nommâ
Vyesimáánu sämikiel nommâ puátá puásuituálust já tast, et tot lii vuosij šoddâmmáánu. Taat nomâttâs lii peessâm eskin Anarâš-kalenderân. Taan mánuppaajeest lii kevttum meid suomâkiel lovnânomâttâs "toukomáánu". 

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Várgááh

**Várgááh** (,  já ) lii kieldâ Taažâst. Ive&nbsp;2025 aalgâst Várgáhijn assii 1&nbsp;982 olmožid, já kieldâ vijđodâh lâi 600,85&nbsp;km², mast 15,83&nbsp;km² lâi čääci.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vástuppeivi

**Vástuppeivi** lii oho viiđâd peivi já táválávt oho majemuš pargopeivi. Tot lii tuorâstuv já lávurduv kooskâst.

Vástuppeivi lii islam oskoost ohtâsâšrukkoos peivi.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vááijuvváldálâšvuotâ

**Vááijuvváldálâšvuotâ** meerhâš vuoigâdvuođâlii sajattuv, mast olmooš ij uážu jieš ollásávt teikâ uásild meridiđ olssis kyeskee vuoigâdvuođâlijn tooimâin tondiet ko sun ij lah tommit räävis iberdiđ maid parga. Ovdâmerkkân hovdimtoimâlaavâ (442/1999) mield Suomâst vyeliahasâš lii vááijuvváldálâš, tastko sun lii vuálá 18-ihásâš. Meid rävisolmooš puáhtá leđe vááijuvváldálâš, jis sun ij paste hoittáđ jieijâs aašijd.

## Vááijuvváldálâšvuotâ Suomâst
Vááijuvváldálii ruđâlâš já eres hovdimtooimâst adelum laavâst (442/1999) uáivildum aašijd hoittáá hiäđukoccee, ko vááijuvváldálâš lii rävisolmooš. Vyeliahasii hiäđukoccen tuáimih suu huolâtteijee teikkâ huolâtteijeeh, jis laavâst ij asâttuu nubenáál.

### Vááijuvváldálâžžân kulluuttem
Vááijuvváldálâžžân kulluuttem lii korrâsumos vyehi raijiđ rävisulmuu toimâmtohálâšvuođâ. Kulluutmist meerrid tuámustovli. Rävisulmuu toimâmtohálâšvuođâ puáhtá raijiđ talle ko olmooš ij paste hoittáđ jieijâs ruđâlijd aašijd já suu hiätu lii tondiet vaarâst. Tuše talhâstieđâlâš diagnoos nuuvtko psyykkilâš tavdâ teikkâ dementia ij rijttáá suijân raijiđ kiängin toimâmtohálâšvuođâ.

### Vááijuvváldálijd sajattâh
Suomâst vááijuvváldálii sajattâh miäruštâlloo el. hovdimtooimâst adelum laavâst. Laavâ mield vááijuvváldáliist ij lah vuoigâdvuotâ haldâšiđ jieijâs omâduv ige toohâđ sopâmušâid teikkâ eres vuoigâdvuođâtooimâid. Jis vuoigâdvuođâtooimah láá kuittâg táváliih teikkâ taah iä meerhâš ennuv, te vááijuvváldálâš-uv uážžu laavâ mield toohâđ vuoigâdvuođâtooimâid. Vááijuvváldálii vuoigâdvuotâ rähtiđ testament teikkâ mii tábáhtuvá, jis vááijuvváldálâš ärbee maidnii, asâttuvvoo ärbikeevlist.

### Jienâstemvuoigâdvuotâ já valjâtohálâšvuotâ
Suomâ vuáđulaavâ 27&nbsp;§ mield vááijuvváldáliih iä uážu riemmâđ iävtukkâssân kieldâ-, ovdâskodde-, president- ige EU-vaaljâin. Tast peerusthánnáá jyehi 18 ihheed tiävdám vááijuvváldálijn-uv lii vuáđulaavâ 14&nbsp;§ mield vuoigâdvuotâ jienâstiđ täin vaaljâin.

### Vááijuvváldálâšvuođâ nuuhâm
Ko vyeliahasâš tiävdá 18 ihheed, te sun ij lah innig vááijuvváldálâš, jis vááijuvváldálâšvuotâ vuáđuduvá tuše ahan. Talle sun hoittááškuát jieijâs aašijd.

## Käldeeh
Värimarikielâ

**Värimarikielâ** lii suomâ-ugrâlâš kielâ. 

## Kielâsosiologlâš tile

Värimarikielâst láá 23 062 sárnod Ruošâ ive 2010 aalmugrekinistem mield.

## Fonetiik

Nijttomarikielâst láá love vokalid. Ton lasseen ryeššilijn lovnâsaanijn puáhtá leđe vala ohtâ vookaal. Nijttomarikielâst láá 21 konsonantid, ryeššilijn saanijn puáhtá leđe váhá eenâb.

## Värimarikielâ pustaveh

## Kirjálâšvuotâ

* Юадаров К. Г. Горномарийский язык: (учебное пособие для учителей родного языка, студентов). Йошкар-Ола, 1997.
* Саваткова А. А. Словарь горного наречия марийского языка. Йошкар-Ола, 1981.
* Шорин В. С., Маро-русский словарь горного наречия, Казань, 1920.
* Коведяева, Е. И. "Горномарийский вариант литературного марийского языка", Языки мира: Уральские языки. Moscow, 1993: 164-173.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Vävli

**Vävli** (,  já ) lii siijdâš Aanaar kieldâst. Tot lii Aanaarjäävri riddoost suulân 40&nbsp;km keččin Aanaar markkânist.

## Kovegalleria

Väylä suo.jpg|
Võrokielâ

thumb|Võrokielâ kuávlu
thumb|Võrokielâ sárnumkuávlu
**Võrokielâ** lii nuorttâmeerâsyemmilâš kielâ.

## Võrokielâ pustaveh

## Liivikielâ, võrokielâ já eestikielâ viärdádâllâm

## Kirjálâšvuotâ

* Hella Keem (1997): Võru keel. Eesti teaduste akadeemia Emakeele selts. Tallinn.

## Käldeeh
Vöyri

**Vöyri** () lii kieldâ Suomâst, Pohjanmaa eennâmkoddeest. Vöyrist ääsih 6&nbsp;412 olmožid, já ton vijđodâh lii 1&nbsp;499,92&nbsp;km², mast 717,78&nbsp;km² lii čääci. Vöyri naaburkieldah láá Isokyrö, Kauhava, Mustasaari, Uusikaarlepyy já Vaasa. Kieldâ lii kyevtikielâlâš.

## Historjá

Oovdiš Vöyri kieldâ vuáđudui ive&nbsp;1868. Tááláš Vöyri kieldâ vuáđudui ive&nbsp;2011.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

### Čuákkipääihih

Kieldâ kuávdáščuákkipäikki lii **puáidudum**.

## Siijdah

* **Maksamaa**: Brudsund, Djupsund, Kärklax, Kvimo, Maksamaa markkân (Maxmo Kyrkoby), Särkimo, Tottesund, Västerö, Ölis já Österö.
* **Oravaisii**: Kimo, Oravainen (Oravais), Karvat, Komossa, Oxkangar, Paljakka (Paljak) já Österby.
* **Vöyry**: Antiala (Andkil), Bergby, Bertby, Jörala, Kalapää, Kaurajärvi, Kaitsor, Karvsor, Koskenkylä (Koskeby), Kovik, Lomby, Lotlax, Lålax, Miemoinen (Miemois), Myrbergsby, Mäkipää, Palvis, Petterinmäki (Pettersbacka), Rekipelto (Rejpelt), Rökiö já Tukkor (Tuckor).

## Käldeeh
W

thumb|W
**W** lii läättinlâš puustavoornig 23. puustav. Tot ij lah anarâškielâ puustavoornigist.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Wales

**Wales** () lii eennâm Stuorrâ-Britannia viestâruásist, mii lii uási Ovtâstum kunâgâskode. Ton uáivikaavpug lii Cardiff.

Sehe kymrikielâ já eŋgâlâskielâ láá Wales virgáliih kielah. Stuárráámuš uási waleslijn sárnu eŋgâlâskielâ, mutâ kymrikielâ lii kuittâg nanosub motomijn tave- já viestâroosijn, já kymrikielâ sárnuh-uv ohtsis 538&nbsp;300 olmožid Walesist.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Washington, D.C.

thumb|
thumb|Washington, D.C. lippu
thumb|
**Washington, D.C.** (virgálávt *District of Columbia*, kočoduvvoo meid *Districtin*, *D.C.:n* teikkâ tuše *Washingtonin*) lii Ovtâstum staatâi uáivikaavpug. Tot ij kuulâ oovtâgin uásistaatân, peic tot lii njuolgist Ovtâstum staatâi kongres vuálásâš kuávlu já tast lii räijejum jiešhaldâšem. Ton ráánjáh láá Maryland já Virginia uásistaatah.

## Haldâttâh
Ovtâstum staatâi kongresist lii alemus väldi Washington haldâttuvvâst. Kongres lii maŋgii kiävttám vääldis toos, ete kommeet miärádâsâid, maid kaavpug jieijâs airâseh láá toohâm. DC ij lah ovdâmerkkân uážžum kevttiđ nurrum ruuđâid abortij falâmân, siämmáá suhâpele paarâi peerâpalvâlussáid tâi narkotiiknáálui molsomohjelm aalgâtmân, mast juurdân lâi kepidiđ HIV já AIDS njuámumii mere, já mii ličij puáhtám piäluštiđ elimijd. Toos lasseen kongres ij lah luáštám uáivikaavpug jieš meridiđ jieijâs viärjukyeddimlaavâin.

Kaavpugist väljejeh oovtâ delegaat kongres ovdâsteijeiviistán, mutâ sust ij lah jienâstemvuoigâdvuotâ tego uásistaatâi ovdâsteijein lii.

### Koččâmuš uásistaatâstatusist
Cuáŋuimáánust 2021 Ovtâstum staatâi kongres ovdâsteijei viste tuhhittij lahâiävtuttâs, mon mield Washington, D.C.:st šodâččij Ovtâstum staatâi 51. uásistaatâ. Iävtuttâs kuittâg hilgui senatist.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Washington (uásistaatâ)

**Washington** lii Ovtâstum staatâi uásistaatâ. Ton uáivikaavpug lii Olympia já stuárráámus kaavpug Seattle. Washington uásistaatâ ij koolgâ siävuttiđ Ovtâstum staatâi uáivikaavpugân, Washington, D.C.:n.

Washington uásistaatâst ääsih ohtsis suulân 7,8 miljovn olmožid (2020).

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Wellington

thumb
**Wellington** () lii Uđđâ-Seeland uáivikaavpug. 

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Ustevkaavpugeh
* 20px| Xiamen (Kiina)
* 20px| Beijing (Kiina)
* 20px| Hania (Kreikka)
* 20px| Sakai (Jaapaan)
* 20px| Huacho (Peru)
* 20px| Harrogate (Ovtâstum kunâgâskodde)

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
William Shakespeare

**William Shakespeare** (kastum ) lâi eŋlandlâš čaaitâlmčällee já tivtâsteijee. Suu aneh ohtân historjá merhâšitteemuin čällein. Sun čaalij maaŋgâid čaitâlmijd, sehe komediaid já tragediaid. Toi lasseen sun čaalij tiivtâid já sonettijd. Sun čaalij iivij 1585–1613 koskâsii ääigi.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Windhoek

thumb|Windhoek
**Windhoek** lii Namibia stuárráámus kaavpug já uáivikaavpug. 

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Windhoek kaavpug virgáliih nettisiijđoh 

## Käldeeh
Wyoming

**Wyoming** lii Ovtâstum staatâi uásistaatâ. Ton uáivikaavpug lii Cheyenne. Wyoming uásistaatâst ääsih ohtsis 567&nbsp;025 olmožid (2020). Veikkâ ton vijđodâh lii Ovtâstum staatâi uásistaatâi lovádin stuárráámus, te ton olmoošloho lii puoh ucemus.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Y

thumb|Y
**Y** lii läättinlâš puustavoornig 25. já anarâškielâ puustavoornig 29. puustav.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Yamoussoukro

thumb|Yamoussoukro kuávdáš
**Yamoussoukro** lii Elefanttähtirido virgálâš uáivikaavpug ive 1983 rääjist. 

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Yamoussoukro pirrâduv virgáliih nettisiijđoh 

## Käldeeh
Yaoundé

thumb|Yaoundé
**Yaoundé** lii Kamerun uáivikaavpug já nubben stuárráámus kaavpug. 

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Ylivieska

**Ylivieska** lii kaavpug Suomâst, Tave-Pohjanmaa eennâmkoddeest. Ylivieskast ääsih 15&nbsp;318 olmožid, já ton vijđodâh lii 573,42&nbsp;km², mast 4,53&nbsp;km² lii čääci. Ylivieska naaburkieldah láá Alavieska, Haapavesi, Kalajoki, Nivala, Oulainen, Merijärvi já&nbsp;Sievi.

## Historjá

Ylivieska vuáđudui ive&nbsp;1867, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1971. Ko Säämisuáti puállái ive&nbsp;1944, te puoh Suomâ sämmiliih karttii vyelgiđ evakkon Ylivieska já Alavieska kuávloid.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

### Čuákkipääihih

Kaavpug kuávdáščuákkipäikki lii **puáidudum**.

## Kaavpuguásih já siijdah

* Alpuminkangas
* Hakalahti
* Hannunpuhto
* Huhtapuhto
* Hollihaka
* Isokoski
* Kaisaniemi
* Kangas
* Katajaperä
* Kantokylä
* Kivioja
* Koivukallio

* Koskipuhto
* Kuovila
* Kuávdáš
* Järviperä
* Lundinkangas
* Löytynperä
* Niemelänkylä
* Niemenranta
* Ojakylä
* Perkkiönperä
* Puuhkala
* Pylväs

* Pyykangas
* Pyörreperä
* Raudaskylä
* Salmiperä
* Savela
* Sorvisto
* Säily
* Teikkoperä
* Toivonpuisto
* Tuomela
* Visuri
* Vähäkangas

## Käldeeh
Zürich

**Zürich** lii kaavpug Sveeicist, Zürich kantonist. Zürichst ääsih 421&nbsp;878 olmožid. Ton vijđodâh lii 87,93&nbsp;km², já alodâh 408&nbsp;m.

Zürich lii Sveeici stuárráámus kaavpug já tehálumos iäláttâskuávdáš. Kaavpug lii riges, já tobbeen lii ollâ eellimkvaliteet. Ubâ ton kuávlust ässeeh láá suulân 1,5 miljovn. Zürich lii siämmáánommâsii jäävri riddoost, já ton čoođâ kolgá Limmat-juuhâ. Aalpah láá tuše suulân 50&nbsp;km kaavpug kuávdáást.

## Historjá

Zürich vuáđudui jo Rooma väldikode ääigi. Läättinkielân kaavpug nommâ lâi *Turicum*.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Kielâ

Zürichist sárnuh taggaar kuávlukielâ ko *züritüütsch*, mon saksaliih iä ibbeerd.

## Ekonomia

Zürich lii ekonomâlâš kuávdáš. Tobbeen láá maaŋgâi almugijkoskâsij paaŋkij já táhádâsfinnoduvâi váldukonttureh, tegu UBS, Credit Suisse já SwissRe. Stuárráámus uási kontturijn láá kaavpug vááimust Paradeplatzist teikâ Zürich-jäävri riddoost.

## Máttááttâs

Zürich lii meiddei uáppeekaavpug. Teknisâš ollâopâttâh ETH lii ohtâ maailm pyeremuin ollâopâttuvâin, já tobbeen máttááttij ij kihheen eres ko Albert Einstein. Zürichist lii nubbe-uv ollâopâttâh (UZH), kost puáhtá luuhâđ ovdâmerkkân humanistlijd, ekonoomlijd já talhâstieđâlijd fáádáid.

## Sechseläuten

Ohtâ tehálâš tábáhtume lii *Sechseläuten*, mii uárnejuvvoo jyehi kiiđâ. Tábáhtume čokketábáhtus lii ko Böögg-nommâsâš muotâäijih puáldoo. Muotâäijih uáivist lii pommi, mii loopâst  päävkit. Ulmen lii ennustiđ tom, maggaar puáttee keesist šadda. Jis uáivi päävkit jotelávt, te keesist šadda liegâs. Mut ko uáivi pävkittem ááiján, te áigu arveđ ubâ keesi!


File:2013 Sechseläuten - Böögg - Vorbereitungen durch Grün Stadt Zürich - Sechseläutenplatz 2013-04-15 13-20-40.JPG
File:2014 Sechseläuten - Sechseläutenplatz-&#039;fäscht&#039; - Böögg 2014-04-26 18-55-14 (P7700).JPG
File:Sechseläuten 2010 - Böögg IMG 6466.JPG
File:Böögg - Sechseläuten 2011-04-11 18-10-22.jpg
File:Böögg - Sechseläuten 2011-04-11 18-11-08 01.JPG


## Street Parade

Zürichist láá ennuv tábáhtumeh já festivaaleh nuoráid. Puoh stuárráámus tábáhtume lii *Street Parade* -nommâsâš teknofestivaal, mon ääigi joba miljovn olmožid pirrâ Euroop eelih Zürichist. Jyehi-ihásâš festivaal álgá ehidispeeivi já pištá čuávuváá iiđeed räi. Nuorah kuldâleh muusik, tánssájeh já suotâsteleh kaavpug kuávdáást.  


File:Zurich Street Parade 2008 005.jpg
File:Street Parade 2008 003.jpg
File:Zürich Street Parade 2011 001.jpg
File:Streetparade2013 3.JPG


## Kovegalleria


Zürich - Gmüesbrugg - Rathaus - Lindenhof - Schipfe - Limmat - Käferberg - Sicht vom Grossmünster Karlsturm IMG 6413.JPG|
Credit Suisse Zürich.jpg|
Augustinergasse 24 & 22 in Zürich.jpg|
Bahnhofstrasse, Zurich - panoramio.jpg|
Zürich - Stadthausquai - Bellevue IMG 0413.jpg|
Münzplatz, Zürich.jpg|
Zuerich Boerse.jpg|
Zürich (CH), Stüssibrunnen -- 2011 -- 1399.jpg|
'Rote Fabrik' in Zürich-Wollishofen, Ansicht vom ZSG-Motorschiff "Wädenswil" 2012-07-30 09-45-12.JPG|


## Käldeeh
Ákšujävri

**Ákšujävri** ( já ) teikâ **Evšjävri** lii jävri Aanaar kieldâst. Tot lii kuhes jävri Kaamâsjuuvâ já Piäldoojuuvâ kooskâst, mast láá suullân 40 värppid.

Ákšujävri kulá Paččvei čácádâhân.

## Käldeeh
Ähtäri

**Ähtäri** () lii kaavpug Suomâst, Maadâ-Pohjanmaa eennâmkode nuorttâuásist Koskâ-Suomâ já Pirkanmaa rääjist. Ähtärist ääsih 5&nbsp;608 olmožid, já ton vijđodâh lii 910,87&nbsp;km², mast 105,05&nbsp;km² lii čääci. Ähtäri naaburkieldah láá Alajärvi, Alavus, Keuruu, Multia, Saarijärvi, Soini já Virrat.

## Historjá

Ähtäri vuáđudui ive&nbsp;1867, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1986.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

### Čuákkipääihih

Kaavpug kuávdáščuákkipäikki lii **puáidudum**.

## Siijdah
Alastaipale, Hankavesi, Inha, Inhan tehtaat, Itä-Ähtäri, Kivijärvi, Kukkeenkylä, Liesjärvi, Myllymäki, Mäkikylä, Niemisvesi, Peränne, Rämälä, Vehu, Vääräkoski, Ruha já Ähtärinranta.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Äkkilsämikielâ

thumb|Äkkilsämikielâ sárnumkuávlu (čuovjâdin merkkejum)
**Äkkilsämikielâ** lii sämikielâ, mii kielâlávt lohhoo nuorttâkielâi nannaamjuávkun. Tot sarnui Ruošâst, mut onnáá peeivi kielâ lii časkâm. Äkkilsämikielâ majemuš sárnoo Maria Sergina jaamij ive 2003. Jo 1990-lovvoost äkkilsämikielâ sárnooh lijjii vuálá 10. 1980-lovvoost professor já kärjilkielâ totkee Pekka Zaikov kaavnâi motomijd äkkilsämikielâ sárnoid já vala peesâi sii paddiđ.

## Kirjálâšvuotâ
* Zajkov, P. M. 1987. Babinskij dialekt saamskogo jazyka (fonologo-morfologičeskoe issledovanie). Petrozavodsk: Karelija.
* Glottolog: Bibilografi over akkalasamisk språkforsking

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Čevetjävri

thumb|250px|right|Nuorttâlij ärbivyehitáálu
thumb|250px|right|Pasotteijee Trifon Piäccámlii kirkko

**Čevetjävri** (, , )  lii nuorttâsämmilij aassâm sijdâ Aanaar kieldâst Taažâ rääji alda. Čevetjäävrist lii uccâ kyevtkielâg škovlâ.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Čiččâm tääsni lihâstâs

thumb|Täsnilihâstâs logo
**Čiččâm tääsni lihâstâs** (uánihubbooht **täsnilihâstâs**, ) lii ohtâ Suomâ piäláduvâin.

## Fáádást eres soojijn
* Táálááh Suomâst registeristum piäláduvah sämikielâin
* Rekisteröidyt puolueet 
* Čiččâm tääsni lihâstâs nettisiijđoh - Blogi 

## Käldeeh
Čižetlitto

**Čižetlitto** (uánihubbooht **Čižet**, , ) lii ohtâ Suomâ piäláduvâin. Piäláduv saavâjođetteijee lii .

## Fáádást eres soojijn
* Táálááh Suomâst registeristum piäláduvah sämikielâin
* Rekisteröidyt puolueet 
* Čižetlito nettisiijđoh 

## Käldeeh
Čohčâmáánu

**Čohčâmáánu** lii gregoriaanlâš já juliaanlâš kalender mield ive oovcád mánuppaje. Čohčâmáánust láá 30 peivid.

## Nommâ
Čohčâmáánu lii finnim noomâs tast, et taan máánust keesi lii jo moonnâm já čohčâ álgá.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Čäcisuálui

**Čäcisuálui** (,  já ) lii kieldâ Taažâst. Ive&nbsp;2025 aalgâst Čäcisuollust assii 5&nbsp;777 olmožid, já kieldâ vijđodâh lâi 1&nbsp;258,06&nbsp;km², mast 24,60&nbsp;km² lâi čääci.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Šaali

**Šaali** lii anarâš ráppájeijee Amoc vuossâmuš single, mii almostui juovlâmáánu 13. peeivi 2006. Tot lii meid vuosmuš anarâškielân almostum ráp-single. Pittá lii mieldi ive 2007 almostum Amok-kaččâm-albumist.

## Säänih
Taa láá pitá säänih:

:juovlâáptu, ive kähcilovnelji
:finnejim syemmilâš eeni já sämmilâš eeji
:já val siämmást kyehti stuorrâviiljâ
:lijjii vorrâ rijdoh já vorrâ pihtâsijn
:mut mij ep perustâm tain, mut
:ain jis muu kiinii havvii tot caimui
:must lijjii skipáreh já hyelhih
:tot lâi val äigi ko oonnim muu eellim pyerrin
:mut talle šoddim rävis almajin
:jiemge aldagin ervidâm et loppâ lâi aldasijn
:lijjim oovtâ ive máttáátteijen
:ive suátivievâst já algim ráppájeijen
:mut talle puoh muttui forgâ
:mun värrejim pääihist meddâl
:kavnim nieidâ kiän tuođâi rähistim
:tääl smietâm maht lam puáhtám návt ääigi häskidiđ
:mun lijjim tot
:jiem haalijd ulmui šaali
:tot kii paajii puoh ármuttemes naalijn
:šaali, mut hälbi lii eellim hadde
:šaali
:eellim hadde
:lijjim tot
:jiem haalijd ulmui šaali
:tot kii paajii puoh ármuttemes naalijn
:šaali, mut hälbi lii eellim hadde
:šaali
:nieidâ kiän rähistim sun fillij muu
:tun mun tuođâi rähistim, tun lijjih muu
:muštám ko ettih "tarbâsâm tuu"
:mut muu pettih, mun parttâšim nuuvt
:tun jieh must perustâm veik maid heevii
:veik liččim viällám seeŋgâst jieggâpeelijn
:ij helvit, mun jiem killám tom ko
:algih eres kaandâid irgástâllâđ
:oinih koonnjâl kulgâmin muu nierâst
:taat keelijd, lam tuu tievâ
:taat kolmâ kooskâs mii kooskâst poovčâst
:tääl kuovlâm muu lemnuu ruuvtâi suovâ
:oinim: tun poollih ko oinih vaje muu čoolmijn
:muštám taid vittâ lemnuu já ko poolis poođij
:muu vaaldij, tun jaammih
:finnejim love ihheed, vuoi šaali
:mun lijjim tot
:jiem haalijd ulmui šaali
:tot kii paajii puoh ármuttemes naalijn
:šaali, mut hälbi lii eellim hadde
:šaali
:eellim hadde
:lijjim tot
:jiem haalijd ulmui šaali
:tot kii paajii puoh ármuttemes naalijn
:šaali, mut hälbi lii eellim hadde
:šaali
:eellim hadde
:mun lijjim tot
:jiem haalijd ulmui šaali
:tot kii paajii puoh ármuttemes naalijn
:šaali, mut hälbi lii eellim hadde
:šaali
:eellim hadde
:lijjim tot
:jiem haalijd ulmui šaali
:tot kii paajii puoh ármuttemes naalijn
:šaali, mut hälbi lii eellim hadde
:šaali
:eellim hadde

## Vyeličujoseh


## Käldeeh
Nijmegen

**Nijmegen** () lii kaavpug Gelderlandist, Vuáládâhenâmijn, Saksa rääji alda. Nijmegenist ääsih 177&nbsp;659 olmožid. Ton vijđodâh lii 57,63&nbsp;km², já alodâh 29&nbsp;m.

## Ustevvuotâkaavpugeh
Nijmegen ustevvuotâkaavpugeh láá:

*  Albany, New York, Ovtâstum staatah
*  Gaziantep, Turkki
*  Higashimatsuyama, Jaapaan
*  Masaya, Nicaragua
*  Oulu, Suomâ
*  Pihkova, Ruoššâ
*  Suzhou, Kiina

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Huittinen

**Huittinen** () lii kaavpug Suomâst, Satakunta eennâmkoddeest. Huittisiist ääsih 9&nbsp;980 olmožid, já ton vijđodâh lii 539,59&nbsp;km², mast 6,95&nbsp;km² lii čääci. Huittisii naaburkieldah láá Kokemäki, Loimaa, Punkalaidun, Sastamala já Säkylä.

## Historjá

Huittinen vuáđudui ive&nbsp;1865, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1977.

## Čuákkipääihih

Kaavpug kuávdáščuákkipäikki lii **puáidudum**.

## Siijdah

* **Huittinen**: Hirvelä, Hannula, Huhkola, Huittistenkylä, Huhtamo, Hurula, Kaharila, Kannila, Karhiniemi, Korkeakoski, Korvenkylä, Kiviranta, Kirkonkylä, Lauha, Lauttakylä (kuávdáščuákkipäikki), Leppäkoski, Loima, Löysälä, Matikkala, Mauriala, Mommola, Naatula, Nanhia, Palojoki, Pappilanniemi, Pöyriälä, Raijala, Raskala, Rekikoski, Rieskala, Riesola, Sampu, Sorvola, Suttila, Suontausta, Vakkila já Vesiniitty.

* **Vampula**: Hanhikoski, Harjunkylä, Honko, Horna, Huhtaa, Kotaja, Kukonharja, Kärväselä, Matkusjoki, Murto, Punola, Riittiö, Rutava, Sallila, Salmenoja, Siivikkala, Soinila, Soinilan Metsäkulma, Tamare, Pikku-Vampula já Vehka-Alho.

## Kooskah

* 23px Forssa 65&nbsp;km
* 23px Helsig 180&nbsp;km
* 23px Hämeenlinna 119&nbsp;km
* 23px Loimaa 52&nbsp;km
* 23px Pori 62&nbsp;km
* 23px Rauma 67&nbsp;km
* 23px Tampere 77&nbsp;km
* 23px Turku 90&nbsp;km
* 23px Uusikaupunki 89&nbsp;km

## Käldeeh
1977

**1977** (**MCMLXXVII**) lâi normaalihe, mon älgim- já nuuhâmpeivin lâi gregoriaanlâš kalender mield lávurduh. Tot lâi 1970-lovo káávcád ihe.

## Tábáhtusah
### Uđđâivemáánu
* uđđâivemáánu 1. peeivi – Alavusist, Anjalankoskist, Haapajärvist, Harjavaltast, Huittisiist, Ikaalisiist, Jämsäst, Karjaast, Karkkilast, Kokemäkist, Kurikkast, Lapuast, Nokiast, Oulaisiist, Outokumpust, Paraisiist, Parkanost, Suolahtist, Suonenjokist, Toijalast já Virratist šoddii kaavpugeh.

### [[Tiätuvuárkká:Nobel prize medal.svg|20px]] Nobel-palhâšumeh
* Fyysiik – Philip Warren Anderson, Sir Nevill Francis Mott já John Hasbrouck Van Vleck
* Kemia – Ilya Prigogine
* Kirjálâšvuotâ – Vicente Aleixandre
* Ráávhu – Amnesty International
* Talhâstieđâ – Roger Guillemin, Andrew V. Schally já Rosalyn Yalow

### Čuákánkiäsuh jieškote-uvlágán suorgijn
* Sämmilâš kirjálâšvuotâ ive 1977

## Šoddâmeh
* uđđâivemáánu 7. peeivi – Dustin Diamond, ovtâstumstaatâlâš čaittâleijee já komikkár (j. 2021)
*   uđđâivemáánu 7.   peeivi – Sofi Oksanen, syemmilâš kirječällee
* uđđâivemáánu 13. peeivi – Orlando Bloom, eŋlandlâš čaittâleijee
* uđđâivemáánu 31. peeivi – Kerry Washington, ovtâstumstaatâlâš čaittâleijee, pyevtitteijee já stivrejeijee
* kuovâmáánu 2. peeivi – Shakira, kolumbialâš lávloo-laavlârähtee já pyevtitteijee
* cuáŋuimáánu 14. peeivi – Sarah Michelle Gellar, ovtâstumstaatâlâš čaittâleijee
* cuáŋuimáánu 23. peeivi – John Cena, ovtâstumstaatâlâš show-hiäiboo
* vyesimáánu 11. peeivi – Janne Ahonen, syemmilâš luákkánjuškejeijee
* vyesimáánu 12. peeivi – Maryam Mirzakhani, iranlâš matematikkár já professor (j. 2017)
* vyesimáánu 30. peeivi – Rachael Stirling, eŋlandlâš čaittâleijee
* kesimáánu 2. peeivi – Zachary Quinto, ovtâstumstaatâlâš čaittâleijee já pyevtitteijee
* kesimáánu 12. peeivi – Ana Tijoux, chilelâš-ranskalâš ráppájeijee, hiphop-musikkár, feminist já aktivist
* kesimáánu 18. peeivi – Kaja Kallas, eestilâš politikkár, Eestieennâm reformpiäláduv saavâjođetteijee (2018–) já Eestieennâm 19. uáiviminister (2021–)
* syeinimáánu 10. peeivi – Chiwetel Ejiofor, eŋlandlâš čaittâleijee, čällee já stivrejeijee
* porgemáánu 17. peeivi – Tarja Turunen, syemmilâš lávloo (*[[Nightwish]]*)
* skammâmáánu 16. peeivi – Maggie Gyllenhaal, ovtâstumstaatâlâš čaittâleijee já pyevtitteijee
* juovlâmáánu 21. peeivi – Emmanuel Macron, ranskalâš politikkár já Ranska täsivääldi 25. president

## Jämimeh
* porgemáánu 16. peeivi – Elvis Presley, ovtâstumstaatâlâš lávloo, musikkár já čaittâleijee (š. 1935)
* čohčâmáánu 26. peeivi – Aarne Ervi, syemmilâš arkkiteht (š. 1910)
* roovvâdmáánu 29. peeivi – Chiyonoyama Masanobu, jaapaanlâš sumohiäiboo já 41. yokozuna (š. 1926)

## Kalender

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
1865

**1865** (**MDCCCLXV**) lâi normaalihe, mon älgim- já nuuhâmpeivin lâi gregoriaanlâš kalender mield pasepeivi. Tot lâi 1860-lovo kuuđâd ihe.

## Tábáhtusah
### Tärhis peivimeeri ij tiäđust
* Alavus, Huittisii, Hollola, Ii, Iitti, Ilmajoki, Kalajoki, Kangasala, Kankaanpää, Kortesjärvi, Kuhmo, Kärkölä, Lappajärvi, Lapua, Merikarvia, Muhos, Orivesi, Oulaisii, Padasjoki, Pudasjärvi, Pyhäjoki, Simo, Suonenjoki, Toholampi, Tyrnävä, Töysä, Utajärvi, Vihanti já Ylistaro kieldah vuáđuduvvii.

## Šoddâmeh
* uđđâivemáánu 27. peeivi – K. J. Ståhlberg, syemmilâš vuoigâdvuođâtiettee, politikkár já Suomâ täsivääldi 1. president (j. 1952)
* njuhčâmáánu 29. peeivi – Lauri Itkonen, syemmilâš kirkkohiärrá já teologia kunneetuáhtár (j. 1925)
* porgemáánu 27. peeivi – Charles Dawes, ive 1925 Nobel-ráávhupalhâšume finnim ovtâstumstaatâlâš politikkár já Ovtâstum staatâi 30. väripresident (j. 1951)
* juovlâmáánu 8. peeivi – Jean Sibelius, syemmilâš šuoŋârähtee (j. 1957)
* juovlâmáánu 21. peeivi – Albert Petrelius, syemmilâš arkkiteht (j. 1946)
* juovlâmáánu 30. peeivi – Rudyard Kipling, ive 1907 Nobel-kirjálâšvuotâpalhâšume finnim brittilâš kirječällee, tihtâčällee já brittilâš imperium rämideijee (j. 1936)

## Jämimeh
* roovvâdmáánu 31. peeivi – Claes Albert Tulindberg, syemmilâš matematikkár (š. 1802)

## Kalender

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Fyn

**Fyn** lii vijđoduv mield Tanska kuálmádin stuárráámus suálui Sjælland já Vendsyssel-Thy maŋa. Ton vijđodâh lii 3 099,7 km², já alemus saje 131 m. Fynist ääsih 
469 947 olmožid (ive 2020).

## Stuárráámuuh kaavpugeh
Fyn stuárráámuuh kaavpugeh ässeelovo mield (ive 2020):

* Odense: 180 302 
* Svendborg: 27 068 
* Nyborg: 17 268 
* Middelfart: 15 922 
* Faaborg: 6 988 
* Assens: 6 016 
* Kerteminde: 5 987 
* Ringe: 6 179
* Munkebo: 5 538
* Otterup: 5 229
* Bellinge: 4 915
* Strib: 4 766
* Langeskov: 4 090
* Bogense: 3 990 
* Årslev: 4 015
* Glamsbjerg: 3 275
* Aarup: 3 223
* Vissenbjerg: 3 233
* Søndersø: 3 273
* Nørre Aaby: 3 007

## Käldeeh
Coming from Insanity

***Coming from Insanity*** lii ive 2019 nigerialâš rikoselleekove, mon lii čáállám já stivrim Akinyemi Sebastian Akinropo. Uáiviroolâin láá Gabriel Afolayan, Damilola Adegbite, Dakore Akande, Wale Ojo já Bolanle Ninalowo. Elleekove vuosâeehid lâi kesimáánu 14. peeivi 2019. Ton vuosâeehid Netflixist lâi čohčâmáánu 18. peevi 2020. *Coming from Insanity* maainâst 12-ihásii kandâneeroost Kossi (Gabriel Afolayon).

## Čaittâleijeeh

## Palhâšumeh já iävtukkâsvuođah
Elleekove lâi iävtukkâssân ive 2020 Pan African -elleekovefestivaalist. Ive 2019 Pressplay-elleekovefestivaalist tot vuoitij *Audience choice award for best feature film* -palhâšume.

## Keejâ meid
* Listo ive 2019 nigerialijn elleekuuvijn

## Olgopiäláliih liiŋkah
* Elleekove IMDB:st
* Elleekove Netflixist

## Käldeeh
1921

**1921** (**MCMXXI**) lâi normaalihe, mon älgim- já nuuhâmpeivin lâi gregoriaanlâš kalender mield lávurdâh. Tot lâi 1920-lovo nubbe ihe.

## Tábáhtusah
### Uđđâivemáánu
* uđđâivemáánu 1. peeivi – Loimaa táálunkieldâst šoodâi Loimaa kävppikieldâ.

### [[Tiätuvuárkká:Nobel prize medal.svg|20px]] Nobel-palhâšumeh
* Fyysiik – Albert Einstein
* Kemia – Frederick Soddy
* Kirjálâšvuotâ – Anatole France
* Ráávhu – Hjalmar Branting já Christian Lous Lange
* Talhâstieđâ – ij kihheen

## Šoddâmeh
* uđđâivemáánu 15. peeivi – Eeva-Kaarina Volanen, syemmilâš čaittâleijee (j. 1999)
* uđđâivemáánu 18. peeivi – Yōichirō Nambu, ive 2008 Nobel-fyysiikpalhâšume finnim jaapaanlâš-ovtâstumstaatâlâš teoreetlâš fysikkár (j. 2015)
* uđđâivemáánu 27. peeivi – Donna Reed, ovtâstumstaatâlâš čaittâleijee (j. 1986)
* cuáŋuimáánu 2. peeivi – Ahti Korhonen, syemmilâš arkkiteht (j. 2010)
* vyesimáánu 25. peeivi – Jack Steinberger, ive 1988 Nobel-fyysiikpalhâšume finnim ovtâstumstaatâlâš fysikkár (j. 2020)
* syeinimáánu 18. peeivi – John Glenn, ovtâstumstaatâlâš astronaut, merâjyelgivievâ suátikirdee já politikkár (j. 2016)

## Jämimeh
* kesimáánu 1. peeivi – Isak Saba, sämmilâš máttáátteijee, Taažâ Stuorrâtige vuossâmuš sämmilâš riijkâpeivialmai já Säämi suuvâ laavlâ -tiivtâ čallee (š. 1875)

## Kalender

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Carpegna

**Carpegna** lii kieldâ Italiast, Marche kuávlust. Carpegnast ääsih 1 651 olmožid. Ton vijđodâh lii 28,94 km², já alodâh 748 m. Carpegna naaburkieldah láá Belforte all'Isauro, Borgo Pace, Frontino, Mercatello sul Metauro, Montecopiolo, Pennabilli, Piandimeleto, Pietrarubbia, Sant'Angelo in Vado já Sestino.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Genghe, Le Frazioni, Palazzaccio, Passo Cantoniera, Pietrino já Torre Fossati.

## Käldeeh
Montecopiolo

**Montecopiolo** lii kieldâ Italiast, Emilia-Romagna kuávlust. Montecopiolost ääsih 1&nbsp;041 olmožid (ive&nbsp;2024). Ton vijđodâh lii 35,81&nbsp;km² já alodâh 915&nbsp;m. Montecopiolo naaburkieldah láá Carpegna, Macerata Feltria, Maiolo, Monte Cerignone, Monte Grimano Terme, Pennabilli, Pietrarubbia já San Leo.

## Historjá
Kesimáánu 17.&nbsp;peeivi&nbsp;2021 Montecopiolo já Sassofeltrio kieldah sirdâšuvvii Marchest leijee Pesaro já Urbino eennâmkoddeest Emilia-Romagnast leijee Rimini eennâmkoodán. Ääšist uárnejui aalmugjienâstem kesimáánu 24.&nbsp;peeivi já 25.&nbsp;peeivi&nbsp;2007.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Montecopiolo kieldâst láá čuávuvááh siijdah: Badia, Belvedere, Cà Bernacchia, Calvillano, Ca' Moneta, Campodarco, Case Nanni, Cavalcanese, Il Lago, Monterotto, Petorno, Pugliano, Santa Rita, Serra Capriola já Villagrande (markkân).

## Fáádást eres soojijn

* Montecopiolo kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Käldeeh
Montecalvo in Foglia

**Montecalvo in Foglia** lii kieldâ Italiast, Marche kuávlust. Montecalvo in Fogliast ääsih 2 738 olmožid. Ton vijđodâh lii 18,25 km², já alodâh 345 m. Montecalvo in Foglia naaburkieldah láá Mondaino, Tavullia, Urbino já Vallefoglia.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Borgo Massano, Ca' Gallo já San Giorgio.

## Käldeeh
Monte Cerignone

**Monte Cerignone** lii kieldâ Italiast, Marche kuávlust. Monte Cerignonest ääsih 655 olmožid. Ton vijđodâh lii 18,24 km², já alodâh 528 m. Monte Cerignone naaburkieldah láá Macerata Feltria, Mercatino Conca, Montecopiolo, Monte Grimano Terme, Sassocorvaro Auditore já Tavoleto.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Markkân lasseen Monte Cerignone kieldâst lii tuše ohtâ sijdâ: Valle di Teva.

## Käldeeh
Monte Porzio

**Monte Porzio** lii kieldâ Italiast, Marche kuávlust. Monte Porziost ääsih 2 802 olmožid. Ton vijđodâh lii 18,29 km², já alodâh 105 m. Monte Porzio naaburkieldah láá Corinaldo, Mondavio, San Costanzo, Terre Roveresche já Trecastelli.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Markkân lasseen Monte Porzio kieldâst lii tuše ohtâ sijdâ: Castelvecchio.

## Käldeeh