Jaakko Gauriloff

[thumb|right|Jaakko Gauriloff ive 2018 [Riddu Riđđu -festivaal lekkâmkonsertist]]
**Jaakko Gauriloff** (š. njuhčâmáánust 1939 Suonnjel, Suomâ) lii nuorttâlâš lávloo já ärbitotkee. Sun annoo vuossâmužžân artistin, kii lii lávlum pop-muusik nuorttâlâškielân. Toos lasseen lii ettum, et sun lâi vuossâmuš sämmilâš, kii lii almostittâm album Suomâ peln, ko suu vuossâmuš skiärru almostui 1960-lovo loopâst. Sun lii peeggâlm časkoslavlui lávlon, mut sun lii meid čepis leuddajeijee.

## Eellim
Jaakko Gauriloff šoodâi Suonnjelist (), Piäccám läänist, Suomâst, suulân ihepele ovdil ko tälvisuáti puállái. Tälvisuáđi tiet nuorttâliih karttii tobbeen evakkon. Nuorâ Jaakko pieijui määđhi várás kerrisân. Tubdâmettum suujâst vuájáán suorgânij nuuvt, ete kerris já Jaakko punjâsii já kirdelii muottui. Tast huolâhánnáá nuorâ Gauriloff ij ubâ čaranâm. Kiinii jurgâlij kerris, já sij jottájii.

Ko ráávhusopâmuš šoodâi já koskâráávhu aalgij, te nuorttâliih pessii maccâđ päikkikuávlusis. Tobbeen Jaakko kuldâlij Olavi Virta já Tatu Pekkarisii pittáid äijihis gramofonist. Ive 1944 nuorttâliih karttii oppeet evakkon, taan keerdi Oulu kuávlun. Tastmaŋa suonnjeliih asâttuvvojii Čevetjäävri kuávlun, mut Gauriloff vaanhimeh iävá halijdâm asâttuđ toho. Tondiet Čevetjäävri táálu 1 paasij kuárusin. Ive 1956 Gauriloff vaanhimeh finnijn táálu Njollâjäävrist Njellim alda.

1950-lovvoost Gauriloff perustui vala čyevtib muusikist, ko sun kuldâlij Olavi Virta já Veikko Tuomi skiäruid pääihist. "Máttájim lávluđ puoh taid lavluid 'Hopeinen kuu' já puoh", sun eeđâi maŋeláá. Gauriloff kuulâi, ete Olavi Virta lâi puátimin Avelân lávdástiđ, já te sun vuojij 40 km määđhi pyeráin konsert várás. Konsert maŋa Gauriloff meridij, ete sust-uv šadda lávloo já te sun lávluškuođij. Ive 1961 sun vuoitij Suáđigilist uárnejum časkoslavlui kišto, moos sun uásálistij, tastko sun lâi hastâččâttâm tast skipárijdiskuin. Kulmâ ive maŋeláá sun lâi kuálmádin časkoslavlui SM-kištoost.

## Karrieer
Gauriloff miänástus časkoslavlui SM-kištoost merkkui *Suosikki*-lostâ, mii almostitij sust artikkâl. Artikkâlist sun kočodui "Njellim James Deanin" já "maailm tavemus časkoslavlui lávlon". Tast maŋa sust šoodâi jotelávt uáli jo piivnohm já sun uážuškuođij fanipoostâ Njellimân. "Tot lâi kaavhâd, jiem uážžum innig leđe ráávhust", sun muštâl tain aaigijn. Sun pivdui moonnâđ Helsigân já nuuvt sun moonâi-uv, mut sun ij lijkkum kaavpugelimân já varrij oppeet tavas.

Tobbeen sunjin fallui máhđulâšvuotâ vyelgiđ lávdástemmáátkán Olavi Virtain. Ive 1970 Gauriloff varrij Ruávinjaargân já vuáđudij tobbeen *Kaamos*-muusikjuávhu. Talle sun lávluškuođij nuorttâlâškielân.

1970-lovo aalgâst Gauriloff lávdástij televisiost vuossâmuu keerdi. Sun meid vuolgij lávdástemmáátkán Nils-Aslak Valkeapääin já Åsa Blindáin. Ive 1976 kuulmâs almostittii skiäru, mon nommâ lii *[[De čábba niegut runiidit]]*. Veikkâ maaŋgâs lijkkojii albumân, *Helsingin Sanomat* -aavis kritikkár ij lijkkum toos, tastko album muusik ij lamaš suu mielâst "olmâ" sämimuusik. 

Ive 1981 Gauriloff paddij já almostitij maailm vuossâmuu sämikielâg reggaesingle, ko sun paddij "Tanja" nuorttâlâškielân. Single peesâi pivnohis syemmilâš TV-ohjelmân *[[Levyraati]]*, mast tot lâi nubben ohjelm jienâstmist.

Iivij 1984–1989 Gauriloff tooimâi sämikulttuur läänitaidârin. Sovjetlittoost sun ooinij Ilpo Saastamoisii, kii lâi tobbeen määđhist. Ive 1991 Saastamoinen já Gauriloff eelijn Kuáládâhnjaargâst kuohtii. Tobbeen suoi nuuráin materiaalijd, main uási almostuvvii Gauriloff ive 1992 albumist ''Kuäʹckkem suäjai ''*[[Kuä'ckkem suäjai vuel'nn|vuelʹnn]]*. Iivij 1994–1997 kyevtis reissijn eres soojijd Kuáládâhnjaargâst já paddijn Kuáládâhnjaargâ sämmilij muusik Tromsa ollâopâttuv *Kola Sámi Musical Tradition* -proojeekt várás.

Iivij 1993–1999 Gauriloff lávdástij uáiviroolist kuulmâuásásâš *Velho*-oopperast, mii tollui Äkäslompolost. Sun lávdástij meid pirrâ Euroop, Japanist já Ovtâstum staatâin.

## Suuhâ
Kitarist Leo Gauriloff lâi Jaakko Gauriloff uccâviljâ. Jaakko Gauriloff lii elleekovestivrejeijee Katja Gauriloff já tuáijár já lávloo Heidi Gauriloff iänui.

## Palhâšumeh
Skammâmáánust 2013 Suomâ Sämitigge keigij Jaakko Gauriloffân palhâšume, ko sun lâi porgâm artistin jo 50 ihheed.

## Diskografia
### Albumeh
* 1976 – *[[De čábba niegut runiidit]]* 
* 1992 – *[[Kuäʹcǩǩem suäjai vuelʹnn]]*
* 2005 – *[[Luommum mäʹdd]]*
* 2009 – *[[Tuõddri tuõkken]]*

### Nurâldâhskiäruh
Gauriloffist láá pitáh meid čuávuváin skiäruin:

* 1982 – *[[Kissatanssi]]*, pittáin Tanja
* 2000 – *[[Taulu ja laulu 1]], Kansantaiteilija Andreas Alarieston tuotantoon liittyvää musiikkia*, pittáin *Koltaa ajaa kolmella*
* 2001 – *[[Sami Musihkka - Folklore - Sami Music]]*, pitáiguin *Tanja* já *Mõõččâs Nijʹdd*
* 2002 – *[[Finlande]]*, pitáiguin *Kotkan le'udd* já *Le'udd de Pakasaivo*
* 2003 – *[[Echos de Finlande]]: ivresse de la nature, vertige de ka toile*, pitáiguin *Kotkan le'udd* já *Le'udd de Pakasaivo*
* 2006 – *[[Music from Lapland]]*, pitáiguin *Äldd*, *Puhua saamea* já *Miksi on näin?* 
* 2007 – *[[Keskisuomalaisten pelimannien jäljillä]]*, pittáin *Puun loitsu*
* 2007 – *[[Pohjois-Suomen Syöpäyhdistys r.y. 50 vuotta]]*, pittáin *Tyttö pieni*

### Singleh
* 1981 – *Tanja / Laulu Kaisalle*
* 1985 – *Pâi maainest säämas / Mooštaka*

### Live-albumeh
* 2000 – *[[Velho trilogia]]*
* 2002 – *[[Velhon aika]]*

### Eres skiäruh
* 1980-lovvoost – Laulu Kaisalle

### Pyevtitteijen
* 1979 – *[[Sue'nn'jel lee'ud]]*

## Fáádást eres soojijn

* 

## Käldeeh