Bitka pri Rafii

**Bitka pri Rafii** (tiež známa ako *bitka pri Gaze*) sa odohrala 22. júna 217 pred Kr. a bola najväčším vojenským stretom štvrtej sýrskej vojny. V bitke proti sebe nastúpilo egyptské vojsko pod velením kráľa Ptolemaia IV. Filopatora a vojsko Seleukovského kráľovstva vedené kráľom Antiochom III. Veľkým. Bitka patrila k najväčším ozbrojeným stretom v helenistickom svete a rozhodla o osude územia Koilé Syrie (z gr. *„Hlboká Sýria“*; strategická oblasť zahŕňajúca južnú Sýriu, Palestínu a Feníciu).

## Predohra
Ptolemaiovci a Seleukovci počas 3. storočia pred Kr. opakovane bojovali o kontrolu nad Sýriou v sérii konfliktov známych ako Sýrske vojny. Štvrtá sýrska vojna začala v roku 219 pred Kr.. V roku 217 pred Kr. sa obe armády stretli pri sýrskom meste Rafia. Podľa historika Polybia si kráľ Antiochos III. vybudoval tábor najprv vo vzdialenosti 2 km a neskôr len 1 km od nepriateľa. Bitke predchádzalo niekoľko menších potýčok a neúspešný pokus o atentát na Ptolemaia IV., ktorý zosnoval prebehlík Theodotos z Aitólie.
 
## Sily a zloženie armád
Podľa historika Polybia disponoval Ptolemaios celkovo 70 000 pešiakmi, 5 000 jazdcami a 73 slonmi, zatiaľ čo Antiochos mal 62 000 pešiakov, 6 000 jazdcov a 102 slonov.

### Seleukovská armáda
Antiochovo vojsko bolo pestrou zmesou národov z celej ríše. Pechota pozostávala z:
* *5 000 ľahko odetých bojovníkov:* Dahovia, Karmančania a Kilikiáni pod velením Byttaka Macedónskeho.
* *10 000 falangistov (*Argyraspides* – Strieborné štíty):* Elitná jednotka pod velením Theodota z Aitólie (ktorý predtým slúžil Ptolemaiovi, ale zradil ho a odovzdal Antiochovi dôležité územia v Sýrii).
* *20 000 macedónskych falangistov:* Hlavná úderná sila pod velením Nikarcha a Theodota Hemiolia.
* *2 000 perzských a agriánskych lukostrelcov* a prakovníkov spolu s *2 000 Trákmi* pod velením Menedéma.
* *5 000 Médov, Kissiánov a Kadusiánov* pod velením Aspasiana.
* *10 000 Arabov* pod velením Zabdibela, ktorí boli naverbovaní z radov susedných kmeňov.
* *5 000 gréckych žoldnierov* pod velením Hippolocha a *2 500 Kréťanov*.

Jazdu tvorilo 4 000 mužov pod velením kráľovho synovca Antipatra a 2 000 mužov pod Themisonom. Pred bojovou líniou bolo zoradených *102 indických slonov* pod vedením Filipa a Myiska.

### Ptolemaiovská armáda
Ptolemaios IV. musel pred bitkou vykonať zásadnú reformu armády, pretože nemal dostatok macedónskych osadníkov. Do vojska prvýkrát masovo zaradil domorodých Egypťanov.
* *3 000 elitných [[Hypaspisti|hypaspistov]] (*agéma*):* Pod velením Eurylocha.
* *2 000 peltastov:* Pod velením Sókrata Boiótskeho.
* *25 000 macedónskych falangistov:* Pod velením Andromacha a Ptolemaia, syna Thrasea.
* *8 000 gréckych žoldnierov*' a *3 000 Kréťanov* pod velením Foxida.
* *20 000 domorodých Egypťanov:* Vycvičených v macedónskom štýle (boj s dlhou sarisou) pod velením ministra Sósibia.
* *3 000 Líbyjcov* a *6 000 Trákov a Galov* žijúcich v Egypte.

Jazda bola rozdelená na kráľovskú gardu (700 mužov) a lokálnu egyptskú či líbyjskú jazdu (2 300 mužov) pod velením Polykrata z Argosu. Ostatných 2 000 jazdcov tvorili žoldnieri pod Echekratom. Armádu sprevádzalo *73 afrických slonov*.

## Vojnové slony
Rafia je jedinou známou bitkou, v ktorej proti sebe bojovali africké a ázijské slony. Podľa Polybia boli Antiochove indické slony (*Elephas maximus*) väčšie a silnejšie než Ptolemaiove africké slony. Dlho sa predpokladalo, že Ptolemaios používal menšie pralesné slony (*Loxodonta cyclotis*), no moderný výskum DNA naznačuje, že išlo o dnes už vyhynutý poddruh afrického slona z oblasti dnešnej Eritrey (*Loxodonta africana pharaoensis*). Polybios opisuje, že africké slony nedokázali zniesť pach a rev svojich indických náprotivkov a v panike ustupovali cez vlastné línie.

## Priebeh bitky
Po piatich dňoch manévrovania sa obe armády zoradili do boja s falangami v strede. Bitka začala stretom slonov na krídlach. Na ptolemaiovskom ľavom krídle africké slony spanikárili a rozvrátili vlastnú pechotu. Antiochos III. so svojou jazdou prerazil toto krídlo a začal prenasledovať ustupujúcich Egypťanov, čím sa však príliš vzdialil od hlavného bojska.

V strede zatiaľ došlo k rozhodujúcemu stretu faláng. Ptolemaios osobne jazdil medzi radmi a povzbudzoval svojich mužov. Vďaka prítomnosti domorodej egyptskej falangy, ktorá bojovala s veľkým odhodlaním, Ptolemaiovci zatlačili seleukovský stred. Keď si Antiochos uvedomil, že jeho stred je zničený, bolo neskoro na sformovanie nových radov a musel ustúpiť do Rafie.

## Dôsledky
Ptolemaiovci si víťazstvom zabezpečili provinciu Koilé Syria, no len dočasne – do roku 200 pred Kr., kedy ich Antiochos porazil v bitke pri Panione. Bitka však mala nečakaný vplyv na vnútornú stabilitu Egypta. Domorodí Egypťania, ktorí zohrali v bitke kľúčovú úlohu, získali sebavedomie, čo viedlo k sérii povstaní a vzniku nezávislého kráľovstva v Hornom Egypte, ktoré trvalo takmer 20 rokov.

## Referencie

## Pozri aj
* Seleukovská ríša

Kategória:Bitky Grékov
Kategória:Dejiny Egypta
Kategória:Staroveké Grécko
Kategória:217 pred Kr.