open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ATA

**Ata** môže byť:
* otec alebo baba po turecky
* čistiaci prostriedok, pozri Ata (čistiaci prostriedok)
* jeden z ostrovov v Tonge, pozri Ata (ostrov)

**ata** je značka na vyjadrenie tlaku v absolútnych technických atmosférach

**ATA** môže byť:
* actual time of arrival – skutočný čas príchodu (dopravného prostriedku na dané miesto)
* Advanced Technology Attachment, v informatike
* "air to air" – typ medzistupňového chladiča
* Allen Telescope Array, anténová smerová sústava pre SETI
* Analog Telephony Adapter, prístroj na spojenie analógových telefónov so systémom Voice over IP
* Antarktída, kód ISO 3166-1
* Artists Television Access
* "Automatic Tracking Aid", pozri radar
* "Auxiliary Ocean Tug" u Námorníctva USA
* Comandante FAP Germán Arias Graziani Airport v Peru, kód IATA
* Organizácia:
** Archery Trade Associaton
** Adams-Toman Aircraft Company, výrobca lietadiel v 20. rokoch 20. storočia
** Air Trans Africa, letecká spoločnosť
** Air Transport Association
** Air Transport Auxiliary (v Kráľovskom letectve)
** ATAv, virtuálna letecká spoločnosť
** Atlantic Treaty Association
** Alberta Teachers' Association
** Allegheny Trail Alliance
** American Telemedicine Association
** American Topical Association
** American Translators Association
** American Trucking Association
** ATA Airlines (predtým American Trans Air)
** Air Transport Association of America, Inc.
** American Tinnitus Association
** American Taekwondo Association
** Amateur Trapshooting Association
** American Thyroid Association
** Association of Talent Agents
** American Tilapia Association
** American Telugu Association
** Albanian Telegraphic Agency
** Archery Trade Association
** American Tarot Association
** Australian Trucking Association
** American Taxation Association
** Alliance for Taxpayer Access 
** Alberta Teachers' Association 
** American Turkish Association
Varroatóza

náhľad|Pôvodca varroatózy
**Varroatóza** je choroba, spôsobená roztočom *[[Varroa destructor]]*, napadajúca včely medonosné. Roztoče sa živia tukovými telieskami atakovaných včiel. Rozvojový cyklus trvá 9 až 10 dní. V tom čase samička znáša 3 až 6 vajíčok, z ktorých sa rodí 2/3 samíc a 1/3 samcov. Bez pomoci človeka atakované včelie rodiny po 2 – 3 rokoch celkom uhynú. Roztoč navyše často prenáša tzv. včelí mor.

## Rozširovanie varroatózy
* začiatok 60. rokov – Japonsko, Sovietsky zväz
* 1960 – 1970 – východná Európa
* 1971 – Brazília
* 1978 – východné Slovensko
* koniec 70. rokov – Severná Amerika
* 1980 – Poľsko (Kraśnik u Lublinu)
* 1981 – Francúzsko
* 1982 – Česko (okres Ústí nad Orlicí)
* 1984 – Švajčiarsko, Nemecko, Taliansko
* 1987 – Spojené štáty
* 1989 – Kanada
* 1992 – Spojené kráľovstvo
* 2000 – Nový Zéland (Južný ostrov)
* 2006 – Nový Zéland (Severný ostrov)

Kategória:Choroby včiel
Kategória:Parazitárne choroby zvierat
Božena Plocháňová

**Božena Plocháňová** (* 2. január 1929, Praha – † 11. august 2020, Bratislava) bola slovenská ilustrátorka a karikaturistka českého pôvodu.

Narodila sa v Prahe, kde vyrastala v časti Vinohrady. Od roku 1952 pôsobila v humoristickom časopise Roháč, ako jedna z prvých žien, venujúca sa profesionálne kreslenému humoru. Kmeňovou pracovníčkou tohto časopisu bola štyri desaťročia (až do jeho zániku). K spolupráci ju prehovoril maliar Štefan Bednár, vtedajší šéfredaktor. Približne 30 rokov kreslila populárny komiks o manželskom páre *Bill a Mary* (spočiatku odohrávajúci sa na Divokom západe, neskôr na Slovensku).

Ilustrovala mnoho detských kníh i učebníc, spolupracovala s autormi ako Mária Ďuríčková, Krista Bendová, Elena Čepčeková, napr. *Bola raz jedna trieda*, *Danka a Janka*, *Opice z našej police*, knižnú tvorbu považovala za „sviatok“ a tak k nej aj pristupovala.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Mezencevová, Z.: Na káve s Boženou Plocháňovou. – Život online, 03. 03. 2010.
* Mezencevová, Z.: Legenda: Jej obrázky sa deťom nezunovali ani po polstoročí. Život 10/2010.  – Život 10/2010.
* Závacký, P.: Rodáčka z pražských Vinohrad - prvá dáma slovenského kresleného humoru. – Pozitivní noviny, 02. 03. 2011.

Kategória:Slovenskí ilustrátori
Kategória:Slovenskí karikaturisti
Kategória:Slovenskí kresliari komiksov
Kategória:Slovenské osobnosti českého pôvodu
Kategória:Osobnosti z Prahy
Oltcit

vpravo|thumb|Oltcit Special
thumb|Oltcit Club 11 R

**Oltcit** je rumunská automobilka, ktorá v rokoch 1981 až 1996 vyrábala autá na báze francúzskej značky Citroën. Názov automobilky Oltcit bol odvodený jednak od miesta kde sa automobilka postavila – Oltenia a názvu automobilky Citroën, ktorá pre Oltcit vyvinula automobil.

## História
Po dohode medzi rumunskou štátnou organizáciou pre rozvoj automobilového priemyslu a francúzskou automobilkou Citroën sa v roku 1977 začala výstavba továrne v meste Craiova. Súčasťou dohody bol aj vývoj modelu automobilu, ktorý sa v tejto automobilke bude vyrábať. Citroën preto v roku 1980 skompletoval testovaciu sériu automobilov Citroën Visa a v roku 1981 v Oltcite začala výroba modelu Club 11. Tento model bol prakticky nezmenený vyrábaný až do roku 1996, kedy bola jeho výroba definitívne zastavená. Továreň v Craiove sa následne zamerala na výrobu modelov automobilov pre automobilku Daewoo.

## Iné projekty
Michael Biehn

**Michael Connell Biehn** (* 31. júl 1956, Anniston, Alabama, USA) je americký herec a režisér. Je známy hlavne svojou úlohou Kylea Reesea, vojaka z budúcnosti v scifi trileri *[[Terminátor (film)|Terminátor]]* a úlohami vo filmoch *[[Votrelci (film)|Votrelci]]* (ako Dwayne Hicks) a *[[Priepasť (film)|Priepasť]]* (ako Hiram Coffey).

## Mladosť
Aj napriek tomu, že sa narodil v meste Anniston v Alabame, vyrastal v meste Lincoln v Nebraske. Keď mal 14 rokov, rodina sa opäť presťahovala do Lake Havasu City, kde získal školské štipendium na University of Arizona. Dva roky pred ukončením štúdia skúsil šťastie a odštartoval svoju hereckú kariéru v Hollywoode.

## Súkromný život
Bol dvakrát ženatý. Jeho prvé manželstvo bolo s Carlen Olsenovou v rokoch 1980-1985, s ktorou má dvoch synov, dvojčatá Devona a Taylora (* 1983). Od januára 1988 žije s Ginou Marshalovou, s ktorou má tiež dvoch synov, Caelana Michaela (* 1992) a Alexandra (* 2003).

## Filmografia
* *[[Kriminálne oddelenie (film)|Kriminálne oddelenie]]* (1973)
* *[[Pomáda]]* (1978)
* *[[Smtriaca kométa]]* (1978)
* *[[Terminátor (film)|Terminátor]]* (1984)
* *[[Votrelci]]* (1986)
* *[[Siedme znamenie]]* (1988)
* *[[Priepasť (film)|Priepasť]]* (1989)
* *[[Námorná pechota]]* (1990)
* *[[Terminátor 2: Deň zúčtovania]]* (1991)
* *[[K2 (film)|K2]]* (1991)
* *[[Časovaná bomba]]* (1991)
* *[[Chuť zabíjať]]* (1992)
* *[[Nebezpečná hra]]* (1993)
* *[[Jade (film)|Jade]]* (1995)
* *[[Skala (film)|Skala]]* (1996)
* *[[Mesiac nad púšťou]]* (1996)
* *[[Hlavolam (film)|Hlavolam]]* (1996)
* *[[Asteroid (film)|Asteroid]]* (1997)
* *[[Susanin plán]]* (1998)
* *[[Americkí draci]]* (1998)
* *[[Vraždy v Cherry Falls]]* (2000)
* *[[Umenie bola]]* (2000)
* *[[Reťaz príkazov]]* (2000)
* *[[Zlodeji času]]* (2002)
* *[[Hraničná čiara]]* (2002)
* *[[Mladosť Butcha Cassidyho a Sundanca Kida]]* (2006)
* *[[Chladnokrvný zabijak]]* (2008)
* *[[Krvavé mesto]]* (2009)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Filmoví herci USA
Kategória:Televízni herci USA
Kategória:Filmoví režiséri USA
Kategória:Osobnosti z Alabamy
Hradniansky potok

**Hradniansky potok** je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, preteká územím okresov Trenčín a Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Svinice, meria 11,6 km a je tokom VI. rádu. Na dolnom toku sa nevýrazne vlní.

## Prameň
Pramení v Považskom Inovce na východnom svahu Železníka (), v lokalite Hrabová skalica, v nadmorskej výške približne 560 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na východoseverovýchod, potom sa oblúkom stáča na juhovýchod a severne od obce Dubodiel ďalej na východ, pričom sa esovito stáča. V obci Veľká Hradná sa výraznejšie vlní, pod obcou sa esovito stáča a pokračuje juhovýchodným smerom. Pod Kochnáčom tečie na krátkom úseku severojužným smerom, po pribratí Kochnáčskeho potoka tečie k Ruskovciam opäť juhovýchodným smerom. Spomenutou obcou preteká východným smerom a k ústiu sa napokon stáča severoseverovýchodným smerom.

## Geomorfologické celky
*Považský Inovec, geomorfologický podcelok Vysoký Inovec
*Podunajská pahorkatina, geomorfologický podcelok Nitrianska pahorkatina, geomorfologická časť Bánovská pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok z východného okraja Hrabovej skalice, dva prítoky (druhý 322,4 m n. m.) z oblasti Hrachovísk, občasný prítok z lokality Osikovec, Kochnáčsky potok
*ľavostranné: prítok z lokality Lieštiny, občasný prítok z lokality Podhorie, prítok z lokality Veľký Stračovec

## Ústie
Do Svinice sa vlieva východne od obce Ruskovce v nadmorskej výške cca 213,5 m n. m.

## Obce
*Veľká Hradná
*Malá Hradná s miestnou časťou Kochnáč
*Ruskovce

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bebravy
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Kategória:Vodné toky v okrese Trenčín
Kategória:Dubodiel
Kategória:Veľká Hradná
Kategória:Malá Hradná
Kategória:Ruskovce (okres Bánovce nad Bebravou)
Dubnička (prítok Bebravy)

**Dubnička** je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to ľavostranný prítok Bebravy, meria 10 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Strážovských vrchoch, v podcelku Zliechovská hornatina, v časti Kňaží stôl, na juhovýchodnom svahu Bánovského vrchu (484,0 m n. m.), v lokalite Rataje, v nadmorskej výške približne 345 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie severojužným smerom, na krátkom úseku následne juhozápadným smerom, sprava priberá prítok z juhojuhovýchodného svahu Bánovského vrchu a preteká Panskou dolinou opäť severojužným smerom. Ďalej stáča sa na juhozápad, vstupuje do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina a tečie intravilánom obce Dubnička. V obci priberá pravostranný Bradliansky potok, prechodne tečie severojužným smerom a pod obcou tečie znovu smerom na juhozápad. Ďalej preteká územím rozbrázdeným viacerými výmoľmi na ľavom brehu, pričom priberá prítok z lokality Lipový brod. Následne vteká do vodnej nádrže Prusy, do ktorej sprava ústi krátky prítok prameniaci južne od kóty 290,6 m n. m. Z nádrže vyteká juhojuhozápadným smerom, vzápätí sa esovito stáča, tečie územím Bebravskej nivy a pokračuje juhozápadným smerom cez intravilán mesta Bánovce nad Bebravou. Severne od centra mesta ústi v nadmorskej výške cca 197 m n. m. do Bebravy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bebravy
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Kategória:Žitná-Radiša
Kategória:Dubnička (obec)
Kategória:Horné Naštice
Kategória:Prusy (Slovensko)
Kategória:Bánovce nad Bebravou
Hydina (potok)

**Hydina** je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, preteká územím okresov Bánovce nad Bebravou a Partizánske. Je to ľavostranný prítok Bebravy, má dĺžku 14,3 km a je tokom V. rádu. Na strednom toku napája vodnú nádrž Brezolupy a Nedašovský rybník. Na dolnom toku koryto križuje v severojužnom smere Rybiansky kanál.

## Prameň
Hydina vyteká z jazierka pri osade Látkovce na okraji Strážovských vrchov v nadmorskej výške približne 285 m n. m.

## Opis toku
Najprv tečie viac-menej severojužným smerom, južne od Látkoviec sa stáča a pokračuje západným smerom. Pod osadou Jerichov sa začína stáčať, podteká štátnu cestu č. 9, po pribratí Miezgovského potoka už opäť tečie severojužným smerom a napája spomenuté vodné plochy. Pod Nedašovským rybníkom sa stáča juhojuhozápad, juhovýchodne od Veľkých Ostratíc tečie na krátkom úseku najprv na juh, následne sa stáča na západ a podteká železničnú trať Trenčín – Chynorany južne od spomenutej obce. Medzi železničnou traťou a ústím tečie západoseverozápadným smerom a križuje Rybiansky kanál.

## Geomorfologické celky
*Strážovské vrchy, podcelok Nitrické vrchy, časť Rokošské predhorie
*Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časti Bánovská pahorkatina a Bebravská niva

## Prítoky
*pravostranné: prítok prameniaci západne od Látkoviec v lokalite Veľké Boriny, Miezgovský potok
*ľavostranné: Sítenský potok (189,8 m n. m.), prítok z oblasti Farárovej doliny

## Ústie
Do Bebravy sa vlieva na Bebravskej nive juhozápadne od obce Ostratice v nadmorskej výške cca 178 m n. m.

## Obce
Hydina preteká katastrálnymi územiami týchto obcí:
*Uhrovec, miestna časť Látkovce
*Brezolupy, miestna časť Jerichov
*Vysočany/Pravotice (ako hraničný tok)
*Nedašovce 
*Ostratice, osada Trebašovce
*Ostratice/Žabokreky nad Nitrou a Chynorany (ako hraničný tok)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bebravy
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Kategória:Vodné toky v okrese Partizánske
Kategória:Uhrovec
Kategória:Hradište (okres Partizánske)
Kategória:Brezolupy
Kategória:Vysočany (okres Bánovce nad Bebravou)
Kategória:Pravotice
Kategória:Nedašovce
Kategória:Ostratice
Kategória:Žabokreky nad Nitrou
Kategória:Chynorany
Kategória:Livina (obec)
Osliansky potok (prítok Nitry)

**Osliansky potok** je potok na Hornej Nitre, v južnej časti okresu Prievidza. Je to ľavostranný prítok Nitry, meria 13,5&nbsp;km a je tokom 4. rádu. Na hornom toku preteká najprv Lomskou dolinou a následne Hornoveskou dolinou s dvoma rekreačnými strediskami. Pri obci Oslany vytvára sihoť.

*Prameň:* v pohorí Vtáčnik na južnom svahu Plešiny (1&nbsp;061,3&nbsp;m n. m.) v nadmorskej výške okolo 820&nbsp;m n. m.

*Smer toku:* prevažne na severozápad, len v dolnej časti Hornoveskej doliny na západ

*Geomorfologické celky:* 1. Vtáčnik, podcelok Vysoký Vtáčnik, 2. Hornonitrianska kotlina, podcelok Oslianska kotlina

*Prítoky:* sprava Stratený potok, prítok spod Buchlova (1&nbsp;040,5&nbsp;m n. m.), Lubenský potok, dva prítoky spod Žarnova (839,8&nbsp;m n. m.), zľava prítok z Hlbokej doliny, Cerová a prítok od obce Radobica

*Ústie:* do Nitry východne od obce Malé Kršteňany v nadmorskej výške okolo 200,5&nbsp;m n. m.

*Obce:* rekreačná osada Lômy, osada Rudica, Horná Ves a Oslany

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Bystrica (prítok Nitry)

**Bystrica** je potok na Hornej Nitre, v južnej časti okresu Prievidza. Je to ľavostranný prítok Nitry, meria 13,2 km a je tokom IV. rádu. Na hornom toku preteká Bystričianskou dolinou, na dolnom toku bifurkuje, v nadmorskej výške 342,5 m n. m. sa odpája vedľajšie rameno, ktoré sa vlieva do susedného Žiarneho potoka.

*Prameň:* v pohorí Vtáčnik na juhozápadnom svahu vrchu Vtáčnik (1 345,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 120 m n. m., v lokalite Stredný kostolík

*Smer toku:* najprv viac-menej na západ, pričom vytvára výrazný oblúk ohnutý na sever, ďalej pokračuje na sever až po vstup do kotliny, na dolnom toku tečie západoseverozápadným smerom

*Geomorfologické celky:* 1.Vtáčnik, podcelok Vysoký Vtáčnik, 2.Hornonitrianska kotlina, podcelok Oslianska kotlina

*Prítoky:* sprava prítok z doliny Hrádok, zľava prítok spod Zadného Kľaku, z oblasti Žiarneho vrchu a spod Malého Sádku (856,5 m n. m.)

*Ústie:* do Nitry východne od Chalmovej v nadmorskej výške okolo 218 m n. m.

*Obce:* iba Bystričany

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Bystričany
Trebianka

**Trebianka** je potok na Hornej Nitre, na území okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok Nitry, meria 10,6 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Potok pramení v Strážovských vrchoch na južnom svahu vrchu Boškovie laz (935,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 780 m n. m., v lokalite Kanianske lazy.

## Smer toku
Na hornom toku tečie viac-menej severojužným smerom, na strednom toku obteká Šutovskú horu na ľavom brehu oblúkom vypnutým na západ a na dolnom toku pokračuje juhovýchodným smerom.

## Geomorfologické celky
*Strážovské vrchy, geomorfologický podcelok Malá Magura
*Hornonitrianska kotlina, geomorfologický podcelok Rudnianska kotlina

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok prameniaci severne od kóty 619,5 m, prítok (305,7 m n. m.) z juhozápadného úpätia Boškovie lazu (935,2 m n. m.) 
*ľavostranné: prítok z oblasti Panského hája, potok prameniaci na okraji obce Šútovce, Šútovský potok (273,7 m n. m.) a prítok zo západného svahu Riedkej pažite (342,1 m n. m.)

## Ústie
Trebianka sa vlieva do Nitry západne od Laskára v nadmorskej výške približne 243 m n. m.

## Obce
Potok preteká len obcou Šútovce a územím zaniknutej obce Horné Šútovce na hornom toku. Na strednom a dolnom toku preteká pre verejnosť uzavretým vojenským územím.

## Znečistenie Trebianky
2. marca 2007 v Novákoch vybuchol delaboračný sklad *Vojenského opravárenskeho podniku*. O niekoľko dní inšpektori Slovenskej inšpekcie životného prostredia v Trebianke namerali tridsaťnásobné prekročenie hodnoty šesťmocného chrómu. Boli prekročené aj hodnoty chemickej spotreby kyslíka, dusitanového a dusičnanového dusíka, ako aj ťažkých kovov - ortuti, kadmia, medi a olova.  

Opakované merania v ďalších dňoch už prekročenie limitu nepreukázali, čo potvrdilo predpoklady ktoré znečistenie toku pripisovali explózii.

## Referencie




Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Haláčovka

**Haláčovka** je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Bebravy, má dĺžku 12,5 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Podunajskej pahorkatine, v podcelku Nitrianska pahorkatina, v časti Bánovská pahorkatina, v lokalite Tarabovec v nadmorskej výške približne 297 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na východ lesnatým prostredím, potom sa stáča na juhovýchod a preteká intravilánom obce Cimenná. Následne tečie cez lokalitu Vlčie jamy, ďalej preteká cez Cimenskú dolinu, pričom v hornej časti tečie východojuhovýchodným smerom. V strednej časti tečie opätovne na juhovýchod, napája vodnú nádrž Haláčovce a pod priehradným múrom tečie prechodne juhojuhovýchodným smerom intravilánom obce Haláčovce. Pod obcou už znovu tečie juhovýchodným smerom a tečie cez intravilány obcí Otrhánky a Pečeňany. Napokon sa stáča k ústiu východojuhovýchodným smerom, tečie v priestore Bebravskej nivy a na západnom okraji obce Rybany ústi v nadmorskej výške cca 184,5 m n. m. do Bebravy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bebravy
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Kategória:Cimenná
Kategória:Veľké Držkovce
Kategória:Haláčovce
Kategória:Otrhánky
Kategória:Pečeňany
Kategória:Rybany
Bedziansky potok

**Bedziansky potok** je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, na území okresu Topoľčany. Je to pravostranný prítok Nitry, má dĺžku 9,7 km a je tokom 4. rádu. 

## Prameň
Preteká Podunajskou pahorkatinou, podcelkom Nitrianska pahorkatina, pramení v lokalite Dolné krúžky, severne od obce Tvrdomestice, v nadmorskej výške približne 260 m n. m. 

## Opis toku
Tečie viac-menej juhojuhovýchodným smerom, najprv neďaleko obce Norovce a potom poza Malé Bedzany. Tu priberá pravostranný Ilus, napája vodnú nádrž Malé Bedzany a pokračuje juhovýchodným smerom. Napokon preteká okrajom mesta Topoľčany a v blízkosti obce Práznovce ústi v nadmorskej výške cca 168 m n. m. do Nitry.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Topoľčany
Porubský potok (prítok Nitry)

**Porubský potok** je potok na Hornej Nitre, preteká územím okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok Nitry, má dĺžku 11 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v Strážovských vrchoch, v podcelku Malá Magura, na južnom svahu Magury (1 141,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 960 m n. m. 

## Opis toku
V pramennej oblasti priberá tri krátke prítoky z južných svahov Magury a tečie juhovýchodným smerom. Postupne priberá niekoľko krátkych prítokov: sprava z oblasti Kamenného, dva prítoky z oblasti Poľany a zľava z oblasti Dlhých zemí, vstupuje do Hornonitrianskej kotliny a preteká obcou Poruba. Pod obcou napája Laziansky rybník, pokračuje východojuhovýchodným smerom cez obec Lazany a výrazným oblúkom sa stáča k svojmu ústiu na juh. Do Nitry sa vlieva v nadmorskej výške okolo 280 m n. m. juhozápadne od obce Nedožery-Brezany.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Jasenina

**Jasenina** môže byť:

* vrch v Stolických vrchoch (995,2 m n. m.), pozri Jasenina (vrch)
* potok v Strážovských vrchoch, pozri Jasenina (potok)
* chránené územie, pozri Jasenina (chránený areál)
Jasenina (potok)

**Jasenina** je potok na Hornej Nitre, v severozápadnej časti okresu Prievidza. Je to ľavostranný prítok Nitrice, má dĺžku 9,9 km a je tokom V. rádu.

Preteká Strážovskými vrchmi, pramení v podcelku Zliechovská hornatina, na severozápadnom výbežku vrchu Miklovské (), v nadmorskej výške okolo  Sprvu tečie juhozápadným smerom, priberajúc menšie prítoky. Onedlho priberá významný pravostranný prítok spod Ubočky (), ďalší pravostranný prítok spod Vysokej () a významný ľavostranný z Kohútovej doliny. Stáča sa na juhozápad a preteká obcou Gápel. Ďalej priberá dva ľavostranné prítoky z oblasti osady Cobrial a významný Zliechovský potok sprava. Nasledujú pravostranný prítok spod Suchého vrchu (), ľavostranný spod Čavojského vrchu () a sprava najvýznamnejší Slávikovský potok. Jasenina sa potom stáča na juh, výrazne sa vlní, zľava priberá ešte tri prítoky: spod Čavojského vrchu, potok Šindeliarska a prítok spod Temešskej skaly (). Pred ústím sa rozvetvuje na dve ramená a pri osade Klin ústi v nadmorskej výške okolo  do Nitrice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kubrica

**Kubrica** môže byť:

* mestská časť Trenčína, pozri Kubrica (Trenčín)
* potok pri Trenčíne, pozri Kubrica (potok)
Kubrica (potok)

**Kubrica** je potok na Strednom Považí, na území okresu Trenčín. Je to ľavostranný prítok Tepličky, meria 7,7 km a je tokom IV. rádu.

Pramení v Strážovských vrchoch, v podcelku Trenčianska vrchovina, na južnom svahu Trubárky (670,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 580 m n. m. Najprv tečie západným smerom, následne sa stáča na severoseverozápad a preteká trenčianskou mestskou časťou Kubrica. Sprava priberá dva prítoky zo severného úpätia Janovho vrchu (486,0 m n. m.), vstupuje do Trenčianskej kotliny a severozápadným smerom preteká mestskou časťou Kubrá. Na jej území sa koryto vlní a vytvára sihoť, potom sa stáča najprv na západ, vzápätí na sever a pokračuje východným okrajom mesta Trenčín. Na jeho území ústi v nadmorskej výške cca 212 m n. m. do Tepličky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Trenčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Trenčín
Kategória:Trenčín
Rajka (Maďarsko)

**Rajka** (, ) je obec v Maďarsku, v bezprostrednej blízkosti Bratislavy, asi 2 kilometre od mestskej časti Čunovo, 5 kilometrov od mestskej časti Rusovce, 2,5 kilometra od dedinky Bezenye a 4 kilometre od rakúskej obce Deutsch Jahrndorf.

Rajka má cca 6 500 obyvateľov, žijú tu Maďari, Nemci, Chorváti, Česi, Slováci. V súčasnosti žije v Rajke okolo 4725 (údaj k 1. 5. 2021) slovensky hovoriacich ľudí, väčšina z nich neovláda maďarský jazyk. 

Obec je so Slovenskom spojená tromi hraničnými priechodmi, ktoré všetky ústia do Bratislavy (jeden diaľničný, jeden po ceste prvej triedy a jeden po vedľajšej ceste). Verejnú hromadnú dopravu do Bratislavy zabezpečuje vlaková linka , ktorú prevádzkuje Železničná spoločnosť Slovensko, a. s. v spolupráci s maďarskou GYSEV.

Rajka leží na železničnej trati 132 pôvodne spájajúcej Bratislavu a Szombathely, vybudovanej v posledných rokoch 19. storočia. Význam trate začal upadať po rozdelení Uhorska a pričlenení Bratislavy k Československu. Na začiatku 21. storočia cez Rajku stále jazdili vybrané medzištátne vlaky spájajúce Bratislavu s Budapešťou, regionálne vlaky z Bratislavy do Győru, rovnako ako sezónny vlak do Splitu. Ku dňu 12. 12. 2010 bol zrušený posledný cezhraničný spoj: pár nočných rýchlikov 470/471 Amicus medzi Prahou a Budapešťou. Spoje zo Slovenska boli skrátené do stanice Bratislava-Petržalka, spoje z Maďarska boli ukončené v stanici Rajka. Cestovný poriadok na rok 2012 priniesol ďalšie obmedzenia na slovenskej časti trate, všetky osobné vlaky boli ukončené už v stanici Bratislava-Nové Mesto. Úsek medzi stanicami Bratislava-Nové Mesto a Rajka si v súčasnosti zachováva význam iba pre občasnú nákladnú dopravu. Od decembra 2017 opäť premáva osobný vlak z Petržalky do Hegyeshalomu s možnosťou prestupu na Győr a Budapešť, respektíve Szombathely. Cez Rajku vedie diaľnična cesta M15 Pozsony- Bratislava/ Hegyeshalom ktorá sa pripája na M1, ktorá vedie z Viedne do Budapešti, Győru a Szombathelye.

## Demografia
### Národnostné zloženie
zdroj: ksh.hu

### Náboženské zloženie
zdroj: ksh.hu

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Internetová stránka obecného úradu v Rajke 
* Susedský portál pre Slovákov žijúcich v pohraničí a v okolí obce Rajka
* Komunitný portál pre Slovákov žijúcich za hranicami a v okolí obce Rajka 

Kategória:Obce v Maďarsku
Kalnický potok

**Kalnický** alebo **Kálnický potok** je potok na dolnom Považí, vo východnej časti okresu Nové Mesto nad Váhom. Je to ľavostranný prítok Váhu, meria 14,8 km a je tokom III. rádu. Na hornom toku preteká Kálnickou dolinou. Na dolnom toku tečie korytom s ochrannými hrádzami, západne od obce Hôrka nad Váhom vytvára prietočné koryto.

*Prameň:* v Považskom Inovci na severozápadnom úpätí vrchu Panská javorina (942,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 720 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku viac-menej na severozápad, obcou Kálnica preteká západným smerom, potom tečie na juhozápad, pri obci Kočovce sa stáča a tečie k ústiu severojužným smerom

*Geomorfologické celky:* 1.Považský Inovec, podcelky Vysoký Inovec a Inovecké predhorie, 2.Podunajská pahorkatina, časť Dolnovážska niva 

*Prítoky:* sprava prítok z Prostrednej doliny, Kňažia, zľava prítok spod Ivanovho vŕšteka (800,9 m n. m.), prítok (327,1 m n. m.) z oblasti Malinišťa, prítok z oblasti Pieskov, z Novianskej doliny a Hôrčanský potok

*Ústie:* do Váhu západne od obce Hôrka nad Váhom v nadmorskej výške okolo 175 m n. m.

*Obce:* Kálnica a Kočovce

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Dolnovážskej nive
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Kálnica
Kategória:Beckov (obec)
Kategória:Kočovce
Kategória:Nová Ves nad Váhom
Kategória:Hôrka nad Váhom
Čausiansky potok

**Čausiansky potok** je potok na Hornej Nitre, vo východnej časti okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok Handlovky, má dĺžku 7,4 km a je tokom V. rádu.

Pramení v pohorí Žiar, v podcelku Horeňovo, na juhovýchodnom svahu Mačacieho zámku (Misárskeho; 789,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 730 m n. m. V pramennej oblasti priberá dva prítoky, ktoré sa vidlicovito zbiehajú (566,6 m n. m.). Najprv tečie juhozápadným smerom, sprava priberá tri prítoky spod Mačacieho zámku, dva z oblasti Čausianskych lazov a zľava ďalšie dva prítoky spod Chrenovských lazov. Po vstupe do Hornonitrianskej kotliny (podcelok Handlovská kotlina) sa najprv stáča na juhojuhozápad, preteká obcou Malá Čausa a stáča sa na juh. Zľava priberá prítok spod kóty 608,7 m a napokon tečie k ústiu na juhozápad. Do Handlovky sa vlieva pri obci Veľká Čausa v nadmorskej výške okolo 305 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Malá Čausa
Kategória:Veľká Čausa
Bystrica (prítok Nitrice)

**Bystrica** je vodný tok v Strážovských vrchoch a Hornonitrianskej kotline na území okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok rieky Nitrica s dĺžkou približne 6,5 km a je tokom V. rádu. 

## Priebeh toku
Potok pramení na juhu strednej časti Strážovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Nitrické vrchy a jej časti Suchý, na severovýchodných svahoch Čierneho vrchu (), v nadmorskej výške približne  Od prameňa tečie najprv na sever, postupne sa veľkým oblúkom stáča na východ, zľava priberajúc prítoky z úpätia Suchého vrchu (1 027,8 m n. m.) a stáča sa na juhovýchod. V strednej časti priberá významný pravostranný prítok z lokality Tlstý diel a onedlho aj druhý, z východných svahov Čierneho vrchu (). Už v intraviláne Rudnianskej Lehoty opúšťa Nitrické vrchy a jej časť Suchý a vstupuje do Hornonitrianskej kotliny a jej podcelku Rudnianska kotlina. Juhovýchodným smerom preteká celou dĺžkou obce, na okraji ktorej križuje cestu II/574. V záverečnej fáze vteká do areálu kempingu vodnej nádrže Nitrianske Rudno a severne od obce Nitrianske Rudno sa v nadmorskej výške približne  vlieva pravostranne do vodnej nádrže a rieky Nitrica. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh. 

Potok pramení a z veľkej časti preteká katastrálnym územím obce Rudnianska Lehota, na dolnom toku vstupuje na územie obce Nitrianske Rudno v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
* Strážovské vrchy, Nitrické vrchy, Suchý (geomorfologická časť)
* Hornonitrianska kotlina, Rudnianska kotlina

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Nitrianske Rudno (obec)
Kategória:Rudnianska Lehota
Hôrčanský potok

**Hôrčanský potok** je potok na dolnom Považí, vo východnej časti okresu Nové Mesto nad Váhom. Je to ľavostranný prítok Kalnického potoka, má dĺžku 10,1 km a je tokom IV. rádu.

Pramení v Považskom Inovci, v podcelku Vysoký Inovec, na severozápadnom svahu vrchu Panská javorina (942,6 m n. m.), v lokalite Brvenice, v nadmorskej výške okolo 740 m n. m. Tečie viac-menej západným smerom, v pramennej oblasti priberá dva krátke prítoky a preteká Stanovou dolinou. Esovito sa stáča, ďalej pokračuje Hôrčanskou dolinou a pri samote Adolfov dvor priberá pravostranný prítok z Hlbokej doliny. Potom tečie podcelkom Inovecké predhorie, cez osadu Dolina a opúšťa Považský Inovec. Vstupuje do Podunajskej pahorkatiny, rozvetvuje sa na dve ramená, ktoré pretekajú obcou Hôrka nad Váhom a západne od obce sa v priestore Dolnovážskej nivy vlieva v nadmorskej výške okolo 176 m n. m. do Kalnického potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Dolnovážskej nive
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Hôrka nad Váhom
Hrádocký potok (prítok Váhu)

**Hrádocký potok** je potok na dolnom Považí, v juhovýchodnej časti okresu Nové Mesto nad Váhom. Je to ľavostranný prítok Váhu, meria 9,8 km a je tokom 3. rádu. Preteká cca 8 km dlhou Hrádockou dolinou.

*Prameň:* v Považskom Inovci na južnom úpätí vrchu Prieľačina (893,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 540 m n. m.

*Smer toku:* na západ

*Geomorfologické celky:* 1.Považský Inovec, podcelky Nízky Inovec a Inovecké predhorie, 2.Podunajská pahorkatina, časť Dolnovážska niva

*Prítoky:* sprava prítok z oblasti Širokých úvalov, z oblasti Šteinerovej kopanice, z oblasti Pod brehmi, zľava prítok spod Skalín (644,0 m n. m.), spod Bezovca (742,8 m n. m.) a prítok spod hradu Tematín

*Ústie:* do Váhu západne od obce Hrádok v nadmorskej výške 171,5 m n. m.

*Obce:* osady Hornákova kopanica, Dolina a Lopatka, obec Hrádok

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Dolnovážskej nive
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Hrádok (okres Nové Mesto nad Váhom)
Modrovský potok

**Modrovský potok** je potok na dolnom Považí, v juhovýchodnej časti okresu Nové Mesto nad Váhom. Je to ľavostranný prítok Váhu, meria 8,9 km a je tokom III. rádu. Na hornom toku preteká Priečnou dolinou.

*Prameň:* v Považskom Inovci na juhozápadnom úpätí Bezovca (742,8 m n. m.), v lokalite Košariská, v nadmorskej výške cca 390 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku na juhojuhozápad, potom na krátkom úseku na západ, ďalej pokračuje na severozápad a napokon na dolnom toku tečie k ústiu na západ

*Geomorfologické celky:* 1.Považský Inovec, podcelky Nízky Inovec a Inovecké predhorie, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Dolnovážska niva

*Prítoky:* zľava prítok z obce Stará Lehota a spod Kalíšť, sprava nemá významnejšie prítoky

*Ústie:* do Váhu západne od obce Modrovka v nadmorskej výške okolo 167 m n. m.

*Obce:* Stará Lehota, Modrová a Modrovka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Dolnovážskej nive
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Stará Lehota
Kategória:Modrová
Kategória:Modrovka
Kategória:Horná Streda
Striebornica

**Striebornica** môže byť:

* potok v okrese Piešťany, pozri Striebornica (prítok Váhu)
* potok v okrese Bánovce nad Bebravou, pozri Striebornica (prítok Radiše)
* názov folklórneho súboru, pozri Striebornica (folklórny súbor)
* rekreačné stredisko pri obci Uhrovec
* hotel v Moravanoch nad Váhom
Striebornica (prítok Váhu)

**Striebornica** je potok na dolnom Považí, vo východnej časti okresu Piešťany. Je to ľavostranný prítok Váhu, má dĺžku 7,6 km a je tokom III. rádu.

Pramení v Považskom Inovci, v podcelku Krahulčie vrchy, na severozápadnom úpätí Marháta (748,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 300 m n. m. Tečie viac-menej na západ cez rekreačnú oblasť v lokalite *Výtoky* a sprava priberá Fojkovú. Následne priberá pravostranný prítok z oblasti *Gonových lazov* a ľavostranný Skaličný potok. Pokračuje okolo osád *Bažanov Mlyn* a *Duranov mlyn*, vstupuje do Podunajskej pahorkatiny a napája rovnomennú vodnú nádrž (pri nej rekreačné stredisko). Ďalej preteká obcou Moravany nad Váhom, pričom vytvára výrazný oblúk vypnutý na juh a k ústiu tečie zregulovaným korytom. Do Váhu sa vlieva na území Dolnovážskej nivy severozápadne od obce v nadmorskej výške okolo 162 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Piešťany
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Hubina
Kategória:Moravany nad Váhom
Selecký potok (prítok Váhu)

**Selecký potok** je potok na strednom Považí, v južnej časti okresu Trenčín. Je to ľavostranný prítok Váhu, meria  a je tokom 3. rádu. Stredný tok, medzi obcami Selec a Veľké Stankovce, je chráneným územím (PP Selecký potok), ochraňuje sa fragment podhorského potoka so zachovalými prítokmi a brehovými porastmi.

*Prameň:* v Považskom Inovci na severnom svahu vrchu Horný lom () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* od prameňa k obci Selec na severozápad, odtiaľ pokračuje na sever, v obci Trenčianske Stankovce sa stáča a k ústiu pokračuje viac-menej na juhozápad, pričom sa vlní

*Geomorfologické celky:* 1.Považský Inovec, podcelok Vysoký Inovec, 2.Považské podolie, podcelok Trenčianska kotlina

*Prítoky:* sprava prítok spod Inovca (), z úpätia Hradiska (), z lokality Horné Belice, zľava prítok () spod Jakubovej (), spod kóty , prítok spod Bieleného vrchu () a prítok z oblasti Černachovej

*Ústie:* do jazera (slepé rameno Váhu) na ľavej nive Váhu, juhozápadne od obce Trenčianske Stankovce, v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Selec a Trenčianske Stankovce (časti Veľké Stankovce a Rozvadze)

## Referencie

## Pozri aj
* Selecký potok (prírodná pamiatka)

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Trenčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Trenčín
Kategória:Selec
Kategória:Trenčianske Stankovce
Trhovištský potok (prítok Radošinky)

**Trhovišťský potok** je potok v Podunajskej nížine, preteká územím okresov Hlohovec a Nitra. Je to pravostranný prítok Radošinky, meria 11,2 km a je tokom V. rádu.

*Prameň:* v Bojnianskej pahorkatine južne od obce Horné Trhovište, v lokalite Podlúčie, v nadmorskej výške okolo 200 m n. m.

*Smer toku:* najprv na juhovýchod, potom viac-menej na východ, pričom vytvára dva výrazné ohyby koryta

*Geomorfologické celky:* Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časť Bojnianska pahorkatina

*Prítoky:* sprava Galanovka (188,6 m n. m.), prítok (173,9 m n. m.) od Dolného Trhovišťa, zľava prítok (166,5 m n. m.) z Vlčej doliny (Pri Podlakši)

*Ústie:* do Radošinky juhovýchodne od obce Kapince v nadmorskej výške 152,6 m n. m.

*Obce:* Kapince, Podlakša, Dolné Trhovište, Horné Trhovište

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Hlohovec
Kategória:Vodné toky v okrese Nitra
Kategória:Horné Trhovište
Kategória:Dolné Trhovište
Kategória:Nové Sady (okres Nitra)
Kategória:Malé Zálužie
Kategória:Kapince
Wen-kung (Ťin)

**Wen-kung** alebo **vojvoda Wen z Ťinu** (, , pričom kung=vojvoda; * 697 pred Kr. – † 628 pred Kr.) bol vojvoda a vládca štátu Ťin () v období čínskych dejín označovanom ako Obdobie jari a jesene. Vládol v rokoch 636 až 628 pred Kr..

## Pozri aj
* Bitka pri Čcheng-pchu

Kategória:Dejiny Číny
Kategória:Vládcovia Číny
Borneo

**Borneo** (slovenský normovaný názov) alebo **Kalimantan** je tretí najväčší ostrov na svete nachádzajúci sa v strede malajského súostrovia. Jeho územie patrí krajinám Indonézia, Malajzia a Brunej a jeho celková rozloha je . Geograficky je súčasťou juhovýchodnej Ázie.

## Geografia
### Krajina
Pobrežie ostrova je  dlhé, má málo zátok a kvôli madrovníkovým močiarom neprístupné, čím je vysvetlená nízka obývanosť ostrova. Povrch je málo štrukturovaný. Rozsiahle časti sú porastené pralesom. Severne od Bornea sa nachádza najväčší malajzijský ostrov Banngi.

### Pohoria
Na Borneu je reťazec pohoria, ktorý sa rozprestiera zo severovýchodu, od cípu Sampanmangio po juhozápadný špic, cíp Datu. Toto pohorie sa člení na Pegunongan Iran v Sabah, Pegunongan Kapuas Hulu na hranici medzi Sarawak a Kalimantan Barat, Schwanerove pohorie (pomenované podľa nemeckého geológa Carl Schwanera) v Kalimantan Barat a Müllerove pohorie (pomenované po nemeckom majorovi Gergovi Müllerovi) na juhozápade ostrova. Najvyššia vyvýšenina hora Kinabalu sa nachádza na severovýchode ostrova a s výškou  je súčasne najvyšším kopcom južnej Ázie. Granitové a bridlicové pohoria sa nachádzajú zväčša na západe Bornea.

### Mestá
Mestá na Borneu zoradené podľa počtu obyvateľov:

### Klíma
Borneo má vyslovene tropickú klímu s vysokou vlhkosťou vzduchu nad 80%. Priemerné teploty kolíšu medzi 27,7&nbsp;°C v máji a 26,7&nbsp;°C v decembri. Na väčšej južnej časti nie je výrazné zrážkové obdobie. Stredné medziročné množstvo zrážok je 3000 až . Severná časť ostrova má obdobie dažďov s najsilnejšími zrážkami medzi októbrom a marcom.

### Moria
Borneo je na juhu ohraničené Jávskym morom,  na západe Karimatským prielivom, na severe Juhočínskym morom, na severnom cípe Suluským morom, na východe Celebeským morom a Makasarským prielivom.

## Dejiny
Počas druhej svetovej vojny ostrov obsadili japonské vojenské jednotky.

## Fauna a flóra
### Fauna
Dodnes je na Borneu známy výskyt 221 druhov cicavcov. K tomu patria popri orangutanom aj gibony. Na Borneu žije približne 25 druhov orangutanov, o ktorých ochranu sa snaží medziinými indonézska organizácia *Borneo Orangutan Survival Foundation (BOS)* respektíve organizácie *BOS* v rôznych krajinách, napríklad *[[BOS Deutschland e.V.]]* alebo *[[Orangutan Foundation]]* (Národný park Tanjung Puting). Extrémne vzácny je vyhynutím ohrozený plachý druh nosorožca sumatrianskeho, z ktorého existuje približne 30 jedincov.

Najväčšou mačkovitou šelmou ostrova je leopard Diardov (*Neofelis diardi*). Menšie mačkovité šelmy na ostrove sú mačka plachočelá (*Prionailurus planiceps*), mačka bornejská (*Pardofelis badia*) a mačka bengálska (*Prionailurus bengalensis*). Malé dravé medvede malajské (*Helarctos malayanus*) sú typickými obyvateľmi tropického pralesa. Kahau nosatý (*Nasalis larvatus*) sa vyskytuje len na Borneu. Vták *[[Buceros rhinoceros]]* je jedným zo 622 druhov vtákov vyskytujúcich sa na ostrove. Ďalej sa tu vyskytuje okolo 400 druhov plazov a obojživelníkov, medzi nimi jediný známy had, ktorý vie ako chameleón meniť farby *[[Enhydris gyii]]* a varan *[[Lanthanotus borneensis]]*.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Ostrovy Ázie
Baffinov ostrov

**Baffinov ostrov** je piaty najväčší ostrov na svete s rozlohou  a jeden z kanadských arktických ostrovov. Nachádza sa v teritóriu Nunavut. Žije na ňom okolo 11-tisíc obyvateľov a pomenovaný je po britskom objaviteľovi menom William Baffin.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Ostrovy Kanady
Kategória:Geografia Nunavutu
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Bitka pri Karchemiši

**Bitka pri Karchemiši** sa odohrala v roku 605 pred Kr. medzi Egyptskou a Babylonskou armádou. 

Keď asýrske hlavné mesto Ninive v roku 612 pred Kr. obsadili Babylončania, Asýrčania presunuli svoje hlavné sídlo do mesta Harran. Keď bol v roku 609 pred Kr. dobytý Babylončanmi aj Harran, sídlo sa presúvalo znovu, tentokrát do mesta Karchemiš. Asýrčania sa následne spojili s Egyptom a vytiahli proti Babylonii.

Egyptská armáda na bojisko dorazila neskôr a unavená presunom, čo malo zrejme za následok, že stretnutie s odpočinutou babylonskou armádou skončilo porážkou spojených armád Asýrie a Egypta.

Asýria prestala existovať ako nezávislá sila v regióne. Egypt bol nútený sa stiahnuť zo Stredného východu a prestal byť významnou silou v tejto oblasti.   

Kategória:Dejiny Babylonie
Karchemiš
Karchemiš
Karchemiš
Karchemiš
Rybnícky potok (prítok Váhu)

**Rybnícky potok** je potok na dolnom Považí, vo východnej časti okresu Nové Mesto nad Váhom. Je to ľavostranný prítok Váhu, má dĺžku 9 km a je tokom III. rádu.

Pramení v Považskom Inovci, v podcelku Inovecké predhorie, v lokalite Smegová, juhozápadne od obce Selec, v nadmorskej výške okolo 460 m n. m. Najprv tečie západným smerom, vytvára oblúk ohnutý na juh a stáča sa na juhozápad. Vstupuje do Podunajskej pahorkatiny, časť Dolnovážska niva, z pravej strany priberá prítok z oblasti Rybníkov, opätovne sa stáča na západ a preteká severným okrajom obce Kálnica. Pokračuje okrajom obce Rakoľuby, potom sa stáča na juh a v lokalite Sihoť, východne od Nového Mesta nad Váhom, sa v nadmorskej výške okolo 180,5 m n. m. vlieva do jazera (slepé rameno Váhu) na ľavej nive Váhu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Dolnovážskej nive
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Selec
Kategória:Beckov (obec)
Kategória:Kálnica
Kategória:Kočovce
Ellesmerov ostrov

**Ellesmerov ostrov** je desiaty najväčší ostrov na svete s rozlohou  nachádzajúci sa v kanadskom teritóriu Nunavut a je to aj najsevernejší z kanadských arktických ostrovov a tretí najväčší kanadský ostrov.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Ostrovy Kanady
Kategória:Geografia Nunavutu
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Sulawesi

náhľad|Topografická mapa ostrova

**Sulawesi**  (slovenský historický názov **Celebes**) je jeden z ostrovov Veľkých Súnd. Leží v Indonézii a je to jedenásty najväčší ostrov na svete. Má rozlohu . Najväčšie mesto je Makasar.

Od Bornea ho delí Makasarský prieliv, od Filipín Sulaweské more a od Malých Súnd Floreské more.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Ostrovy Indonézie
Ťin (štát)

**Ťin** () bol v rokoch 746403 pred Kr. jeden z najsilnejších štátov obdobia čínskych dejín známeho ako Obdobie Jari a jesene. 

Ležal v oblasti dnešnej provincie Šan-s' Čínskej ľudovej republiky. Ťin založil Tchang Šu-jü, potomok kráľovskej dynastie Čou. Na konci Obdobia Jari a jesene sa Ťin rozdelil na tri samostatné štáty: Chan, Čao a Wej. Toto rozdelenie sa niekedy označuje aj ako začiatok Obdobia bojujúcich štátov; všetky tri totiž v tomto období hrali dôležitú úlohu.

## Pozri aj
* Bitka pri Čcheng-pchu
* Bitka pri Pi
* Bitka pri Jen-lingu

Kategória:Dejiny Číny
Ťin

**Ťin** môže byť v Číne:
* časté čínske priezvisko
* vládca z dynastie Sia (2033 pred Kr.– 1562 pred Kr.), pozri Ťin (vládca z dynastie Sia)
* štát v severnej Číne v rokoch 746 – 403 pred Kr., pozri Ťin (štát)
* názov viacerých čínskych dynastií (od roku 265 až do roku 1234), pozri Dynastia Ťin (rozlišovacia stránka)
* čínska meracia jednotka, pozri ťin (jednotka)
* jeden z čínskych jazykov, pozri ťin (jazyk)
Čchu (štát)

**Čchu** (čín. 楚, pchin-jin *chǔ*) bolo kráľovstvo v oblasti súčasnej južnej Číny, v období jari a jesene a období bojujúcich štátov.

Pôvodne bol štát Čchu známy ako **Ťing** (荆, pchin-jin *jīng*), neskôr ako **Ťing-čchu** (荆楚, pchin-jin *jīngchǔ* ) . Na vrchole moci zaberal rozsiahle územia, vrátane súčasných čínskych provincií Chu-nan, Chu-pej, Čunking, Che-nan, Šang-chaj a časti provincie Ťiang-su. Hlavným mestom kráľovstva bolo Jing.

## Pozri aj
* Bitka pri Čcheng-pchu
* Bitka pri Pi
* Bitka pri Jen-lingu
* Bitka pri Paj-ťü

Kategória:Dejiny Číny
František Slavík

**František Slavík** (* 18. august 1876, Kutná Hora – † 27. január 1957, Praha) bol významný český mineralóg, petrograf a geológ.

Je celosvetovo uznávaným autorom takmer päťsto vedeckých prác z mnohých geologických odborov, predovšetkým z mineralógie.
 
## Dielo
* *Nerostopis Čech *(1916) 
* *Metalogenese Železných hor* (1929) 
* *Úvod do speciální mineralogie* (1936)
* *Nerostopis a ložiska užitkových minerálů Slovenska* (1939)  
* *Vznik a výskyt nerostů* (1952)

## Externé odkazy
* František Slavík, 1876–1957 

Narodenia v 1876
Úmrtia v 1957
Českí geológovia
Českí mineralógovia
Ninive

thumb|Mestská brána

**Ninive** (; ; ) bolo významné mesto v starovekej Asýrii. Jeho ruiny sa nachádzajú takmer uprostred súčasného mesta Mosul v Iraku, kúsok od dnešného východného brehu rieky Tigris, na ploche 1800 akrov a sú obklopené 7,5-míľovou hradbou z tehál.

V ruinách Ninive, hlavného mesta ríše asýrskeho kráľa Aššurbanipala (668 – 631 pred Kr), sa našlo viac ako 30 000 hlinených tabuliek s klinovým písmom. V rokoch 1851 – 1932 bola odhalená knižnica, dnes známa ako Aššurbanipalova knižnica.

## Ninive v Biblii
Kniha proroka Jonáša Ninive nazýva „nesmierne veľké mesto“. 

Biblická kniha Genezis uvádza, že mesto postavil Nimród. V Biblii sa mesto Ninive spomína ešte na niekoľkých miestach.

Ninive bolo zničené v roku 612 pred Kr. médskym kráľom Kyaxaresom. Biblická kniha Tobiáš o tom hovorí vo svojom konci.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Staroveké mestá
Kategória:Biblické mestá
Kategória:Zaniknuté mestá v Iraku
Kategória:Asýria
Kategória:Archeologické lokality v Iraku
Anna Džamalovna Čakvetadzeová

**Anna Džamalovna Čakvetadzeová** (, ; * 5. marec 1987,  Moskva, Rusko) je bývalá ruská tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 7 turnajov WTA v dvojhre.

## Základné informácie
Najradšej hráva na trávnatom povrchu. Na turnaje zvykne cestovať s otcom, trénuje ju Pavel Ostovskij. Okrem ruštiny hovorí plynulo po anglicky. 

## Finálové účasti na turnajoch WTA (12)

### Dvojhra - výhry (7)

### Dvojhra - výhry (1)

### Štvorhra - prehry (4)

## Iné projekty
 

## Externé odkazy

* oficiálna stránka  
* Photos of Anna Chakvetadze - Great Source 

Kategória:Ruskí tenisti
Kategória:Víťazky Fed Cupu
Kategória:Ruské osobnosti gruzínskeho pôvodu
Kategória:Osobnosti z Moskvy
Neko II.

**Neko II.** alebo **Necho II.** alebo **Nekau II.** bol faraón 26. dynastie Egypta (610 – 595 pred Kr.). Bol synom Psammetika I a vnukom Neka I. Bol budovateľom kanála spájajúceho Stredozemné a Červené more. Zohral významnú úlohu v dejinách Novoasýrskej ríše, Babylonskej ríše a Judského kráľovstva.

## Pozri aj
* Bitka pri Megidde (609 pred Kr.)
* Bitka pri Karchemiši





Kategória:26. dynastia Egypta
Kategória:Faraóni
Joziáš

**Joziáš** () bol kráľ Judského kráľovstva, syn Amona a Ididy (Jedidah). Zahynul v bitke pri Megidde v roku 609 pred Kr.

## Referencie

Kategória:Judské kráľovstvo