open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vietri di Potenza

**Vietri di Potenza** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Vietri di Potenzast ääsih 2 690 olmožid. Ton vijđodâh lii 52,25 km², já alodâh 305 m. Vietri di Potenza naaburkieldah láá Balvano, Caggiano, Picerno, Romagnano al Monte, Salvitelle já Savoia di Lucania.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Vietri di Potenza kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Vietri di Potenza visto da Caggiano.JPG
2 - Epitaffio.jpg
Piazzetta del donatore - Goccia Avis.jpg
Olive di Vietri di Potenza.jpg


## Käldeeh
Saahâdvuotâ

**Saahâdvuotâ** lii meeri, mii almoot pitá masa koskâvuođâ ton saijaasvuotân. Talle ko láá tiätu liegâsvuotâ já teedâ, te jyehi amnâsist lii fastâ saahâdvuotâ, mii lii jiešvuođâlâš jieškote-uv amnâsân.

## Ovtâlduvah

Saahâdvuotâ almottuvvoo häämist

:\rho=\frac{m}{V},

kost \scriptstyle m lii massa já \scriptstyle V saijaasvuotâ.

### Ideaalkaasu saahâdvuotâ
Liegâsvuotâvijđánem (ovdil lieggâvijđánem) tiet amnâsij saahâdvuotâ lii kiddâ liegâsvuođâst, meiddei siämmáá amnâsist. Tooškâs amnâsijn já kolgosijn lieggâvijđánem ij lah merhâšittee, mutâ kaasuin tot lii ennuv stuárráb, mon lasseen toi saahâdvuotâ lii kiddâ meiddei teddust. Ideaalkaasu saahâdvuotâ (ρ) lii kiddâ ton moolimassaast (M), absoluutlâš liegâsvuođâst (T) já teddust (p) čuávuvávt:

\rho = \frac{Mp}{RT},

kost R lii almolâš kaasustááđu. Meiddei olmâ kaasui saahâdvuođah láá táválávt alda tom, jis toh iä lah šoddâmin kolgen.

## Ohtâduvah

Saahâdvuođâ SI-ohtâdâh lii kg/m³ (kiilu per kuđâhâšmeetter). Tot lii kuittâg uáli uccâ ohtâdâh, mii lii táválávt aanoost talle ko lii saahâ kaasuin. Tagareh saahâdvuođâ ohtâduvah, moh láá eenâb aanoost, láá g/cm³ (grammâ per kuđâhâšsenttimeetter) já kg/dm³ (kiilu per kuđâhâšdesimeetter ađai kiilu per litter). 

Táválávt saahâdvuođáin uáivildeh *koskâsaahâdvuođâ*. Talle nabdosin lii, ete massa lii ollásávt ohtâlâš.

Saahâdvuođâ ohtâduvâi koskâvuođah láá: 1&nbsp;000&nbsp;kg/m³ = 1&nbsp;kg/dm³ = 1&nbsp;g/cm³

## Ovdâmeerhah saahâdvuođâin

Čääsi saahâdvuotâ lii uáli alda áárvu 1&nbsp;kg/dm³, tastko kiilu miäruštâllui algâaalgâst nuuvt, ete tot lii oovtâ čäcilitter massa.

Eennâmpáálu alne stuárráámus saahâdvuotâ lii osmiumist, 22,59&nbsp;kg/dm³. Tooškâs amnâsijn ucemus saahâdvuotâ lii motomijn orgaanlâš materiaalijn tegu koorhâst (nyevt 0,2–0,5&nbsp;kg/dm³) já uáli syeđđees aerogeelijn (joba 0,001–0,002&nbsp;kg/dm³)

Kaasui saahâdvuotâ lii čuuvtij ucceeb ko tijpâlâš tooškâs amnâsij saahâdvuotâ. Ovdâmerkkân ááimu saahâdvuotâ lii NTP-tiileest (liegâsvuotâ 0&nbsp;°C, teedâ 1&nbsp;013 hPa) 1,293&nbsp;kg/m³, já liegâsvuođâst 15&nbsp;°C já siämmáá teddust 1,225&nbsp;kg/m³. Vety saahâdvuotâ NTP-tiileest lii tuše 0,0899&nbsp;kg/m³.

Stuorrâ tedduu vyelni amnâsij saahâdvuotâ puáhtá leđe čuuvtij stuárráb-uv. Ovdâmerkkân Piäiváá kuávdáást saahâdvuotâ lii nyevt 150&nbsp;000&nbsp;kg/m³. Nube tááhust taasnij kooskâst leijee amnâs saahâdvuotâ lii uáli jo ucce, sierânâs áárvui mieldi koskâmiärálávt 10−25–10−15&nbsp;kg/m³.

## Käldeeh
Vaglio Basilicata

**Vaglio Basilicata** (ive 1863 räi *Vaglio*, iivij 1863–1933 *Vaglio di Basilicata* já iivij 1933–1955 *Vaglio Lucano*) lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Vaglio Basilicatast ääsih 1 923 olmožid. Ton vijđodâh lii 43,36 km², já alodâh 954 m. Vaglio Basilicata naaburkieldah láá Albano di Lucania, Brindisi Montagna, Cancellara, Pietragalla, Potenza, Tolve já Tricarico.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Vaglio Basilicata kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Vaglio Basilicata panorama del paese dal nucleo fortificato.jpg
Tiätuvuárkká:Casa antica del nucleo fortificato Vaglio Potenza 01.jpg
Tiätuvuárkká:Il cortile interno del Palazzo Baronale.jpg
Tiätuvuárkká:La Porta Vecchia.jpg
Tiätuvuárkká:Vaglio Basilicata (Potenza) vicolo del nucleo fortificato 02.jpg
Tiätuvuárkká:Chiesa S.Antonio.jpg
Tiätuvuárkká:Chiesa di San Donato Vaglio Potenza.jpg


## Käldeeh
Odessa

thumb|Odessa

**Odessa** () lii kaavpug Maadâ-Ukrainast Čapismeerâ riddoost, Odessa kuávlust. Tot lii Ukraina kuálmádin stuárráámus kaavpug Kiova já Harkova maŋa. Ive&nbsp;2021 Odessast assii 1&nbsp;015&nbsp;826 olmožid.

## Historjá
Odessast šoodâi virgálávt kaavpug ive&nbsp;1794.

## Viehâdâh

### Ässeeloho

## Ustevvuotâkaavpugeh
Odessa ustevvuotâkaavpugeh láá:

*  Alexandria, Egypt
*  Baltimore, Maryland, Ovtâstum staatah
*  Chișinău, Moldova
*  Constanța, Romania
*  Genoa, Italia
*  Haifa, Israel
*  Istanbul, Turkki
*  Kolkata, India
*  Liverpool, Ovtâstum kunâgâskodde
*  Łódź, Puola
*  Marseille, Ranska
*  Nicosia, Kypros
*  Oulu, Suomâ
*  Piraeus, Kreikka
*  Qingdao, Kiina
*  Regensburg, Saksa
*  Split, Kroatia
*  Szeged, Uŋgar
*  Vancouver, Kanada
*  Varna, Bulgaria
*  Yerevan, Armenia
*  Yokohama, Jaapaan

## Kovegalleria

Odessa Treppe.JPG
Langeron Beach.jpg
StrandOdessa08.jpg
Bunina-15-245.jpg
Одесский театр оперы и балета.jpg
City Hall Odessa 1.jpg
CinemaconcertOIFF2012.jpg


## Käldeeh
Tšernihiv kuávlu

[thumb|right|Tšernihiv kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
**Tšernihiv kuávlu** ( teikkâ *Чернігівщина*, *Tšernihivštšina*) lii haaldâtlâš kuávlu Ukraina taavaakeččin. Kuávlu vijđodâh lii 31&nbsp;903&nbsp;km² já tobbeen ääsih 976&nbsp;701 olmožid (2021). Ton ránnjákuávluh láá nuorttân Sumy kuávlu, mäddin Pultava kuávlu, maadâuárjin Kiova kuávlu, taveuárjin Vielgis-Ruošâ Homel kuávlu já tavveen Ruošâ Brjansk kuávlu. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Tšernihiv, kost ääsih 285&nbsp;234 olmožid (2021). 

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Tšernihiv kuávlun kuleh innig vittâ pirrâduv:

{| 

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Tšernivtsi kuávlu

[thumb|right|Tšernivtsi kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
**Tšernivtsi kuávlu** (, ) lii haaldâtlâš kuávlu Ukrainast. Kuávlu vijđodâh lii 8097&nbsp;km² já tobbeen ääsih suulân 896&nbsp;000 (2021) olmožid. Ton ránnjákuávluh láá nuorttân Vinnytsja kuávlu, uárjin Ivano-Frankivsk kuávlu já tavveen Ternopil kuávlu. Ránnjástaattân kuávlust láá mäddin Moldova já Romania. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Tšernivtsi, kost ääsih 265&nbsp;471 olmožid (2021).

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Tšernivtsi kuávlun kuleh innig kulmâ pirrâduv:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Tšernivtsi lii kuávlu áinoo paijeel 50&nbsp;000 ässee kaavpug.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Dnipropetrovsk kuávlu

[thumb|right|Dnipropetrovsk kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
**Dnipropetrovsk kuávlu** () lii haaldâtlâš kuávlu kuávdoo Ukraina. Kuávlu vijđodâh lii 31&nbsp;914&nbsp;km² já ive&nbsp;2021 tobbeen assii 3&nbsp;142&nbsp;035 olmožid. Ton ránnjákuávluh láá nuorttân Donetsk kuávlu, mäddin Zaporižžja já Herson kuávluh, uárjin Mykolajiv já Kirovohrad kuávluh sehe tavveen Pultava já Harkova kuávluh. Kuávlu já Dnipro pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Ukraina niäljádin stuárráámus kaavpug Dnipro, kost ive&nbsp;2021 aalgâst assii 980&nbsp;948 olmožid.

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Ive&nbsp;2020 räi Dnepropetrovsk kuávlu lâi juohhum 22 pirrâdâhân já 13 kaavpugpirrâdâhân, mut syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Dnipropetrovsk kuávlun kuleh innig čiččâm pirrâdâhhâd:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Dnipro lii sehe kuávlu já Dnipro pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš. Tot lii meid Ukraina niäljádin stuárráámus kaavpug. Tobbeen assii ive&nbsp;2021 aalgâst 980&nbsp;948 olmožid. Kuávlu eres stuárráámuuh kaavpugeh ive&nbsp;2021 lijjii Kryvyi Rih (612&nbsp;750 ässed, Ukraina kávcádin stuárráámus kaavpug), Kamjanske (229&nbsp;794 ässed), Nikopol (107&nbsp;464 ässed), Pavlohrad (103&nbsp;073 ässed), Novomoskovsk (70&nbsp;230 ässed), Marhanets (45&nbsp;718 ässed), Žovti Vody (42&nbsp;509 ässed), Pokrov (38&nbsp;111 ässed) já Synelnykove (30&nbsp;021 ässed).

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Harkova kuávlu

[thumb|right|Harkova kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
**Harkova kuávlu** ( teikkâ *Харківщина*) lii haaldâtlâš kuávlu tavenuorttâ-Ukrainast. Kuávlu vijđodâh lii 31&nbsp;418&nbsp;km² já ive&nbsp;2021 tobbeen assii 2&nbsp;633&nbsp;834 olmožid. Vijđoduv peeleest tot lii Ukraina niäljádin stuárráámus kuávlu. Ton ránnjákuávluh láá nuorttân Luhansk kuávlu, mäddin Donetsk já Dnipropetrovsk kuávluh, uárjin Pultava kuávlu, tavveen Ruošâ Belgorod kuávlu já taveuárjin Sumy kuávlu. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Harkova, kost ive&nbsp;2021 aalgâst assii 1&nbsp;433&nbsp;886 olmožid.

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Ive&nbsp;2020 räi Harkova kuávlu lâi juohhum 25 pirrâdâhân já 7 kaavpugân, mut syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Harkova kuávlun kuleh innig čiččâm pirrâdâhhâd:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Harkova lii sehe kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš. Tot lii meid Ukraina nubben stuárráámus kaavpug. Tobbeen assii ive&nbsp;2021 2&nbsp;633&nbsp;834 olmožid. Kuávlu eres stuárráámuuh kaavpugeh ive&nbsp;2021 lijjii Lozova (54&nbsp;026 ässed), Izjum (45&nbsp;884 ässed), Tšuhujiv (31&nbsp;575 ässed), Pervomaisky (31&nbsp;061 ässed), Balaklija (29&nbsp;499 ässed), Kupjansk (27&nbsp;169 ässed), Pisotšyn (23&nbsp;616 ässed), Merefa (21&nbsp;421 ässed), Ljubotyn (20&nbsp;376 ässed) já Krasnohrad (20&nbsp;013 ässed).

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Kirovohrad kuávlu

[thumb|right|Kirovohrad kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
**Herson kuávlu** ( teikkâ *Кіровоградщина*) lii haaldâtlâš kuávlu kuávdoo Ukraina. Kuávlu vijđodâh lii 24&nbsp;588&nbsp;km² já ive&nbsp;2021 tobbeen assii 920&nbsp;128 olmožid. Ton ránnjákuávluh láá nuorttân Dnipropetrovsk kuávlu, mäddin Mykolajiv já Odessa kuávluh, uárjin Vinnytsja já tavveen Tšerkasy já Pultava kuávluh. Kuávlu já Kropyvnytskyi pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Kropyvnytskyi, kost ive&nbsp;2021 aalgâst assii 222&nbsp;695 olmožid.

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Ive&nbsp;2020 räi Kirovohrad kuávlu lâi juohhum 21 pirrâdâhân já 4 kaavpugpirrâdâhân, mut syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Kirovohrad kuávlun kuleh innig nelji pirrâduv:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Kuávlu stuárráámuuh kaavpugeh ive&nbsp;2021 lijjii Kropyvnytskyi (222&nbsp;695 ässed), Oleksandrija (77&nbsp;303 ässed) já Svitlovodsk (43&nbsp;931 ässed).

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Ivano-Frankivsk kuávlu

[thumb|right|Ivano-Frankivsk kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]

**Ivano-Frankivsk kuávlu** () lii haaldâtlâš kuávlu Ukraina uárjákeččin. Kuávlu vijđodâh lii 13&nbsp;900&nbsp;km² já tobbeen assii ive&nbsp;2021 aalgâst 1&nbsp;361&nbsp;109 olmožid. Ton ránnjákuávluh láá tavenuorttân Ternopil kuávlu, maadânuorttân Tšernivtsi kuávlu, maadâuárjin Monnjâ-Karpatia kuávlu já taveuárjin Lviv kuávlu. Kuávlust máádás lii Romania. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Ivano-Frankivsk, kost assii 237&nbsp;855 olmožid ive&nbsp;2021.

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Ive&nbsp;2020 räi Ivano-Frankivsk kuávlu lâi juohhum 14 pirrâdâhân já 5 kaavpugpirrâdâhân, mut syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Ivano-Frankivsk kuávlun kuleh innig kuttâ pirrâduv:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Ivano-Frankivsk lii sehe kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš. Tobbeen assii 237&nbsp;855 olmožid ive&nbsp;2021. Kuávlu eres stuárráámuuh kaavpugeh ive&nbsp;2021 lijjii Kaluš (65&nbsp;814 ässed) já Kolomyja (61&nbsp;140 ässed).

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Odessa kuávlu

[thumb|right|Odessa kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
thumb|230px|Odessa kuávlu kárttá .
**Odessa kuávlu** () lii haaldâtlâš kuávlu maadâuárji-Ukrainast, Čapismeerâ riddoost. Kuávlu vijđodâh lii 33&nbsp;300&nbsp;km² já tobbeen ääsih 2&nbsp;368&nbsp;107 olmožid (2021). Ton ránnjákuávluh láá nuorttân Mykolajiv kuávlu já tavveen Vinnytsja já Kirovohrad kuávluh. Ránnjástaattân láá mäddin Romania já uárjin Moldova. Kuávlu lii Čapismeerâ taveuárjiriddoost. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Odessa. 

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Odessa kuávlun kuleh innig čiččâm pirrâdâhhâd:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Kuávlu stuárráámuuh kaavpugeh ive&nbsp;2021 lijjii Odessa (1&nbsp;015&nbsp;826 ässed), Izmajil (70&nbsp;731 ässed), Tšornomorsk (ovdeláá *Illitšivsk*; 58&nbsp;524 ässed), Bilhorod-Dnistrovskyi (48&nbsp;197 ässed), Podilsk (39&nbsp;662 ässed) já Južne (32&nbsp;745 ässed).

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Tšerkasy kuávlu

[thumb|right|Tšerkasy kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
**Tšerkasy kuávlu** ( teikkâ *Черкащина*) lii haaldâtlâš kuávlu Ukrainast. Kuávlu vijđodâh lii 20&nbsp;900&nbsp;km² já tobbeen assii ive&nbsp;2021 aalgâst suulân 1&nbsp;178&nbsp;000 olmožid. Ton ránnjákuávluh láá nuorttân Pultava kuávlu, mäddin Kirovohrad kuávlu, tavveen Kiova kuávlu já uárjin Vinnytsja kuávlu. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Tšerkasy, kost assii 272&nbsp;651 olmožid ive&nbsp;2021.

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Tšerkasy kuávlun kuleh innig nelji pirrâduv:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Kuávlu stuárráámuuh kaavpugeh ive&nbsp;2021 lijjii Tšerkasy (272&nbsp;651 ässed), Uman (82&nbsp;154 ässed), Smila (66&nbsp;475 ässed), Zolotonoša (27&nbsp;458 ässed), Kaniv (23&nbsp;503 ässed), Korsun-Ševtšenkivsky (17&nbsp;474 ässed), Zvenyhorodka (16&nbsp;490 ässed), Špola (16&nbsp;573 ässed) já Vatutine (16&nbsp;096 ässed).

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Lviv kuávlu

[thumb|right|Lviv kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
**Lviv kuávlu** () lii haaldâtlâš kuávlu Ukraina uárjkeččin. Kuávlu vijđodâh lii 21&nbsp;833&nbsp;km² já tobbeen assii ive&nbsp;2021 aalgâst 2&nbsp;497&nbsp;750 olmožid. Ton ránnjákuávluh láá nuorttân Rivne já Ternopil kuávluh, mäddin Ivano-Frankivsk já Monnjâ-Karpatia kuávluh sehe tavveen Volynia kuávlu. Uárjin kuávlu ránnjá lii Puola. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Lviv, kost assii 237&nbsp;855 olmožid ive&nbsp;2021.

## Historjá
Lviv kuávlu vuáđudui juovlâmáánu 4.&nbsp;peeivi&nbsp;1939.

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Ive&nbsp;2020 räi Lviv kuávlu lâi juohhum 20 pirrâdâhân já 9 kaavpugpirrâdâhân, mut syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Lviv kuávlun kuleh innig čiččâm pirrâdâhhâd:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Lviv lii sehe kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš. Tobbeen assii 237&nbsp;855 olmožid ive&nbsp;2021. Kuávlu eres stuárráámuuh kaavpugeh ive&nbsp;2021 lijjii Drohobytš (74&nbsp;610 ässed), Tšervonohrad (65&nbsp;180 ässed), Stryi (59&nbsp;608 ässed), Sambir (34&nbsp;444 ässed), Boryslav (32&nbsp;913 ässed) já Novojavorivsk (31&nbsp;280 ässed).

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Rivne kuávlu

[thumb|right|Rivne kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]
**Rivne kuávlu** ( teikkâ *Рівненщина*) lii haaldâtlâš kuávlu Ukrainast. Kuávlu vijđodâh lii 20&nbsp;047&nbsp;km² já tobbeen assii ive&nbsp;2021 aalgâst 1&nbsp;148&nbsp;456 olmožid. Ton ránnjákuávluh láá tavveen Vielgis-Ruošâ Brest já Homel kuávluh, nuorttân Žytomyr kuávlu, mäddin Hmelnytskyi já Ternopil kuávluh, maadâuárjin Lviv kuávlu sehe uárjin Volynia kuávlu. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Rivne, kost assii 245&nbsp;289 olmožid ive&nbsp;2021.

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Rivne kuávlun kuleh innig nelji pirrâduv:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Rivne lii sehe kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš. Tobbeen assii 245&nbsp;289 olmožid ive 2021.

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Sumy kuávlu

[thumb|right|Sumy kuávlu sajadâh [Ukrainast.]]

**Sumy kuávlu** ( teikkâ *Сумщина*) lii haaldâtlâš kuávlu Ukrainast. Kuávlu vijđodâh lii 23&nbsp;832&nbsp;km² já tobbeen assii ive&nbsp;2021 aalgâst 1&nbsp;053&nbsp;452 olmožid. Ton ránnjákuávluh láá maadânuorttân Harkova kuávlu, mäddin Pultava kuávlu já uárjin Tšernihiv kuávlu. Tavveen já nuorttân ránnjákuávluh láá Ruošâ Brjansk, Kursk já Belgorod kuávluh. Kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš lii Sumy, kost assii 259&nbsp;660 olmožid ive&nbsp;2021.

## Historjá
Sumy kuávlu vuáđudui ive&nbsp;1939.

## Haldâttâh já politiik
### Haaldâtlâš jyehim
#### Pirrâduvah
Ukraina kuávluhaldâttuv vuossâmuu tääsist láá kuávluh já nube tääsist pirrâduvah (). Syeinimáánu 2020 kuávlu-uđâsmitmist Ukraina alemus rääđi meridij, ete Sumy kuávlun kuleh innig vittâ pirrâduv:

## Viehâdâh
### Kaavpugeh
Sumy lii sehe kuávlu já siämmáánommâsii pirrâduv haaldâtlâš kuávdáš. Tobbeen assii ive&nbsp;2021 suulân 260&nbsp;000 olmožid. Kuávlu eres stuárráámuuh kaavpugeh ive&nbsp;2021 lijjii Konotop (84&nbsp;787 ässed), Šostka (73&nbsp;197 ässed), Oh'tyrka (47&nbsp;216 ässed), Romny (38&nbsp;305 ässed), Hluh'iv (32&nbsp;248 ässed), Lebedyn (24&nbsp;238 ässed) já Krolevets (22&nbsp;437 ässed).

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Castelsaraceno

**Castelsaraceno** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Castelsaracenost ääsih 1 241 olmožid. Ton vijđodâh lii 74,78 km², já alodâh 916 m. Castelsaraceno naaburkieldah láá Carbone, Latronico, Lauria, Moliterno, San Chirico Raparo, Sarconi já Spinoso.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Bruscati, Frusci, Miraldo já Pié d'Alpi.

## Fáádást eres soojijn

* Castelsaraceno kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Castelsaraceno Casa sulla roccia.jpg
Tra i vicoli di Castelsaraceno.jpg
Castelsaraceno Scorci.jpg
Monte Alpi (2) - panoramio.jpg


## Käldeeh
Castelmezzano

**Castelmezzano** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Castelmezzanost ääsih 738 olmožid. Ton vijđodâh lii 33,91 km², já alodâh 750 m. Castelmezzano naaburkieldah láá Albano di Lucania, Anzi, Laurenzana, Pietrapertosa já Trivigno.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Castelmezzano kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Chiesa dell'Ascensione.jpg
Tiätuvuárkká:Chiesa 2 castelmezzano.jpg
Tiätuvuárkká:Castelmezzano-chiesa-madre.jpg
Tiätuvuárkká:Ruderi Castello Svevo Normanno, Castelmezzano.jpg
Tiätuvuárkká:Ponte Romano Castelmezzano.jpg
Tiätuvuárkká:Castelmezzano (PZ) - i lpaese - panoramio.jpg
Tiätuvuárkká:Castelmezzano innevato.jpg


## Käldeeh
Castronuovo di Sant'Andrea

**Castronuovo di Sant'Andrea** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Castronuovo di Sant'Andreast ääsih 939 olmožid. Ton vijđodâh lii 47,75 km², já alodâh 650 m. Castronuovo di Sant'Andrea naaburkieldah láá Calvera, Chiaromonte, Roccanova, San Chirico Raparo já Teana.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Castronuovo di Sant'Andrea kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Käldeeh
Francavilla in Sinni

**Francavilla in Sinni** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Francavilla in Sinnist ääsih 4 043 olmožid. Ton vijđodâh lii 46,82 km², já alodâh 421 m. Francavilla in Sinni naaburkieldah láá Chiaromonte, Fardella, San Severino Lucano, Terranova di Pollino já San Costantino Albanese.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Francavilla in Sinni kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Certosa San Nicola.jpg
Tiätuvuárkká:Francavilla in Sinni, municipio.jpg
Tiätuvuárkká:Porta di ingresso della Certosa di San Nicola.jpg
Tiätuvuárkká:Palazzo delle Decime (piano terra).jpg


## Käldeeh
Castelluccio Superiore

**Castelluccio Superiore** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Castelluccio Superiorest ääsih 731 olmožid. Ton vijđodâh lii 32,98 km², já alodâh 680 m. Castelluccio Superiore naaburkieldah láá Castelluccio Inferiore, Laino Borgo, Latronico já Lauria.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Castelluccio Superiore kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Castelmezzano 01.jpg


## Käldeeh
Korâsvuotâ

**Korâsvuotâ** lii materiaalij meekaanlâš jiešvuotâ, mii meerhâš materiaal ääpi vuástálistiđ hämimolsom ađai sargâsem, kohhum já čuoppâm. Siämmáánáál miäruštâlloo meiddei nanosvuotâ, mii almoot tom, mon stuorrâ vyeimi materiaal killáá. Korâsvuođâ mittedeh maaŋgâi jieškote-uvlágán vuovijguin, main tehálumoseh láá Rockwell-korâsvuotâ, Brinell-korâsvuotâ, Vickers-korâsvuotâ já Mohs korâsvuotâ. Korrâsumos luándust kávnojeijee aamnâs lii tiimaant, mutâ lii máhđulâš valmâštiđ vala korrâsub borioksidijd synteetlávt.

Meetaalsiähusij korâsvuotân vaigutteh maaŋgah ääših, tegu:
* siävusamnâseh
* redusistem, ađai tot, mon ennuv siävus lii hämmejum rekristallisaatio maŋa
* tot, mon ennuv amnâs láá hammim ollâ liegâsvuođâst
* lii-uv pitá olgooš mahtnii muttum

Korâsvuođâ mittedem ij addel tärhis puáttus, peic puátusijd kalga kietâdâllâđ statistiiklávt. Siämmáánáál korâsvuođâ áárvuid ij kolgâččii almottiđ liijkás tárkká. 

Jieškote-uvlágán korâsvuotâciäkkáduvâi tulkkuumân láá ráhtám tavlustuvâid, mutâ taid kalga kevttiđ várugávt. Lii aaibâs máhđulâš já joba viehâ vises, ete tulkkuumist šadda 10&nbsp;% feilâ.

## Mohs korâsvuotâ

Mohs korâsvuotâ lii oovtâkiärdánis vyehi luokittâllâđ mineraalijd, já tot lii lamaš aanoost jo ive 1822 rääjist. Ciäkkádâhân kuleh love mineraalid, moid láá adelâm numerijd 1–10. Korrâsub mineraal, ađai ciäkkáduvâst paajeeb, puáhtá kyerdiđ timásub. Ciäkkáduv kooskah iä lah täsiveh já lii vaigâd miäruštâllâđ taggaar amnâs korâsvuođâ, mii páácá numerij kooskân.

Tai jieškote-uvlágán mineraalijguin kyerdih tom amnâs, mii lii tutkâmnáálá, já nuuvt lii máhđulâš verdidiđ toi korâsvuođâ.

Koozâ korâsvuotâ lii nyevt 2,5 (tot kuárdá kiipsâ) já niijbe tere korâsvuotâ 5,5.

## Käldeeh
Corleto Perticara

**Corleto Perticara** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Corleto Perticarast ääsih 2 354 olmožid. Ton vijđodâh lii 89,34 km², já alodâh 757 m. Corleto Perticara naaburkieldah láá Armento, Gorgoglione, Guardia Perticara, Laurenzana, Montemurro, Pietrapertosa já Viggiano.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Corleto Perticara kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Corleto P-Agosto 2008-Chiesa Madre.jpg
Corleto P-Agosto 2008-Cappella-Santa-Domenica.jpg
Corleto P-Agosto 2008-Campanile-Cappella-S-Domenica.jpg
Corleto P-Agosto 2008-Facciata-Chiesa-Madre.jpg
Corleto P-Agosto 2008-Chiesa-S-Antonio-da-Padova.jpg


## Käldeeh
Chiaromonte

**Chiaromonte** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Chiaromontest ääsih 1 787 olmožid. Ton vijđodâh lii 70,02 km², já alodâh 794 m. Chiaromonte naaburkieldah láá Castronuovo di Sant'Andrea, Castrovillari, Episcopia, Fardella, Francavilla in Sinni, Morano Calabro, Noepoli, Roccanova, San Costantino Albanese, San Severino Lucano, Senise, Teana, Terranova di Pollino já Viggianello.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Armirosse, Battifarano, Bosco Magnano, Canocchielo-Pollino, Capricci, Corice, Cotura, Cupolo, Don Fabio, Fiego, Foresta, Giardini del vescovo, Grottole, Ischia, Ischitello, Largo di Mezzo, Mainieri, Mancuoso, Molioto, Pieschi, Pietrapica, Ponte,  Poziello, Ricolio, Sagittario, Sammarella, San Pasquale, Sant'Uopo, Savino, Valle Pastori já Vertunno.

## Fáádást eres soojijn

* Chiaromonte kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Chiaromonte2.jpg
TorreSpiga.jpg
La Croce Chiaromonte.JPG
Chiaromonte (PZ) Grancia di Ventrile.jpg
Cappella dell'Immacolata.jpg
Palazzo Sanseverino.jpg
Chiaromonte (PZ) Convento dei frati della riforma del Carmine.jpg


## Käldeeh
Cersosimo

**Cersosimo** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Cersosimost ääsih 564 olmožid. Ton vijđodâh lii 24,75 km², já alodâh 548 m. Cersosimo naaburkieldah láá Alessandria del Carretto, Castroregio, Noepoli, Oriolo, San Giorgio Lucano já San Paolo Albanese.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Cersosimo kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Cersosimo, piazza Unità.jpg
Tiätuvuárkká:Cersosimo, palazzo Valicenti.jpg


## Käldeeh
Episcopia

**Episcopia** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Episcopiast ääsih 1 306 olmožid. Ton vijđodâh lii 28,64 km², já alodâh 530 m. Episcopia naaburkieldah láá Carbone, Chiaromonte, Fardella, Latronico já San Severino Lucano.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Demanio, Fichi D'Antuono, Lago Angella, Manca di Basso já Manca di Sopra.

## Fáádást eres soojijn

* Episcopia kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Panoramica del Chiostro del Convento di Sant'Antonio.jpg
Piazza Arcieri 01.jpg
Piazza San Nicola di Bari Episcopia.jpg
Scalinata del Rione Piediterra 01.jpg


## Käldeeh
Marjo Niemi

**Marjo Niemi** (š.&nbsp;čohčâmáánu 3. peeivi 1978 Eura, Suomâ) lii syemmilâš kirje-&nbsp;já čaaitâlmčällee.

## Eellim
Niemi valmâštui čaaitâlmčällen Teatterollâškoovlâst ive&nbsp;2004.

## Pargo
Niemi vuossâmuš roomaan lii *Juostu maa*, mii almostui ive&nbsp;2004. Suu nube roomaan, *Miten niin valo*, almostui nelji ive maŋeláá. Taan kirjeest sun lâi iävtukkâssân Runeberg-palhâšume uážžon, mut palhâšume finnij Hannele Mikaela Taivassalo kirjestis *Fem knivar hade Andrej Krapl*. Niemi ive&nbsp;2021 almostum kirje *Kuuleminen* lâi Finlandia-palhâšume iävtukkâssân, mut palhâšume finnij Jukka Viikilä kirjestis *Taivaallinen vastaanotto*.

### Romaneh
* 2004 – *Juostu maa*, Teos
* 2008 – *Miten niin valo*, Teos
* 2012 – *Ihmissyöjän ystävyys*, Teos
* 2016 – *Ihmiskokeita - proseduraalinen kollektiiviromaani*, MKS
* 2017 – *Kaikkien menetysten äiti*, Teos
* 2021 – *Kuuleminen*, Teos

### Čaitâlmeh
Mainâšum tuše teatter, kost lii lamaš vuáđučááitus, já ihe, kuás tot čááitus lâi.

* 2003 – *Siperia lopettaa*, Teak
* 2004 – *Juakse ko hullu!*, Jyväskylä kaavpugteatter
* 2005 – *Suuri Pölynimuri*, Teatter Hevosenkenkä
* 2005 – *Ei aina käy niin*, Tuurku pajeuáppeeteatter
* 2006 – *Kaikki se rakkaus mikä sinulle kuuluu* (oovtâst pargojuávhoin), Teatter Siperia
* 2006 – *Odotusaika on maksullista puheaikaa*, KOM-teatter
* 2006 – *Pikku Piru*, Ahaa Teatter
* 2007 – *Ennen kuolemaa*
* 2007 – *Elämänkerjuu*, Teatter Siperia
* 2009 – *Näytät vieraalta rakas*, Teatter Jurkka
* 2017 – *Keskellä ruuhkaa juoksee nainen*, Teatter Avoimet Ovet

## Palhâšumeh
Ive 2004 Niemi finnij Tiiliskivi-palhâšume vuossâmuu kirjestis *Juostu maa*. Veikkâ Niemi lâi iävtukkâssân Runeberg-palhâšume uážžon jo ive&nbsp;2008, sun vuoitij taam vasta love ive maŋeláá kirjestis *Kaikkien menetysten äiti*.

## Käldeeh
Ruvo del Monte

**Ruvo del Monte** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Ruvo del Montest ääsih 1 001 olmožid. Ton vijđodâh lii 32,62 km², já alodâh 674 m. Ruvo del Monte naaburkieldah láá Atella, Calitri, Rapone já San Fele.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Cerrutolo já Montagna Molara.

## Fáádást eres soojijn

* Ruvo del Monte kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Ruvo del Monte-Torre e Castello.JPG
Ruvo del Monte-Panorama dal Castello.JPG


## Käldeeh
Campomaggiore

**Campomaggiore** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Campomaggiorest ääsih 742 olmožid. Ton vijđodâh lii 12,48 km², já alodâh 808 m. Campomaggiore naaburkieldah láá Accettura, Albano di Lucania, Calciano já Pietrapertosa.

Campomaggiore lii vijđoduv mield Potenza eennâmkode ucemus kieldâ. 

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Campomaggiore kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Cappella Cutinelli.jpg
Casino della Contessa.jpg
Chiesa Campomaggiore vecchia.jpg
Palazzo Baronale Campomaggiore Vecchio, Campovecchio, Basilicata.jpg
Casino della Contessa 2, Campomaggiore Vecchio, Basilicata.jpg
Angolo di Utopia.jpg
Campomaggiore vecchia chiesa e palazzo baronale.jpg


## Käldeeh
Forenza

**Forenza** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Forenzast ääsih 1 872 olmožid. Ton vijđodâh lii 116,31 km², já alodâh 836 m. Forenza naaburkieldah láá Acerenza, Avigliano, Banzi, Filiano, Ginestra, Maschito, Palazzo San Gervasio, Pietragalla já Ripacandida.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Forenza kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Forenza Centro Storico.jpg
Tiätuvuárkká:Forenza Nel Centro Storico.jpg
Tiätuvuárkká:Forenza Casa nel centro storico.jpg
Tiätuvuárkká:Convento SS Crocifisso.jpg
Tiätuvuárkká:Parrocchia S. Nicola e Maria SS..jpg


## Käldeeh
Meccihaldâttâs

[thumb|320px|Meccihaldâttâs váldukonttur [Vantaa Tikkurilast]]
**Meccihaldâttâs** (,  já ) lii Suomâ staatâ finnodâhlájádâs, mii pyevtit luándusyergi palvâlusâid. Ton mittomeerijd tuhhit ovdâskodde ihásávt staatâ budjet uássin. Meccihaldâttâs puáđusstivriimist  västid eennâm- já meccituáluministeriö. Almos haldâttâhpargoid stivree meid pirâsministeriö jieijâs haldâttâhsyergi aašijn.

Meccihaldâttâs haaldâš suullân 12,5 miljovn hehtaarid eennâm- já čäcikuávluid, maid Suomâ staatâ oomâst. Tot lii masa kuálmádâs Suomâ vijđoduvvâst. Eennâmkuávlu styeresvuotâ lii 9&nbsp;139&nbsp;000 hehtaarid já čäcikuávlu 3&nbsp;419&nbsp;000 hehtaarid. Stuárráámus uási täin kuávluin lii Nuorttâ- já Tave-Suomâst. Meccihaldâttâs västid tai kuávlui hoittáámist já kevttimist nuuvt, ete tain lii ävkki syemmilii ohtsâškoodán nuuvt ennuv ko máhđulâš.

Ive 2020 puátusist Meccihaldâttâs puátudij staatân 120 miljovn eurod. Meccihaldâttâs eennâm- já čäciomâduv árvu lii suullân nelji miljard eurod.  
Meccihaldâttâs váldukonttur lii Vantaa Tikkurilast, toimâttâh- já finnodâhkuávdáš Dixi niäljád keerdist, čujottâsâst Ratatie 11&nbsp;B.

## Almos haldâttâhpargoh
Finnodâhtooimâ lasseen Meccihaldâttâs hoittáá viärutuáváiguin almos haldâttâhpargoid, maid staatâ tast tiiláá. Taah pargoh láá luándusuojâlem sehe vandârdeijei já pivdei palvâlusah.

Luándusuojâlem- já vandârdemkuávluid hoittáá Meccihaldâttâs Luándupalvâlusah. Tot västid Suomâ puoh aalmugmeecijn já eres luándusuojâlemkuávluin. Ive&nbsp;2021 ulmuuh ellii aalmugmeecijn, staatâ vandârdemkuávluin, historjáčuosâttuvâin, luándukuávdáin já eres pivnohis čuosâttuvâin ohtsis paijeel 8,5 miljovn kerdid.

Lahâaasâtlii luándusuojâlemkuávlui vijđodâh lii 1&nbsp;778&nbsp;000 hehtaarid. Ton lasseen Luándupalvâlusah hoittáá eres suojâlemkuávluid já staatâ almolijd čäcikuávluid.

Meccihaldâttâs Pivdempalvâlusah västid kuálástem já meccipivdo orniimist staatâ kuávluin. Tot vuábdá kuálástem- já pivdoluuvijd sehe norá staatâ kyelinälitipšommáávsuid eennâm- já meccituáluministeriön.

Meccitärhisteijeeh  vákšojeh laavâi paittum staatâ eennâm- já čäcikuávluin. Ton lasseen meccivákšojeijeeh já eres Meccihaldâttâs pargoviehâ išedeh vakšuumist, mutâ sist iä lah siämmááh vuoigâdvuođah ko meccitärhisteijein.

## Finnodâhtoimâ
Meccihaldâttâs Meccituálu Us () hoittáá lonolâskiävttumeecijd (suomâkielân *monikäyttömetsä*) sehe västid markkânistmist já vuábdá muorâid.

Meccihaldâttâs Kiddodâhovdánem (suomâkielân Metsähallitus Kiinteistökehitys) 
* västid kaavaamist Meccihaldâttâsâst,
* vuábdá já laigut kuávluid finnoduvváid já ovtâskâs ulmuid,
* västid Meccihaldâttâs eennâmvyebdimist já -uástuin,
* laigut keđgiamnâsij väldimsoojijd sehe
* västid aktiivlii hahâoovdedmist pieggâvuáimán kyeskee finnodâhtooimâst.

Ton lasseen Meccihaldâttâsâst láá kyehti eres nieidâfinnoduv. Siemen Forelia Oy pyevtit já vuábdá vyevdimuorâi siemânijd Suomâst já Tave-enâmijn. MH-Kivi Oy laigut keđgiamnâskuávluid infrastruktuur rähtei kevttimân já vuábdá jáludâsâid keđgiamnâskuávluin, maid tot haaldâš.

## Fáádást eres soojijn

* Meccihaldâttâs nettisiijđoh 

## Käldeeh
Marisha Rasi-Koskinen

**Marisha Rasi-Koskinen** (š. 1975 Jyväskylä, Suomâ) lii syemmilâš kirječällee.

## Pargo
Rasi-Koskinen vuossâmuš roomaan lii *Katariina*, mii almostui ive 2011.

## Palhâšumeh
Ive 2013 Rasi-Koskinen vuoitij Tiiliskivi-palhâšume kirjestis *Valheet*. Kuovâmáánu 5. peeivi 2021 sun vuoitij Runeberg-palhâšume kirjestis *Rec*.

## Kirjeh
### Romaneh
* 2011 – *Katariina*
* 2013 – *Valheet*
* 2014 – *Vaaleanpunainen meri*
* 2017 – *Eksymisen ja unohtamisen kirja*
* 2019 – *Auringon pimeä puoli*
* 2020 – *Rec*
* 2022 – *Pudonneet*

## Käldeeh
Gallicchio

**Gallicchio** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Gallicchiost ääsih 816 olmožid. Ton vijđodâh lii 23,63 km², já alodâh 730 m. Gallicchio naaburkieldah láá Armento, Guardia Perticara, Missanello, Roccanova, San Chirico Raparo já San Martino d'Agri.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Gallicchio kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Gallicchio.jpg


## Käldeeh
Rotonda

**Rotonda** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Rotondast ääsih 3 298 olmožid. Ton vijđodâh lii 42,92 km², já alodâh 580 m. Rotonda naaburkieldah láá Laino Borgo, Laino Castello, Morano Calabro, Mormanno já Viggianello.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Acqua Nocella, Barone, Bovile, Calcirello, Calorie, Capo d'Acqua, Cassaneto, Castellano, Castanitello, Ciponzio, Cotura, Daniele, Fiumara, Fratta, Gaglione, Giardini, Ianni La Barba, Lori, Madonna delle Grazie, Malita, Mostenzo, Patricone, Piano dell'Incoronata, Piedi Le Coste, Piè Valle, Ponte Cornuto, Porcile, Puzzicelli, Scaldacane, San Giovanni, San Lorenzo, Santa Maria, Schettino, Serra, Servie, Sitongia, Valli já Zircoli.

Eres aassum sajeh láá: Cozzo Fratta, Fratta, Malita, Mescio, Montagna di Basso, Spinazzo já Case Sparse.

## Fáádást eres soojijn

* Rotonda kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Ucasteddro2.jpg
Tiätuvuárkká:Ucasteddro4.jpg
Tiätuvuárkká:Ucasteddro3.jpg
Tiätuvuárkká:Sant'Antonio.jpg
Tiätuvuárkká:Chiesa SS Rosario.JPG
Tiätuvuárkká:Chiesa SS Rosario2.JPG
Tiätuvuárkká:Costantipoli.JPG


## Käldeeh
Ruoti

**Ruoti** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Ruotist ääsih 3 378 olmožid. Ton vijđodâh lii 55,45 km², já alodâh 751 m. Ruoti naaburkieldah láá Avigliano, Baragiano, Bella, Picerno já Potenza.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Acqua Bianca, Avriola, Bosco Grande, Caivano, Campestre, Cesine, Croce, Faggeta, Incasciaturo, Micele, San Giovanni, Serra Di Pepe, Toppo Di Scioscio, Valle Dell'Olmo já Valle In Casa.

## Fáádást eres soojijn

* Ruoti kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:CAPPELLA DEL CALVARIO, RUOTI (PZ).jpg
Tiätuvuárkká:CHIESA DEL ROSARIO, RUOTI.jpg
Tiätuvuárkká:Chiesa di San Vito, Ruoti.jpg
Tiätuvuárkká:Facciata Chiesa Madre di san Nicola di Bari, Ruoti.jpg


## Käldeeh
Lucy Liu

**Lucille Alexis ”Lucy” Liu** (š. 2. juovlâmáánu 1968 Queens, New York) lii ovtâstumstaatâlâš čaittâleijee, taaidâr já pyevtitteijee. Čaittâleijen sun lii vuáittám maaŋgâid palhâšuumijd ovdâmerkkân Critics’ Choice Television Awards suu roolâst rááiđust *[[Southland]]*, já Seoul International Drama Awards pyeremuu nissoončaittâleijee palhâšume suu roolâst rááiđust *[[Elementary]]*. Elementary (suomâkielân *Holmes NYC*) lii-uv ohtâ tain rááiđuin, main tobdeh suu pyeremustáá. Ton lasseen sun lii čaittâlâm eereeb iärrás rááiđust *[[Ally McBeal]]* (1998–2002), *[[Charlie's Angels]]* elleekuuvijn (2000 já 2003) sehe elleekooveest *[[Kill Bill: Volume 1]]* (2003).

## Eellim
Lucy Liu šoodâi ive 1968 Queensist, New Yorkist kiinalâš enâmânvärrejeijeid. Sun juuđij škoovlâ Stuyvesant High Schoolist, já peesâi tast maŋa siisâ New York ollâopâttâhân, mutâ sirdui Michigan ollâopâttâhân oovtâ ive maŋa. Tobbeen sun luuvâi aasialijd kielâid já kulttuur, já valmâštui kandidaatin ive 1990.

## Filmografia
### Elleekoveh

### Televisio

### Videospeelah

### Stivrejeijee

## Fáádást eres soojijn

* 

## Käldeeh
Teana

**Teana** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Teanast ääsih 532 olmožid. Ton vijđodâh lii 19,30 km², já alodâh 806 m. Teana naaburkieldah láá Calvera, Carbone, Castronuovo di Sant'Andrea, Chiaromonte já Fardella.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Teana kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Teana (PZ).jpg
Tiätuvuárkká:Entrée de Teana.JPG
Tiätuvuárkká:Reste de château.JPG


## Käldeeh
Robert Fripp

**Robert Fripp** (š. vyesimáánu 16. peeivi 1946, Dorset, Eŋland, Ovtâstum kunâgâskodde) lii eŋlandlâš musikkár sehe progressiivlâš rock čuojâtteijee King Crimson -juávhu kitarist já áinoo pisovâš jeessân. 

## Diskografia
::*King Crimson almostitmeh láá luvâttâllum [[King Crimson#Diskografia|juávhu jieijâs artikkâlist]].*

* 1968 – *The Cheerful Insanity of Giles, Giles, and Fripp*
* 1973 – *No Pussyfooting* (Brian Enoin)
* 1975 – *[[Evening Star]]* (Brian Enoin)
* 1979 – *Exposure*
* 1981 – *God Save the Queen/Under Heavy Manners*
* 1981 – *The League of Gentlemen* (League of Gentlemen)
* 1981 – *Let the Power Fall: An Album of Frippertronics*
* 1982 – *I Advance Masked* (Andy Summersáin)
* 1984 – *Bewitched* (Andy Summersáin)
* 1985 – *Network*
* 1985 – *God Save the King* (League of Gentlemen)
* 1986 – *The League of Crafty Guitarists Live*
* 1986 – *The Lady or the Tiger* (Toyah Willcoxáin)
* 1993 – *The First Day* (David Sylvianáin)
* 1993 – *Kings*
* 1994 – *The Bridge Between* (California Guitar Trio)
* 1994 – *1999 Soundscapes: Live in Argentina*
* 1994 – *Damage* (David Sylvianáin)
* 1995 – *Intergalactic Boogie Express: Live in Europe...*
* 1995 – *A Blessing of Tears: 1995 Soundscapes, Vol. 2* (live)
* 1995 – *Radiophonics: 1995 Soundscapes, Vol. 1* (live)
* 1996 – *That Which Passes: 1995 Soundscapes, Vol. 3* (live)
* 1996 – * Thrang Thrang Gozinbulx* (live, League of Gentlemen) 
* 1997 – *November Suite: 1996 Soundscapes - Live at Green Park Station*
* 1997 – *Pie Jesu*
* 1998 – *The Gates of Paradise*
* 1998 – *Lightness: Music for the Marble Palace*
* 1999 – *The Repercussions of Angelic Behavior* (Bill Rieflináin já Trey Gunnáin)
* 2002 – *Pawn Shop Prize* (Uncle Porky Can't Get No Talleráin)
* 2004 – *The Equatorial Stars* (Brian Enoin)

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Senise

**Senise** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Senisest ääsih 6 727 olmožid. Ton vijđodâh lii 97,31 km², já alodâh 335 m. Senise naaburkieldah láá Chiaromonte, Colobraro, Noepoli, Roccanova, San Giorgio Lucano já Sant'Arcangelo.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Senise kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Diga Monte Cotugno.JPG


## Käldeeh
Nagirvárrái

**Nagirvárrái** lii merâsämmilâš musikkár Emil Kárlsen vuossâmuš studioalbum. Album almostui syeinimáánu 16. peeivi 2021. Skiäru pyevtittij Mano Music.

## Pittálisto

## Käldeeh
Rapone

**Rapone** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Raponest ääsih 893 olmožid. Ton vijđodâh lii 29,51 km², já alodâh 838 m. Rapone naaburkieldah láá Calitri, Castelgrande, Pescopagano, Ruvo del Monte já San Fele.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Mazzapone, Forestella, Pediglione já Piano la Corte.

## Fáádást eres soojijn

* Rapone kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Rapone 4a.jpg
Nell'azzurro.jpg
Chiesa Madre - San Nicola Vescovo - Rapone.jpg
Il Sacro Cuore.jpg
Antica abitazione.jpg
Rapone - scorcio centro storico - 09.jpg
Rapone - scorcio centro storico - 01.jpg


## Käldeeh
Céline Sciamma

**Céline Sciamma**  (š. 12. skammâmáánu 1978, Pontoise, Val-d'Oise, Ranska) lii ranskalâš elleekovestivrejeijee já -kietâčällee. 

Sciamma lii lamaš maŋgii iävtukkâssân finniđ César-palhâšume, já ive 2017 sun vuoitij-uv taggaar pyeremuu heiviittum kietâčallust elleekuuvijn *[[Ma vie de Courgette]]*. Sun lii vuáittám meid Cannes elleekovejuuhlijn pyeremuu kietâčalluu palhâšume elleekuvijnis *[[Portrait de la jeune fille en feu]]* ive 2019.

## Filmografia
Käldee:  IMDb
### Stivrejeijee
* *[[Naissance des pieuvres]]* (2007)
* *[[Pauline]]* (2010)
* *[[Tomboy (ive 2011 elleekove)|Tomboy]]* (2011)
* *[[Les 18 du 57, Boulevard de Strasbourg]]* (uánihisfilmâ, 2014)
* *[[Bande de filles]]* (2014)
* *[[La Coupe Bernard Tapine]]* (uánihisdokument, 2018)
* *[[Portrait de la jeune fille en feu]]* (2019)
* *[[Petite maman]]* (2021)

### Kietâčällee
* *[[Les premières communions]]* (uánihisfilmâ, 2004)
* *[[Cache ta joie]]* (uánihisfilmâ, 2006)
* *[[Naissance des pieuvres]]* (2007)
* *[[Ivory Tower]]* (2010)
* *[[Tomboy (ive 2011 elleekove)|Tomboy]]* (2011)
* *[[Bande de filles]]* (2014)
* *[[Bébé tigre]]* (konsult, 2014)
* *[[Quand on a 17 ans]]* (2016)
* *[[Ma vie de Courgette]]* (2016)
* *[[La Coupe Bernard Tapine]]* (uánihisdokument, 2018)
* *[[Le vent tourne]]* (2018)
* *[[Portrait de la jeune fille en feu]]* (2019)
* *[[Petite maman]]* (2021)
* *[[Les Olympiades, Paris 13e]]* (2021)

## Käldeeh
Kuldīga

**Kuldīga** lii kaavpug Latviast. Kuldīgast ääsih 10&nbsp;395 olmožid. Ton vijđodâh lii 13,2&nbsp;km² já alodâh 25&nbsp;m.

## Historjá

Kuldīga vuáđudui ive&nbsp;1242, já tast šoodâi kaavpug ive&nbsp;1378.

### Nommâ

* Jesusburg (1242)
* Goldingen (1242–1917, 1941–1945)
* Kuldīga (1917–1941, 1945 rääjist)

## Ässeeloho

## Kovegalleria

Tiätuvuárkká:Вид на город с колокольни церкви св. Катрины.jpg
Tiätuvuárkká:Aeropanorama-Ventas rumba - panoramio (1).jpg
Tiätuvuárkká:Kuldīgas pilsētas dome 2000-07-08.jpg
Tiätuvuárkká:My lego town - panoramio.jpg
Tiätuvuárkká:Sv. Trīsvienības katoļu baznīca, Kuldīga 04.jpg
Tiätuvuárkká:Canal in Kuldiga.jpg
Tiätuvuárkká:Kuldīga sinagogue, now a library.jpg
Tiätuvuárkká:A Foggy morning in Kuldīga.jpg


## Käldeeh
Emil Kárlsen

[thumb|Karlsen ive 2018 [Riddu Riđđu-festivaalist. Kove: Ørjan Marakatt Bertelsen]]
**Emil Ráste Nikolavu Karlsen** (š. 1997 noomáin **Karlsen**) teikkâ **Čávkkus-Emil** lii merâsämmilâš taaidâr já musikkár. Karlsen lii poprock-juávhu Resirkulert lávloo já kitarist.

## Palhâšumeh
Ive 2019 Karlsen väljejui Riddu Riđu ive nuorâ taidârin.

## Diskografia
### Albumeh
* 2017 – *[[Du snakke for dæ sjøl]]*, juávhoin *Resirkulert*
* 2019 – *[[For en dag, for et liv]]*, juávhoin *Resirkulert*
* 2021 – *[[Nagirvárrái]]*, oovtâst Lávrein

### Nurâldâhskiäruh
* 2025 – *[[Det Nye Nord]] (Live I Store Studio)*, pitáigijn *Sïebne – Sømna*, *Takkesang* oovtâst Ingvild Austáin já *Walkie Talk* oovtâst Jon-Are Masternesáin já Moddijn

### EP:h
* 2024 – *[[Binnát]]*

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Terranova di Pollino

**Terranova di Pollino** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Terranova di Pollinost ääsih 1 053 olmožid. Ton vijđodâh lii 113,07 km², já alodâh 926 m. Terranova di Pollino naaburkieldah láá Alessandria del Carretto, Castrovillari, Cerchiara di Calabria, Chiaromonte, Francavilla in Sinni, San Costantino Albanese, San Lorenzo Bellizzi, San Paolo Albanese já San Severino Lucano.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Casa Del Conte, Destra Delle Donne, San Migalio já Vena Della Ricotta.

## Fáádást eres soojijn

* Terranova di Pollino kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Chiesa San Francesco da Paola (Terranova di Pollino)01.jpg
Lavatoio pubblico - Terranova di Pollino (PZ).jpg
Roccia Falconara.jpg


## Käldeeh
Tikanoja-taaiđâviäsu

pienoiskuva|300x300px|Tikanoja-taaiđâviäsu lii finnodâholmooš Frithjof Tikanoja (1877–1964) ovdii pääihist čujottâsâst Hovioikeudenpuistikko 4.
**Tikanoja-taaiđâviäsu** lii taaiđâmuseo Vaasast. Taaiđâviäsust lii härvinâš čuágáldâh olgoeennâmlijn taaiđâtuojijn, moh láá iänááš rahtum 1800-lovvoost já 1900-lovo aalgâst ranskalii máálámtaiđuu ärbivyevi mield.

## Historjá
Taaiđâviäsu vuáđudij vaasalâš finnodâholmooš Frithjof Tikanoja (1877–1964), kii skeŋkkij kiddoduv já jieijâs stuorrâ taaiđâčuágálduv Vaasa kaavpugân juovlâmáánu 22. peeivi 1951. Uđđâ museo lekkui Tikanoja ovdii pääihist Vaasa kuávdáást čujottâsâst Hovioikeudenpuistikko 4 siämmáá ive tiäppánpeeivi.

Ive 2015 rääjist Tikanoja-taaiđâviäsu lii kuullâm Vaasa kaavpug museoi ohtsii organisaation oovtâst Kuntsi tááláštaiđuu museoin, Pohjanmaa museoin, Vaasa taaiđâhallijn já Puáris Vaasa museoin.

## Museo toimâ
Museost uárnejuvvojeh jyehi ive maaŋgah aalmugijkoskâsii já syemmilii taiđuu čáitálduvah. Ton lasseen tobbeen uárnejuvvojeh pirrâ ive maaŋgâlágán tábáhtusah tegu muusiktábáhtusah já taaiđâluvâlduvah.

## Fáádást eres soojijn

* Tikanoja-taaiđâviäsu virgáliih nettisiijđoh 

## Käldeeh
Audrey Tautou

**Audrey Justine Tautou** (š. 9. porgemáánu 1976, Beaumont, Puy-de-Dôme, Ranska) lii ranskalâš čaittâleijee. Sun algâttij čaittâleijen televisiost 1990-lovo loppâkeejist já finnij suu vuosmuu elleekoveroolâ elleekooveest *[[Vénus beauté (institut)]]* (1999), mast sun vuoitij pyeremuu nuorâ nissoon čaittâleijee César. Maailmvijđosávt Tautou kulostui elleekove *[[Le fabuleux destin d'Amélie Poulain]]* (2001) peht, mii lii ohtâ Ranska pyeremustáá miänástum elleekuuvijn. 

Tatou lii čaittâlâm tuše oovtâ Hollywood-elleekooveest: *[[The Da Vinci Code (elleekove)|The Da Vinci Code]]* (2006). Sun lii muštâlâm sahhiittâlmijn, ete sun ij lah perustum čaittâliđ Hollywoodist.

## Eellim
Audrey Tautou šoodâi ive 1976 Ranskaast Beaumont siijdâst, mutâ pajasšoodâi Montluçonist. Suu eeči lii njälmikiiruurg já enni máttáátteijee, kii adelij sunjin noomâ Audrey Hepburn mield. Tautou lijkkuustui čaittâlmân tast maŋa ko lâi jottáám kesikuursâ Cours Florent-teatterškoovlâst. 

## Filmografia
thumb|upright|Audrey Tautou Cannesist ive 1999.

### Elleekoveh

### Televisioelleekoveh

### Uánihiselleekoveh

### Televisiorááiđuh

## Fáádást eres soojijn

## Käldeeh
Savoia di Lucania

**Savoia di Lucania** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Savoia di Lucaniast ääsih 1 020 olmožid. Ton vijđodâh lii 32,84 km², já alodâh 720 m. Savoia di Lucania naaburkieldah láá Caggiano, Picerno, Sant'Angelo Le Fratte, Satriano di Lucania, Tito já Vietri di Potenza.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Siijdah
Castellaro, Fossati já Perolla.

## Fáádást eres soojijn

* Savoia di Lucania kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

Murales di Giovanni Passannante.jpg
Viuzza di Savoia Di Lucania.jpg
Facciata Castello Salviano 2002.jpg
Facciata Castello Salviano Agosto 2015.jpg
Castello Salviano.jpg
Savoia di Lucania - Cascata Grande del Tuorno.jpg


## Käldeeh
Vivica A. Fox

**Vivica Anjanetta Fox** (š. 30. syeinimáánu 1964, South Bend, Indiana, Ovtâstum staatah) lii ovtâstumstaatâlâš čaittâleijee, pyevtitteijee já läiđejeijee.

## Eellim
Fox šoodâi South Bendist, Indianast priivaatškoovlâ haldâšeijee Williamân já talhâsteknikkár Everlyenan. Sun lii nuorâmus perruu neelji päärnist. Nubálovihásâžžân Fox aasâi Indianapolisist, kost sun valmâštui Arlington High Schoolist. Valmâštum maŋa Fox varrij Los Angelesân, Kalifornian juurdân ovdediđ suu karrieer lávdástemsyergist. Siämmást sun juuđij škoovlâ Golden West Collegest Huntington Beachist.

## Karrieer
1980-lovo loopâst, muáddi ive Kalifornian varrim maŋa, finniiškuođij Fox čaittâlemroolâid saibârááiđuin tego *[[Matlock]]ist*, *[[Days of Our Lives]]ist* já *[[Generations]]ist*. Suu vuossâmuš stuorrâ elleekoveroolâ lâi elleekooveest *[[Independence Day (ive 1996 elleekove)|Independence Day]]* ive 1996.

## Filmografia
### Elleekoveh

### Televisio

### Videospeelah

### Muusikvideoin

## Fáádást eres soojijn

* 

## Käldeeh
Oppido Lucano

**Oppido Lucano** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Oppido Lucanost ääsih 3 585 olmožid. Ton vijđodâh lii 54,88 km², já alodâh 670 m. Oppido Lucano naaburkieldah láá Acerenza, Cancellara, Genzano di Lucania, Irsina já Tolve.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Oppido Lucano kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Kovegalleria

E1764a374c.jpg
Castello di Oppido medievale.JPG


## Käldeeh
Laurenzana

**Laurenzana** lii kieldâ Italiast, Basilicata kuávlust. Laurenzanast ääsih 1 650 olmožid. Ton vijđodâh lii 95,71 km², já alodâh 850 m. Laurenzana naaburkieldah láá Anzi, Calvello, Castelmezzano, Corleto Perticara, Pietrapertosa já Viggiano.

## Viehâdâh
### Ässeeloho

## Fáádást eres soojijn

* Laurenzana kieldâ virgáliih nettisiijđoh 

## Käldeeh