Vasiľ Hadžega

**Vasyľ Mykolajovyč Hadžega** (* 1863/1864, Ruská Poľana, Rakúske cisárstvo, dnes Ukrajina† 15. marec 1938, Užhorod, Česko-Slovensko, dnes Ukrajina) bol cirkevný a kultúrno-občiansky činiteľ, historik, pedagóg, redaktor a prekladateľ pôsobiaci na Podkarpatskej Rusi. Patril medzi zakladateľov spoločnosti *[[Prosvita]]* (po slovensky *Osveta*). Mal doktorát z teológie. Patril medzi čestných členov *Naukového tovarystva imeni Ševčenka* (po slovensky *Vedecké tovarišstvo Ševčenka*). Bol prvým predsedom krajského družstevného zväzu a sekretárom *[[Spoločnosť sv. Bazila Veľkého|Spoločnosti sv. Bazila Veľkého]]* (pôvodný názov: *Obščestvo sv. Vasyľa Velykoho*; iný názov: *Spoločnosť sv. Vasilija Veľkého*; rusínsky názov: *Spoločnosť sv. Vasyľa Velykoho*; ukrajinský názov: *Tovarystvo sv. Vasyľa Velykoho*).

## Životopis
Vasyľ Mykolajovyč Hadžega sa narodil v rodine kňaza a učiteľa. Študoval na gymnáziách v Užhorode a v Levoči. V štúdiu pokračoval v Užhorodskom duchovnom seminári (188183) a v Budapeštianskom duchovnom seminári (1883). Vysokoškolské štúdium absolvoval na Viedenskej univerzite v rokoch 1883 až 1887. Učil v Užhorodskom duchovnom seminári. V roku 1919 sa stal predsedom *Ruskoho klubu* (po slovensky *Ruského klubu*) a členom prezídia ukrajinskej spoločnosti *[[Prosvita (tovarišstvo)|Prosvita]]* (po slovensky *Osveta*), ako aj redaktorom *Naukového zbirnyka* (po slovensky *Odborného zborníka*). Zastával pozíciu kanonika a pápežského preláta Mukačevskej eparchie.

V roku 1910 urobil prvý dôkladný preklad samostatných úryvkov z najstaršej maďarskej kroniky*[[Anonymova kronika|Anonymovej kroniky]]* (Gesta Hungarorum), čo malo veľký význam pre rozvoj historickej vedy na Podkarpatskej Rusi.

Vasyľ Mykolajovyč Hadžega sa v značnej miere venoval štúdiu kroniky *Rozprávanie o dávnych časoch* (*Povisť mynulich lit*)zvlášť obdobiu šírenia kresťanstva na Kyjevskej Rusi za vlády kniežaťa Vladimíra, čím pokračoval v práci Anatolija Kralického. Podľa jeho názoru letopis opisuje pôvod kresťanskej tradície zakarpatských Rusínov a Ukrajincov. Postupom času pri písaní svojich diel prechádzal od jazyčija k ukrajinčine, čo je možné vidieť pri jeho publikáciách vydávaných spoločnosťou *[[Prosvita (tovarišstvo)|Prosvita]]* (po slovensky *Osveta*) pôsobiacej v Užhorode.

Časť prác Vasyľa Mykolajovyča Hadžegu zostala nepublikovaná.

Vasyľ Mykolajovyč Hadžega zomrel 15. marca 1938. Bol pochovaný do krypty Kafedraľného soboru (po slovensky *Katedrálneho chrámu*) v Užhorode.

## Práce

* *Dodatky do istoriy rusynov i ruskych cerkvej u buvšyj župi Zemplynskoj* (po slovensky *Dodatky k histórii Rusínov a ruských cerkvách v bývalej župe Zemplínskej*, 1922 – 37).
* *Perva proba ystorii hreko-katolyckoj Mukačevskoj eparchii* (po slovensky *Prvá vzorka histórie gréckokatolíckej Mukačevskej eparchie*, 1924).
* *Ivan Foharašij* (1927).
* *O pervych načatkach narodnoho škoľnyctva na Podkarpatskoj Rusi* (po slovensky *O prvých začiatkoch národného školstva na Podkarpatskej Rusi*, 1927).
* *Mychajlo Lučkaj: žyťťepys i tvory* (po slovensky *Michal Lučkaj: život a tvorba*, 1929).
* *Kňaz Fedor Koriatovyč i Maramaroš* (po slovensky *Knieža Fedor Koriatovyč a Marmaroš*, 1931).
* *Papska bulla o pereložeňu osedka hreko-katolyckoj Mukačevskoj eparchiy z Mukačeva do Užhorodu* (po slovensky *Pápežská bula o preložení sídla gréckokatolíckej Mukačevskej eparchie z Mukačeva do Užhorodu*, 1935).
* *Vplyv Reformaciji na pidkarpatskych rusyniv* (po slovensky *Vplyv Reformácie na podkarpatských Rusínov*, 1943).

## Pamiatka
Od februára 2023 je po Vasyľovi Makolajovyčovi Hadžegovi pomenovaná jedna z ulíc v Užhorode.

## Zdroje

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Kategória:Osobnosti zo Zakarpatskej oblasti
Kategória:Úmrtia 15. marca
Kategória:Úmrtia v 1938
Kategória:Absolventi Viedenskej univerzity
Kategória:Kanonici