Danaé (mytológia)

[náhľad|''Danaé'', autor:[Alexandre-Jacques Chantron (1842 – 1918)]]

**Danaé** alebo zastarano **Danae** či **Danaë** (starogr. Δανάη – Danaé, ) je v gréckej mytológii dcéra argejského kráľa Akrisia a jeho manželky Eurydiky (alebo Aganippy), matka hrdinu Persea.

Kráľovská dcéra Danaé bola taká krásna, že sa do nej zaľúbil aj najvyšší boh Zeus a zatúžil mať s ňou syna. Jej otec Akrisios však pre to nemal pochopenie, hlavne preto, že veštba predpovedala, že zahynie rukou syna svojej dcéry. Preto ju uväznil do podzemnej komnaty, aby ju ukryl pred všetkými mužmi. Ale všemohúci Zeus túto prekážku prekonal tak, že sa k nej priblížil v podobe zlatého dažďa, ktorý prenikol múrmi jej väzenia a po patričnej dobe sa stal otcom syna Persea.

Keď sa jej otec o narodení vnuka dozvedel, vykonal hrozný čin. Do veľkej truhlice zavrel svoju dcéru i vnuka a hodil ich do mora. Osudom Diovho syna a jeho matky však nebolo utopiť sa v mori. Vlny ich odniesli k ostrovu Serifos a tam ich vylovil rybár Diktys, brat serifského kráľa Polydekta. Ten sa ujal Danay a keď mu povedala, že jej syn je Diov potomok, venoval jej všetku starostlivosť a pozornosť. Pretože bola krásna aj on po nej zatúžil. Ale aj keď jej dlhé roky ponúkal všetko možné, ona jeho priazeň odmietala. Keď už jeho kráľovská trpezlivosť dochádzala, chcel sa jej zmocniť násilím, ale v tej dobe bol už Perseus dosť silný, aby svoju matku ubránil.

Polydektes sa preto rozhodol zbaviť sa Persea. Neustále ho provokoval tým, že pochybuje o jeho božskom pôvode a povedal mu, že ak tomu tak je, nech to dokáže splnením nadľudskej úlohy. To vyústilo do sľubu Persea, že podá dôkaz splnenia tejto úlohy. Polydektes mu teda uložil úlohu o ktorej sa hovorilo, že je nesplniteľná, priniesť hlavu hroznej Medúzy jednu z troch Gorgon. Medúza bola obluda s kovovými krídlami, s jedovatými hadmi namiesto vlasov a pri pohľade na ňu každý skamenel. A tak sa Perseus vydal do neznámych ďalekých končín. Keďže mu nechýbala odvaha, pomohli mu aj bohovia a tak prekonal rad ťažkých nástrah, až sa nakoniec dostal k Medúze a majúc na pamäti všetky dobré rady, súboj s Medúzou vyhral, a s jej hlavou ukrytou v koženom vaku sa vrátil na ostrov Serifos.

Bol tiež najvyšší čas, pretože matka sa už skrývala pred Polydektom v Diovom chráme, obkľúčenom kráľovskými vojakmi. Kráľ čakal v hodovnej sieni, kým ju vojaci privedú. Namiesto toho sa však objavil Perseus a ohlásil splnenie úlohy. Kráľ neveril svojim očiam a označil Persea za klamára a žiadal ho o predloženie dôkazu. Tým ale vyslovil posledné prianie svojho života, pretože Perseus odvrátil zrak, vytiahol hlavu Medúzy a v tej chvíli boli Polydektes a jeho družina premenení na kameň.

Perseus sa potom so svojou matkou vrátili do rodného Argu. Vládu nad Serifom prenechali Diktyovi, bratovi bývalého kráľa. Keď sa však kráľ Akrisios, Perseov starý otec, dozvedel, že sa Danaé so synom vracia, opustil rýchlo Argos a hľadal útočisko v Tesálii, kde založil mesto Larisa. Ale dávna veštba ho aj tam dostihla. V Larise sa onedlho konali veľké športové hry, ktorých sa zúčastnil aj Perseus v súťaži hode diskom. Keď potom Perseus hodil svoj disk, ten sa odchýlil z dráhy, trafil Akrisia a zabil ho.[náhľad|''Danaé a Zeus v podobe zlatého dažďa'', červenofigúrový kratér, cca [450 pred Kr.]]

Perseus sa potom vydal do sveta za svojimi ďalšími dobrodružstvami a jeho matka Danaé žila šťastne na hrade až do svojej smrti.

## Odraz v umení
Podoba Danay sa zachovala na malom počte antických váz nevalnej hodnoty. Z novodobých umelcov ju  stvárnili napr:
* Tizian na obraze *Danaé s Amorom*, je v neapolskom Národnom múzeu a druhý jeho obraz *Danaé* sa nachádza v madridskom Prade
* Obraz rovnakého mena namaľoval tiež Rembrandt van Rijn (v roku 1636), je v petrohradskej Ermitáži
* Tiež aj v Praha vlastnila dva obrazy *Danay* – ten Correggiov sa z Rudolfinských zbierok dostal do Ríma do Villy Borghese a obraz Tizianov zase do viedenského Umelecko-historického múzea

## Zdroje
* 
* 

## Iné projekty

Kategória:Postavy gréckej mytológie