open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ruská kultúra

**Ruská kultúra** je kultúra národov a národností Ruskej federácie avšak predovšetkým Rusov. Okrem súčasnej ruskej kultúry zahŕňa taktiež kultúru predošlých štátnych útvarov existujúcich na tomto území vrátane Sovietskeho zväzu. Zahrnuje ruské umenie, ruskú filozofiu, pravoslávne náboženstvo, ruskú vedu.

Ruská kultúra je súčasť európskej kultúry so silnou náboženskou tradíciou (pravoslávie)

## Zdroj
* 

Ruská kultúra
Slovanská kultúra

**Slovanská kultúra** je súčasť európskej kultúry; kultúra Slovanov je predmetom výskumu slavistiky.

## Pozri aj
*bieloruská kultúra
*česká kultúra
*poľská kultúra
*ruská kultúra
*slovenská kultúra
*ukrajinská kultúra
*náboženstvo Slovanov
*slavistika

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra
Vôľové konanie

**Vôľové konanie** je vznik pohnútky a situácie voľby, rozhodovanie, rozhodnutie a vykonanie rozhodnutia.

## Pozri aj

*konanie
*činnosť
*intencia
*úmysel

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etika
Konanie (činnosť)

**Konanie** je zmysluplná činnosť človeka, ktorá sa vyznačuje relatívne uzavretou jednotou, istou vnútornou štruktúrou a časovým trvaním.

Konanie je predmetom praxeológie, psychológie a ďalších odborov.

## Názory na konanie
### Novoveký empirizmus
Konanie v novovekom empirizme je prírodný proces, ktorý sa môže stať predmetom prírodovedného poznania. Konanie je empirické príčinné pôsobenie alebo výsledok (účinok, následná udalosť, output) pôsobenia (stimulus, input) vonkajšku (prostredia) a protipôsobenia (reakcie, response) konajúceho (agens). Pritom protipôsobenie je podmienené povahou konajúceho. Konanie sa javí ako nevyhnutný následok oboch predpokladov (predchádzajúcich podmienok), t. j. vonkajšieho pôsobenia a
povahy konajúceho. Keby sme presne poznali obidva predpoklady, mohli by sme konanie predikovať.

### Gehlen
Konanie podľa Gehlena je najvlastnejšie premostenie medzi človekom a jeho prostredím; človek ako nedostatková bytosť iba svojím konaním nadobúda možnosť ako zabezpečiť svoje prežitie.

## Iné projekty

## Zdroje
* 
* 
* 

Kategória:Psychológia
Kategória:Praxeológia
Kategória:Filozofický slovník
Renesančná kultúra

**Renesančná kultúra** je etapa, ktorou začína novoveká kultúra; zahrňuje renesančné umenie, renesančnú filozofiu,... Rozhodujúcou tendenciou renesančnej kultúry je prechod od teocentrického k antropocentrickému chápaniu sveta.

V prvom ranom období, t. j. v 14. až 15. storočí má renesančná kultúra predovšetkým humanistický ráz a sústreďuje sa hlavne do talianskeho prostredia, v 16. storočí a v značnej časti 17. storočia ju charakterizuje najmä rozvoj prírodnych vied. Renesančný humanizmus v tomto období prechádza do ďalších európskych krajín.

Osobitosť renesančnej kultúry spočíva v tom, že sa charakterizuje ako kultúra humanistická, čím sa myslí jej celkové zameranie, jej vlastný
svetonázor orientovaný na problémy slobodného a všestranného rozvoja osobnosti. Tak široko chápaný humanizmus je ideovým jadrom temer celej ľudskej civilizácie. Renesancia však do takto chápaného humanizmu prináša racionálny základ a jeho vedomé utvrdenie prostrednictvom svetského vzdelania, vedy a umenia.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Renesancia
Kategória:Kultúra podľa obdobia
Končatina

**Končatina** je dlhá členená časť tela, ktorá vystupuje z trupu, napr. horná končatina; *úd*. Končatiny majú článkonožce a stavovce.

## Referencie


## Externé odkazy
* 

Kategória:Anatómia
Súčasná slovenská kultúra

**Súčasná slovenská kultúra** je súčasť súčasnej európskej kultúry. Súčasná slovenská kultúra sa rodí v 2.polovici 19. stor., jej najvýraznejšou sebareflexívnou zložkou je
súčasná slovenská filozofia, ktorá sa rozvíjala tak na Slovensku, ako aj v zahraničí, najmä v Amerike, Taliansku, Nemesku, Švajčiarsku.

## Externé odkazy
* 
* Profil slovenskej kultúry – portál Univerzitnej knižnice v Bratislave, predstavujúci slovenskú kultúru

## Pozri aj

* slovenská kultúra
* slovenská filozofia
* slovenský folklór
* slovenská inteligencia
* európska kultúra
* maďarská kultúra
* rakúska kultúra
* slovanská kultúra
* veľkomoravská kultúra
* židovská kultúra
* slovenské umenie
* slovenská veda

Kategória:Kultúra na Slovensku
Horná končatina

**Horná končatina** je dlhá členená časť tela, ktorá vystupuje z trupu v jeho hornej časti.

## Horná končatina človeka
Horná končatina človeka je uchopovací orgán s veľkou pohyblivosťou umožňovanou:
# voľnejším pripevnením pletenca ku kostre trupu jedine pomocou kĺbu medzi kľúčnou kosťou a mostíkom a
# presahovaním svalstva z horného úseku končatiny na trup (chrbát a hrudník).

Pohyby medzi voľnou končatinou a pletencom sa dejú v guľovitom ramennom kĺbe a ich väčší rozsah umožňuje posuny lopatky.

Horná končatina človeka sa člení na pletenec hornej končatiny, ku ktorému patrí kľúčna kosť, lopatka a svaly pletenca, z vývojového hľadiska aj svaly presahujúce z nej na hrudník a chrbát. Ďalšie časti tvoria voľnú časť hornej končatiny a patrí k nim rameno, predlaktie, ruka.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Anatómia
Sústrednosť

**Sústrednosť** alebo **koncentricita** alebo **koncentrickosť** alebo **homocentrickosť** (lat.) je manie spoločného stredu. Napríklad kružnice so spoločným stredom sa nazývajú sústredné. 

Kategória:Geometria
Stredoeurópska kultúra

**Stredoeurópska kultúra** je súčasť európskej kultúry, ktorá sa rozvíja v strednej Európe uprostred medzi západoeurópskou kultúrou a slovanskou kultúrou.

Stredoeurópska kultúra zahrnuje slovensku kultúru, českú kultúru, rakúsku kultúru, poľskú kultúru a maďarskú kultúru, ale aj kultúru takych kultúrnych enkláv, akou je Praha (pražská kultúra), Bratislava (bratislavská kultúra), Krakov, Viedeň, Berlín, Mníchov, Budapešť, Varšava, Wrocław, Terst.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj

*stredoeurópske umenie

Kategória:Kultúra
Koncepcia ja

**Koncepcia ja** je obraz vlastného Ja, ktorý tvorí systém predstáv o sebe v súčasnosti, akým
by ja malo byť, keby dodržiavalo etické normy, akým sa chce stať, akým by chcelo byť, keby to bolo možné.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Kategória:Psychológia
Stredoveká kultúra

**Stredoveká kultúra** je obdobie rozvoja kultúry zhruba v časovom intervale 5. - 15. stor. Stredoveká kultúra nadväzuje na starovekú kultúru a predchádza kultúre novovekej.

## Pozri aj
*stredoveká filozofia
*gotika
*antická kultúra
*novoveká kultúra
*renesančná kultúra
*staroveká kultúra
*románsky sloh
*stredoveké umenie
*stredoveká veda

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra
Metodologická koncepcia vedy

**Metodologická koncepcia vedy** je filozofická teória opisujúca štruktúra vedeckého poznania, jeho zmeny a vývoj, všeobecné metódy poznania používané vedcami.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Metodika
Kategória:Filozofia vedy
Kategória:Veda
Logika vedy

**Logika vedy** je filozofická disciplína, ktorej cieľom je aplikácia ideí, metód a aparátu
modernej logiky na vedecké poznanie. Logika vedy skúma logickú štruktúru
vedeckých teórií, ich zložiek (definícií, klasifikácií, pojmov, zákonov atď.), odhaľuje logické väzby medzi týmito zložkami, skúma otázku neprotirečivosti a úplnosti teórií, spôsobov formovania a overovania vedeckych hypotéz a analyzuje logické aspekty takých metód vedeckého poznania, ako je zovšeobecňovanie, vysvetlenie, abstrakcia, idealizácia atď.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Koncept

**Koncept** (lat.) môže byť:
*prvé predbežné spracovanie, návrh, náčrt (najmä textu); nákres, osnova
*koncepcia, poňatie
*vo filozofii:
**formulácia, rozumový obraz, všeobecná myšlienka, pojem
**v logickej sémantike: zmysel mena

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
*
Koncepcia

**Koncepcia** môže byť: 
* významový útvar (sústava názorov, spôsob nazerania na niečo, spôsob ponímania niečoho)
* osnova, rozvrh, plán
* hlavný zámer alebo konštrukčný princíp pri nejakej činnosti
* v biológii: počatie

## Externé odkazy
*
Viachodnotová logika

**Viachodnotová logika** je logický systém, ktorého výrazy nadobúdajú v interpretácii viac ako dve pravdivostné hodnoty.

Neklasické logiky sú rozšírením klasickej logiky, ktoré je založené na klasických
logických spojkách a ich dichotómnom pravdivostnom systéme. Ich odklon od
klasickej logiky spočíva teda buď vo viachodnotovosti pravdivostného systému
alebo v používaní nových logických spojok, ktoré nemajú analógiu v klasickej logike.
Neklasické logiky nie sú len kuriozitou modernej logiky, v informatike, prírodných
vedách a v technike existujú netriviálne situácie, keď nevystačíme
s klasickou logikou (napr. s dichotómnym pravdivostným systémom), ale musíme
upriamiť pozornosť na viachodnotovosť pravdivostného systému alebo na nové
logické spojky. Łukasiewiczova logika je rozšírením klasickej logiky v tom smere,
že zavádza tretiu pravdivostnú hodnotu „neviem“, ktorá je označená číselným
symbolom ½, čiže môže byť charakterizovaná ako logika s „trojhodnotovým“
pravdivostným systémom. Sémantika a syntax tejto logiky má podobné vlastnosti
ako klasická dvojhodnotová logika, dokonca v tejto logike platí veta o úplnosti,
t. j. každá formula, ktorá je logicky odvoditeľná zo systému axióm a pravidla modus
ponens, je aj tautológia a naopak. Intuicionistická logika je také rozšírenie
klasickej logiky, ktoré má skoro totožný axiomatický systém s klasickou výrokovou
logikou (zákon dvojitej negácie je substituovaný slabším zákonom kontradikcie).
Diametrálna odchýlka od klasickej logiky spočíva v tom, že sémantika intuicionistickej
logiky už nemôže byť realizovaná klasickým postupom pomocou
tabuľkovej metódy, ale vyžaduje nové „neklasické“ postupy Kripkeho sémantiky,
založenej na predstave možných svetov.

## Referencie
*V. Kvasnička a J. Pospíchal.: Matematická logika, STU vydavateľstvo, Bratislava 2006

Kategória:Logika
Výroková logika

**Výroková logika** je časť matematickej logiky (výroková algebra), ktorá sa zaoberá tvorbou výrokov, ich vzájomným spájaním, zisťovaním logickej pravdivosti výrokov a ich spojení i niektorými spôsobmi odvodzovania.

Výroková logika zahrnuje skúmanie týkajúce sa logického spájania výrokov, najmä tie, ktoré výchádzajú z významu (logického obsahu) výrokových spojení.

## Externé odkazy
* 
* Výroková logika  O základoch logiky, o logických spojkách, pravdivostných tabuľkách a tautológiách.

Kategória:Matematická logika
Konceptualizácia

**Konceptualizácia** je operácia, na základe ktorej zvukový znak dostáva pojmový význam, pričom to, čo sa označuje (vyjadruje), môže viesť k množstvu súdov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Telesná kultúra

**Telesná kultúra** je súčasť kultúry človeka a spoločnosti, ktorá zahŕňa všetky činnosti, prostriedky, podmienky a výsledky podieľajúce sa na cieľavedomom telesnom a pohybovom zdokonaľovaní človeka. Prispieva k jeho všestrannej výchove a harmonickému vývinu, upevneniu fyzického a psychického zdravia a k dosiahnutiu čo najdokonalejších a najúčelnejších pohybových prejavov a správania sa v rozmanitej telovýchovnej, športovej a turistickej činnosti a ich uplatnenie v pracovnej činnosti, obrane a živote. Telesná kultúra je významným prostriedkom
oddychu, zábavy, aktívneho, účelného a radostného využívania voľného času, a preto sa stáva nevyhnutnou súčasťou spôsobu života občanov. Štruktúru telesnej kultúry tvoria telesná výchova, šport, turistika, pohybová rekreácia a pohybové umenie.

## Pozri aj
*kultúra
*šport
*vedy o telesnej kultúre

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra
Konceptualizácia entít

**Konceptualizácia entít** je pomenúvanie, opisovanie a definovanie entít, ako aj ich vzájomných vzťahov. S tým úzko súvisí kategorizovanie entít. Súčasťou konceptualizácie je aj formulovanie výrokov o entitách, skladanie a vyhodnocovanie (interpretovanie) výrokov a v tom spočívajúce odvodzovanie dôsledkov, ktoré z nich vyplývajú.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Staroveká kultúra

**Staroveká kultúra** je dlhá epocha vo vývine svetovej kultúry, ktorá nasledovala po pravekej kultúre. Staroveké civilizácie boli od seba miestne neraz také vzdialené, že sa ich kultúry vývíjali nezávisle od seba. Teritoriálne a časovo blízke civilizácie sa naopak ovplyvňovali alebo dokonca vytvárali spoločné kultúrne oblasti, ako napr. antická kultúra.

Na starovekú kultúru nadväzuje stredoveká kultúra.

Sebareflexívnou zložkou starovekej kultúry je staroveká filozofia.

## Pozri aj
*staroveká filozofia
*praveká kultúra
*stredoveká kultúra
*staroveké umenie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra
Tibetská kultúra

**Tibetská kultúra** je tibetský spôsob premeny zla na dobro, ošklivého na krásno. Centrami tibetskej kultúry sú kláštory (lamasérie). 
Významnými zložkami tibetskej kultúry sú: tibetská literatúra, tibetská mystika a lamaizmus.

## Pozri aj
*bönizmus
*tibetská filozofia
*lamaizmus
*Lhasa
*tibetská literatúra
*tibetská mystika
*Potala
*Tibet
*tibetčina
*tibetské umenie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra podľa oblasti
Kategória:Tibet
Logika vzťahov

**Logika vzťahov** (*teória relácií*) je časť matematickej logiky, skúmajúca vzťahy.

Je jedno z najrozvinutejších odvetví matematickej logiky, v ktorom sa
rozpracúva extenzionálne chápanie vzťahu čiže pojem relácie. Teoria relácií
skúma štruktúru vzťahu, jeho vlastnosti a rozpracúva kalkul relácií, resp. zákony, ktorými sa riadia operácie umožňujúce z daných relácií tvoriť iné relácie.

Teoriu relácií pôvodne rozpracoval Augustus De Morgan, Charles Sanders Peirce a
Ernst Schröder.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematická logika
Konceptualizmus

**Konceptualizmus** je učenie, ktoré redukuje reálnosť univerzálií na existenciu všeobecných pojmov; smer scholastickej filozofie, ktorého predstavitelia v spore o univerzálie podobne ako stredovekí nominalisti odmietali učenie stredovekého realizmu, popierali reálnu existenciu všeobecného nezávisle od jednotlivých vecí. Na rozdiel od nominalistov však uznávali, že v rozume jestvujú všeobecné pojmy, koncepty, ako zvláštne formy poznania skutočnosti.

Najznámejším predstaviteľom konceptualizmu je Pierre Abélard.

Podľa konceptualizmu všeobecné pojmy majú pred stvorením vecí svoje miesto v Bohu a po stvorení vecí v ľudskom rozume. Reálne v prísnom zmysle je len konkrétne jednotlivé súcno. Univerzálie nesú len významy, aby umožňovali ľudskú reč.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické hnutia a smery
Konchológia

**Konchológia** (gr.) je náuka o lastúrach a ulitách mäkkýšov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Biológia
Klasická výroková logika

Podľa Szomolánya v jazyku **klasickej výrokovej logike** sú nasledujúce kategórie symbolov:
# Výrokové premenné: Výrokovými premennými v klasickej výrokovej logike a v ďalších logických systémoch rozumieme prvky postupnosti *"p<sub>1</sub>, p<sub>2</sub>, p<sub>3</sub>, ...,"* pričom *"p", "q" a "r"* budú zastupovať ľubovoľnú výrokovú premennú.
# Logické spojky:

# Symboly *"("* a *")"* nazývame ľavá a pravá zátvorka.

Pomocou uvedených symbolov možno tvoriť výrazy daného jazyka. Pod jazykovým výrazom rozumieme ľubovoľnú konečnú postupnosť symbolov. Nás budú zaujímať iba určité, tzv. dobre utvorené výrazy, čiže formuly, ktoré tvoria vlastnú podmnožinu množiny všetkých výrazov, definovanú nasledovne:

Množina všetkých formúl klasickej výrokovej logike ***F***, je najmenšia množina výrazov klasickej výrokovej logike spĺňajúca tieto podmienky:
# Každá výroková premenná patrí do ***F***
# Ak X patrí do ***F***, potom je aj ~X z ***F***
# Ak X, Y sú z ***F***, potom aj výrazy (X → Y), (X &amp; Y), (X | Y) a (X ⇔ Y) patria do ***F***.

## Externé odkazy
* 
* Výroková logika  O základoch logiky, o logických spojkách, pravdivostných tabuľkách a tautológiách.

Kategória:Logika
Login

**Login** je prihlásenie; proces identifikácie používateľa vzhľadom na počítač, ktorý je pripojený komunikačnou linkou. Väčšinou sa používa spolu s heslom na overenie totožnosti používateľa. Podľa loginu odlišujú operačné systémy jednotlivých používateľov.

## Vysvetlivky

## Externé odkazy
* 

Kategória:Počítačová bezpečnosť
Koncil

**Koncil** (z lat. *concilium*) je zhromaždenie hodnostárov cirkvi katolíckej cirkvi. 

Pravoslávna cirkev uznáva sedem ekumenických koncilov, ktoré sa konali v rozpätí rokov 325 až 787. 
 
Katolícka cirkev uznáva až 21 všeobecných snemov, ktoré sa konali od roku 325 do 1965, ich zoznam je uvedený v článku ekumenický koncil. Mnohí katolícki teológovia dnes tiež odlišujú prvých 7 ekumenických snemov od ostatných 14 západných koncilov.

Iné východné cirkvi uznávajú iba dva (tzv. nestoriánske) alebo tri (tzv. monofyzitské) ekumenické koncily.

## Pozri aj
* Zoznam koncilov a synod

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dejiny kresťanstva
Tiszapolgárska kultúra

náhľad|Rozšírenie Tiszapolgárskej kultúry (azúrová).
**Tiszapolgárska kultúra** alebo **tiszapolgárska skupina** bola jedna z kultúr/skupín polgárskeho okruhu/polgárskej kultúry. Vyskytovala sa na východnom Slovensku, vo východnom Maďarsku, v Báčke, Banáte a zasahovala do Sedmohradska. Časovo sa vyskytovala (v závislosti od definície hranice neolitu a eneolitu) niekedy na prelome neolitu a eneolitu, presnejšie podľa novšieho datovania cca pred 4400 pred Kr., podľa staršieho datovania cca po 3300 pred Kr.

Pomenovaná je podľa pohrebiska Tiszapolgár-Basatanya.

Rozlišujú sa 2 vývojové fázy. Okrem toho sa rozlišujú 4 lokálne skupiny: 
*náhľad|Keramika z obdobia Tiszapolgárskej kultúry.skupina Lúčky
*skupina Basatanya
*skupina Tiszaug-Kisrétpart
*skupina Deszk

Na Slovensku sú náleziská osád (Lúčky, Tibava, Barca) aj náleziská pohrebísk (Tibava, Veľké Raškovce, Malé Raškovce).

Kultúra je charakteristická prvým výskytom zlatých výrobkov na (východnom?) Slovensku, vyvrcholenia kvantity výroby medených nástrojov, výskytom ozdôb dokazujúcich intenzívne kontakty s kultúrami v Rumunsku a Bulharsku, dovozom kameňa na nástroje z povodia rieky Bug a v závere výskytom žiarových hrobov.

Kategória:Archeologické kultúry z neolitu
Kategória:Archeologické kultúry v Maďarsku
Kategória:Archeologické kultúry v Rumunsku
Kategória:Archeologické kultúry na Slovensku
Kategória:Eneolit
Logocentrizmus

**Logocentrizmus** je viazenie sa na pojem a logické vzťahy. Určujúci prvok európskej metafyziky spočívajúci v uprednostňovaní hovoreného slova (*foné*) oproti písanému textu (*grafé*), pričom sa toto uprednostňovanie zakladá na klamnom zdaní, že v hovorenom slove je bezprostredne sprítomnené bytie, ktoré poskytuje možnosť ideálneho porozumenia, zatiaľ čo písaný text obsahuje riziko omylu alebo podvodu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Logopatia

**Logopatia** je chyba alebo porucha reči. Nositeľ logopatie sa nazýva **logopat**. Logopatie sú predmetom skúmania v logopédii. 

## Externé odkazy
* 

kategória:Medicína
Logopédia

**Logopédia** je náuka o vývine a výchove reči. Považuje sa niekedy za špeciálnu pedagogickú vedu, pretože jej predmet a metódy sú v podstate pedagogické. To zasa, že sa zaoberá rečou za podmienok anormálnych, ju privádza k patológii, k defektológii: v strede pozornosti logopédie stoja logopatie a osobnosť logopatov.

Tam, kde je funckia reči deformovaná chorobným procesom, obracia sa logopédia k lekárskym odborom, k medicínskej terapii, na ktorú potom nadväzuje svojimi špecificky logopedickými prostriedkami.

Organickou súcasťou logopédie je aj surdopedagogika.

## Špecifické poruchy učenia
* dyslexia - porucha čítania
* dyskalkúlia - porucha matematických úkonov
* dysgrafia - porucha písania písmen a číslic
* dyslalia - porucha reči - zámena hlások
* dysortografia - porucha v oblasti používania /aplikovania/ gramatický pravidiel
* dyspraxia - porucha praktických zručností
* dyspinxia - poruchy výtvarného prejavu
* dysmúzia - poruchy hudobného prejavu

## Externé odkazy
* 

Kategória:Špeciálna pedagogika
Nikolaj Ivanovič Kondakov

**Nikolaj Ivanovič Kondakov** (* 1900 - † 1984) bol ruský logik, autor známeho *Logického slovníka*.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1900
Kategória:Úmrtia v 1984
Kategória:Ruskí logici
Kondicionalizmus

**Kondicionalizmus** (po lat.) je filozofické učenie, ktoré nahradzuje pojem príčiny 
pojmom komplexu podmienok (podmienka = conditio). 

Zakladateľom kondicionalizmu je Max Verworn.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické smery
Logoterapia

**Logoterapia** je smer existenciálnej analýzy, ktorý sa snaží odhaliť v biografii chorého zmysel jeho života. Termín *logoterapia* zaviedol Viktor Frankl.

Logoterapiu označujú ako tretí z viedenských psychoterapeutickych smerov (vedľa psychoanalýzy a individuálnej psychológie).

Logoterapiu celosvetovo šíria najmä odborné organizácie/inštitúty. Na Slovensku: Slovenský inštitút logoterapie (SILOE).

## Externé odkazy
* 


Kategória:Psychoterapia
Konečné

**Konečné** je stránka sveta vystupujúca v podobe ohraničenosti, uzavretosti, stvoriteľnosti, zničiteľnosti, vyčerpateľnosti, spočetnosti. Konečné je opakom nekonečného.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Logos

[náhľad|Slovo ''logos'' v [grécke písmo|gréckom písme]]

**Logos** je slovo, reč, myšlienka, pojem, rozum, zmysel, myšlienkový obsah/náplň. V užšom zmysle: tvorivé myslenie, božská, mimočasová myšlienka, tvorivý rozum sveta, idea. Logos je skrytá jednota rozmanitých vecí tohto sveta.

## Filozofické názory na logos
* Herakleitos: Logos je miera, vnútorný rytmus, ktorý má v každom momente svojho vývinu fysis.
* sofisti: Logos je distribuovaný výlučne vo veciach, prináleži im, zakladá dynamickú povahu, ale aj významovú artikuláciu vecí ako relatívne stálych elementov meniaceho sa sveta.
* stoicizmus: Logos je všeprenikajúci jemný oheň, ktorý riadi chod sveta. Nič neuniká spod jeho vlády. Je to neodvratný osud sveta.

## Zdroje

Kategória:Klasická grécka filozofia
Kategória:Metafyzika
Kategória:Grécke výrazy
Kategória:Teologické pojmy
Kategória:Filozofické koncepty
Únětická kultúra

náhľad|Rozšírenie únětickej kultúry.
**Únětická kultúra** bola kultúra zhruba v strede starej bronzovej doby (BA1 a BA2, teda podľa rôznych datovaní buď 2 000/1850 – 1 500 alebo 2 300 – 1 600 pred Kr.) rozšírená od nemeckého pohoria Harz a oblasti Magdeburgu v Nemecku, cez Česko po Považie na Slovensku, Dolné Rakúsko, Hornú a Dolnú Lužicu, Sliezsko a južné Veľkopoľsko. Jej jadro bolo na západ od Slovenska. Je pomenovaná podľa lokality Únětice severozápadne od Prahy, kde Čeněk Rýzner koncom 19. storočia preskúmal 31 kostrových hrobov. Vyvinula sa z kultúry zvoncovitých pohárov.

## Rozlíšenie
Rozlišujú sa vývojové fázy:
* stará – čiastočne ešte patrí do eneolitu
** predúnětická
** včasnoúnětická
* mladá (klasická)

Významné lokálne varianty sú:
* marsowská skupina – Sliezsko
* leubingenská skupina kniežacích hrobov – Nemecko

## Charakteristika
náhľad|Nebeský disk z Nebry.
Pre túto kultúru bol typický tvar únětického pohárika a vyspelá bronzová industria (sekerky, ihlice, drôtený šperk, čelenky, hrivny). Z územia únětickej kultúry pochádzajú hromadné nálezy medených a bronzových hrivien, zhotovených z tyčinky okrúhleho tvaru a majúcich kruhových tvar. Tieto hrivny mohli byť akýsi polotovar, ale mohlo ísť aj o ekvivalent peňazí. Sídliská boli opevnené a otvorené s početnými zásobnicovými a odpadovými jamami. V staršej fáze sa vyskytovali ešte žiarové hroby, v mladšej fáze bolo pochovánie len kostrové, a to vždy v skrčenej polohe. U niektorých lokálnych skupín pozorujeme mohylové násypy.

## Slovensko
náhľad|Rozšírenie únětickej kultúry na Slovensku.
Na Slovensku sa vyskytuje buď po 1850 pred Kr. (novšie datovanie) alebo po 1600 pred Kr. (konvenčné datovanie). Na Slovensku hovoríme najčastešie o hurbanovskom type únětickej kultúry, pre ktorý je charakteristický vplyv hatvanskej a kisapostáckej kultúry. Existovala ale napríklad aj tzv. nitriansko-únětická skupina.

### Náleziská na Slovensku
Pamiatky tejto kultúry sa našli najmä v povodí Moravy, v okolí Trnavy, na Považí, ale aj v Ponitrí. Výnimočnou je lokalita Vráble-Fidvár, kde bolo na vtedajšiu dobu veľké sídlo. V neveľkých hroboch boli mŕtvi pochovaní v skrčenej polohe s bronzovými ihlami, masívnymi náramcami, náušnicami a s jantárovými perlami. Okrem týchto predmetov sú v hroboch z týchto čias aj keramické predmety – čiernosivo alebo čiernohnedo tónované, ale vždy bez ornamentov.

## Referencie

Kategória:Archeologické kultúry v Česku
Kategória:Archeologické kultúry v Rakúsku
Kategória:Archeologické kultúry na Slovensku
Kategória:Archeologické kultúry z bronzovej doby
Lojálnosť

**Lojálnosť** alebo **lojalita** môže byť:
*(často prehnaná) vernosť, oddanosť režimu, zriadeniu, vládnucej vrstve/osobe
*spoľahlivosť a znášanlivosť vo vzťahu k niekomu, vernosť
*kladnosť, nestrannosť; súhlasnosť
Lóka

**Lóka** (-sanskritský kmeň) alebo **lókah** (-sanskritský nominatív) je v budhizme a hinduizme svet, rovina, rovina existencie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Kategória:Hinduizmus
Loj

**Loj** je živočíšne tukové tkanivo. Hlavne z jatočného hovädzieho dobytka ale aj z oviec.

## Externé odkazy
* 

 
Kategória:Živočíšne produkty
Kategória:Tuky
Konfigurácia

**Konfigurácia** (lat.) môže byť:
*zoskupenie, rozloženie, zostava, rozostavenie, usporiadanie
*v chémii: usporiadanie atómov v molekule, pozri konfigurácia (chémia)
*v astronómii: rozmiestnenie objektov (najmä planét) na oblohe v danom období, pozri konfigurácia (astronómia)
*v medicíne: deformácia orgánu (napr. hlavy pri pôrode), pozri deformácia
*v geografii: (najmä výšková) členitosť terénu
*v informatike: zostavenie kombinovaním jednotlivých častí (komponenty, moduly, súčasti) výpočtového zariadenia (počítač) zvyčajne vrátane konfigurácie softvéru, pozri konfigurácia (informatika)
Lokál (pád)

**Lokál** (zastarano a nepresne *[[lokatív]]*) alebo v niektorých jazykoch aj **šiesty pád** (v ruštine *predložnyj padež* [predložkový pád] - 5. pád) je gramatický pád v niektorých slovanských jazykoch, vrátane slovenčiny. Je to pád, ktorý - na rozdiel od ostatných pádov - stojí vždy len s (istými) predložkami. Vyjadruje v protiklade ku genitívu limitné obmedzenie účasti deja na danom predmete, a to na ich prostý dotyk alebo úplnú blízkosť. 

Zo syntaktického hľadiska vyjadruje najmä okolnosť miesta, času, spôsobu, zreteľa, miery, účinku, príčiny, podmienky, prípustky. Môže byť aj predmetom. 

Z praktického hľadiska je odpoveďou na otázku *O/Na/V kom?* alebo *O/Na/V čom?*.

V slovenčine sa používa po týchto predložkách: *na* [kde?], *o* [téma], *po* [časovo; pozdĺž; po kusoch; prostredníctvom], *pri/v* [kde?]

Tento pád vyjadruje často (ale nie výlučne) miesto, v tomto zmysle teda patrí do lokatívu (avšak nie je s ním identický). S lokatívom v užšom zmysle ho však neslobodno zamieňať, hoci sa v minulosti tak označoval.

## Iné projekty

Kategória:Pády
Konfigurácia kategórií

**Konfigurácia kategórií** kategórií je kategoriologicky a historicko-typologicky identifikovateľné spojenie kategórií intervenujúcich v priebehu istého myšlienkového procesu.

Konfigurácie kategórií sú prechodnej a otvorenej povahy podobne ako samotné kategórie a je pre ne príznačné, že sa vymykajú kontrole aktérov myšlienkových procesov. Na konfigurácie kategórií sa možno pozerať ako na komplexné významové útvary aktivizované (aktualizované) myslením konkrétnych
ľudských indivíduí. Keďže táto aktualizácia prebieha v dôsledku toho, že sa odohráva na mieste toho ktorého konkrétneho indivídua, vždy v konkrétnom diachronicko-synchronickom priesečniku, nikdy sa nemožno stretnúť s dvoma identickými aktuálnymi významovými konfiguráciami. O tom, aká kategoriálna konfigurácia intervenuje teraz v mojom mnou práve vykonávanom myšlienkovom procese, sa v podstate môžem dozvedať iba archeologicky pri analýze vyprodukovaných (sedimentovaných) významových útvarov, však zasa len re-kreovateľných mnou samým alebo niekým druhým pri čítaní textu, v ktorom sú tieto významové útvary vyjadrené.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ontológia
Lokalita

**Lokalita** môže byť:
* miesto na Zemi, obyčajne relatívnej veľmi malej rozlohy (osada, časť mesta a podobne)
* takéto miesto niečím sa vyznačujúce, najmä nálezisko (v biológii, geológii, archeológii) či  miesto výskytu jazykového javu a pod., pozri napr. nálezisko, geologická lokalita, archeologická lokalita
Konečnosť

**Konečnosť** je to, čo má medze, pokiaľ ide o akúkoľvek danú kvantitu tej istej povahy alebo to, čo podľa dôvodných domnienok smeruje k takému stavu; matie konca. Vlastnosť množiny, ktorá má konečný počet prvkov. V informatike je to charakteristická vlastnosť algoritmu. Rozlišuje sa *statická konečnosť* a *dynamická konečnosť* . Každý algoritmus musí byť staticky konečný, t. j. má byť opísaný textom konečnej dĺžky. Hovoríme, že algoritmus je dynamický konečný, ak objekty a štruktury, ktoré používa, ostávajú v každom časovom momente konečné.

## Zdroj
* 
* 

Kategória:Filozofický slovník
Lókájata

**Lókájata** alebo **čárváka** alebo **bárhaspatia** bolo materialistické učenie v starovekej Indii. 

Najstaršie údaje o nej obsahujú Védy a staroindický epos. Jej vznik sa tradične spája s mýtickým mudrcom Brhaspatim. Jednotlivé ateistické a antivédistické útoky sa pripisujú legendárnemu Čárvakovi; podľa neho sa v mnohých starovekých textoch tento materializmus nazýva čárvaka.

Základ učenia lókájaty o bytí tvorí predstava, že všetky veci vo vesmíre sa skladajú zo štyroch prvkov: zeme, ohňa, vody a vzduchu (v niektorých textoch sa k nim pridáva ako piaty éter). Prvky existujú večne a nemenia sa. Všetky vlastnosti predmetov závisia od toho, z akých prvkov sú veci spojené a od proporcií, v akých sa spájajú.

Vedomie, rozum a zmyslové orgány takisto vznikajú spojením prvkov; po smrti živej bytosti sa toto spojenie rozpadá na prvky, ktoré sa pripájajú k prvkom príslušného druhu, jestvujúcim v neživej prírode.

Niektoré texty obsahujú predstavu o evolúcii: jedny prvky vznikajú z iných, pričom východiskom je zem.

Gnozeológia lókájaty je senzualistická: jediným vierohodným zdrojom poznania je pocit. Zmyslové orgány môžu vnímať predmety potiaľ, pokiaľ sa samy skladajú z rovnakých prvkov ako predmety (podobné sa poznáva podobným).

Vychádzajúc z toho, popiera lókájata existenciu mimozmyslových a nadzmyslových objektov (boha, duše, odplatu za činy v predchádzajúcich prevteleniach, raj, peklo ap.). Texty neobsahujú celkom jasné vysvetlenie vzťahu lókájaty k iným, v indickej filozofii tradičným zdrojom poznávania (práhmán) - úsudku a svedectvám starých autorít.

V etike lókájaty prevládol hedonizmus.

Lókájata mala zrejme istý vplyv na staroindickú vedu o riadení štátu.

Nezachoval sa ani jeden text, ktorý by patril jej stúpencom. Najúplnejšie je vyložená vo filozofických traktátoch a kompendiách (daršanách), napísaných jej idealistickými odporcami - védántistami v 9. stor. - 16. stor.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Indická filozofia
Kategória:Materializmus
Konfirmacionizmus

**Konfirmacionizmus** je filozofia vedy kladúca hlavný dôraz na konfirmáciu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia vedy
Kultúra 18. storočia

**Kultúra 18. storočia** sa vyznačuje radom javov ohlasujúcich nástup modernej doby: všeobecný záujem o vedu a filozofiu, vychýrenosť osobností, ako bol Voltaire, obľuba umenia a historických vied, s ktorou súvisí vznik múzeí (Britské múzeum, 1753) a rozvoj zbierok (spristupnenie veľkých zbierok, napr. kráľovských v Lucemburskom paláci alebo zbierok Američana Ch. Wilsona Peala vo Philadelphii), rozšírenie tlače a akadémií, záujem o starovek v súvislosti s obajvom zasypaných miest Herculanea a Pompeí (1748) a klasicistické teórie Winckelmannove, Lessingove a Mengsove, ktoré mali základný význam pre nemeckú filozofiu 19. stor.

## Externé odkazy

* 

Kategória:18. storočie
Kategória:Umenie
Lokomócia

**Lokomócia** alebo **lokomočný pohyb** môže byť:
*v biológii:
**aktívny (v širšom zmysle aj pasívny) pohyb celého živočíšneho či ľudského organizmu (v širšom zmysle akéhokoľvek organizmu, čiže aj bunky či rastliny bez koreňov typu slizovka, riasa a pod.) z miesta na miesto, resp. schopnosť takéhoto pohybu, pozri pod pohyb živočíchov (a prípadne pohyb rastlín, pohyb bunky)
**pohyb (t.j. aktívna či pasívna zmena miesta či polohy celého organizmu alebo len jeho časti), pozri pod pohyb živočíchov, pohyb rastlín, pohyb bunky
*v telovýchove, kineziológii a podobne: aktívny (a teda primárne svalovou činnosťou uskutočňovaný) pohyb celého tela z miesta na miesto (v širšom zmysle vrátane aktívneho pohybu s pomôckami typu kôň, lyže, automobil a pod.), pozri lokomócia (športová kineziológia)

**Lokomócia** môže byť aj:
* súhrn prostriedkov na premiestňovanie z miesta na miesto
*v psychológii: 
**pohybové vzory a pohybové výkony pri chôdzi či behu, pozri lokomócia (podoba chôdze)
**v teórii poľa: konkrétne správanie, ktoré sa dá „vektorovopsychologicky“ zobraziť ako výslednica príťažlivých a odpudivých síl poľa pôsobiacich na jedinca, pozri pod teória poľa

## Referencie
Konflikt

**Konflikt** (lat. *conflictus* – *zrážka*) je udalosť, spoločenský proces, v ktorom sa jednotlivec alebo skupina snaží o
dosiahnutie vlastných cieľov (uspokojenie potrieb, realizáciu záujmov) eliminovaním, zničením alebo podriadením si iného jednotlivca alebo skupiny, snažiacich sa o dosiahnutie podobných alebo identických cieľov. Konflikt medzi skupinami môže vzniknúť aj vtedy, keď sa tieto skupiny snažia o dosiahnutie rôznych cieľov, ale k ich realizácii chcú použiť tie isté prostriedky. Pri konflikte existuje vždy vedomie o protivníkovi, jasná definícia situácie, v ktorej je protivník definovaný práve rozdielmi v snahách a cieľoch.

Psychológia skúma konflikt ako jednou z náročných životných situácií. V situácii konfliktu sa vyskytuje napätie. Konflikt je príčinou úzkosti.

Podľa Zwiefelhofera je konflikt kolízia odporujúcich si snáh. Individuálnepsychologicky ide o stav napätia ako bytostný moment zrenia, konflikty však môžu viesť k neurotickým symptómom tam, kde sa stanú prílišnými. Aj v sociálnom živote sú do istej miery nevyhnutné, a to nielen na základe prirodzene daných záujmov, ale aj v dôsledku rozdielnosti slobodného kladenia cieľov a zachovania hodnôt. Konflikty dokonca predstavujú formu stretu indivíduí a skupín, ktorá je nevyhnutná pre spoločenskú zmenu. Pre sociálnu, politickú a pedagogickú zodpovednosť je prekonávanie konfliktov stálou a pre súžitie nevyhnutnou úlohou. Cieľom musí byť zmierňovanie konfliktov záväzným spôsobom pomocou systému racionálneho riadenia. Tým sa konflikty stanú kontrolovateľnými. Vyžaduje si to odbornú znalosť, toleranciu a pripravenosť ku kompromisu. Tam, kde sú v hre neodkladné právne nároky, možno konflikty rozhodnúť po preskúšaní východiska úmernosti prostriedkov použitím moci (demonštrácia, štrajk, vojna), v extrémnych situáciách možno ospravedlniť dokonca revolúciu (použitie násilia proti existujúcej politickej moci), pokiaľ sú dané tieto podmienky: krajné zneužitie politickej moci; zlyhanie všetkých mierových prostriedkov na odstránenie tejto moci; oprávnená nádej, že problémy a ťažkosti, ktoré z toho povstania vznikajú, sú menšie ako režimom spôsobené nespravodlivosti; odôvodnená pravdepodobnosť úspechu.

## Konflikt v medzinárodných vzťahoch
Podľa teoretika medzinárodných vzťahov Petra Wallensteena je pri štúdiu konfliktu potrebné zamerať sa na tri hlavné zložky tohto fenoménu: aktérov, proces (konanie) a inkompatibilitu (záležitosti, o ktoré sa hrá). Konflikt je potom *sociálny stav, v ktorom sa aspoň dvaja aktéri (strany) pokúšajú získať v rovnakom čase možnú množinu nedostatočných zdrojov. (Wallensteen, 2011).*

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 


Kategória:Sociológia
Kategória:Psychológia
Sociálny konflikt

**Sociálny konflikt** je súčasné stretávanie, rozpor dvoch alebo viacerých protichodných, vzájomne
si odporujúcich záujmov, cieľov, hodnôt, potrieb a pod. v mikro- alebo makroštruktúre určitého/ých sociálneho/ych útvaru/ov, prípadne medzi sociálnymi celkami, ktorý vedie ku zrážke, zápasu alebo boju o dosiahnutie cieľa.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Spoločnosť
Západná kultúra

right|thumb|Západná civilizácia podľa Huntingtona

**Západná kultúra** alebo **kultúra Západu** je kultúra, ktorá vzišla zo spojenia grécko-rímskej antiky a kresťanstva (ktoré je cez Starý zákon samo úzko naviazané na židovskú kultúru) a tvorí puto, ktorým sú zjednotené národy Západu.

Západná kultúra mocne pôsobí na kultúry iných častí Zeme, obzvlášť silné bolo toto pôsobenia počas stredoveku: ako súčasť európska kultúra sa stretá s byzantskou kultúrou i kultúrou arabskou.

Od novoveku prichodí Západu brániť svoju kultúru pred jednostranným racionalizmom osvietenstva.

Od začiatku 20. storočia sa hovorí o úpadku, či dokonca o zániku Západu a západnej kultúry, ktorá je ohrozovaná z dvoch strán: zo strany amerikanizácie alebo technizácie života a zo strany materializmu vo forme sovietskoruského boľševizmu.

## Pozri aj
* antika
* Európa
* západná filozofia
* kresťanstvo
* antická kultúra
* francúzska kultúra
* kresťanská kultúra
* rímska kultúra
* západoeurópska kultúra
* USA
* Západ

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra
Kategória:História
Konfirmácia (logika)

**Konfirmácia** je metóda overovania založená na ukazovaní stupňa potvrdenia hypotézy indukciou.

## Zdroj
* 

Kategória:Logika
Longitudinálny

**Longitudinálny** (lat.) je rovnobežný s osou; pozdĺžny.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Geometria
Archeologická lokalita

thumb|Archeologická lokalita Jarlshof na Shetlandských ostrovoch
**Archeologická lokalita** alebo **archeologické nálezisko** je zemepisne určené miesto, kde sa vyskytuje určitý archeologický nález.

Medzi archeologické lokality môžu patriť:
* sídlisko
* pohrebisko
* kultovné a posvätné okrsky
* miesta vojenských stretnutí
* a ďalšie miesta poznačené ľudskou činnosťou

## Iné projekty

## Zdroje
* 


Kategória:Archeológia
Konformizmus

**Konformizmus** alebo **prispôsobivosť** môže byť:
*v psychológii: konformizmus (psychológia)
*v ekológii: prispôsobivosť (ekológia)
Longobardi (kmeň)

[náhľad|Rozšírenie Longobardov v [Južná Európa|južnej Európe.]]
**Longobardi** alebo **Langobardi** boli západogermánsky kmeň, ktorý si v 2. polovici 6. storočia podrobil severnú Itáliu a utvoril kráľovstvo, ktoré si v roku 774 podrobil Karol Veľký.

Z pôvodných sídiel v južnej Škandinávii prešli pred zmenou letopočtu do dolného Polabia, odtiaľ prenikali najmä na juhovýchod. Na základe početných zhôd v materiálnej kultúre s Kvádmi, sídliacimi na Slovensku, možno predpokladať včasné kontakty oboch kmeňov, pravdepodobne už v 1. storočí. Početnejšie ozbrojené skupiny Longobardov prenikli do stredného Podunajska v polovici 2. storočia a 166 - 167 sa zúčastnili na vpáde germánskych kmeňov do Panónie, čo znamenalo začiatok tzv. markomanských vojen (166 - 180). V dobe sťahovania národov sa postupne presídlili cez Čechy a Moravu do stredného Podunajska. Okolo 480 ich písomné pramene uvádzali v Ruginlande a zakrátko i v Panónii. V 1. polovici 6. storočia sa expanzia Longobardov ako posledného starovekého germánskeho kmeňa dotkla aj územia západného Slovenska (nálezy zo Zohora a Bratislavy-Devínskeho jazera). Ich odchod po bojoch s Gepidmi a Avarmi v roku 568 pod vedením Albiona cez Aquileiu do severného Talianska znamenal koniec okupácie juhozápadného Slovenska germánskymi kmeňmi. V severnom Taliansku vytvorili ranofeudálny štát a dali meno severnej časti Apeninského polostrova - Lombardii.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Starí Germáni
Kongescia

**Kongescia** môže byť:
* v medicíne: zvýšené prekrvenie alebo nahromadenie krvi v orgáne
* v doprave: zapchatie jazdnej dráhy v cestnej doprave, synonymum: dopravná zápcha, pozri dopravná zápcha

## Externé odkazy
*
Luigi Longo

**Luigi Longo** (* 15. marec 1900, Fubine Monferrato, Talianske kráľovstvo – † 16. október 1980, Rím, Taliansko) bol taliansky politik, ktorý sa angažoval v talianskom a medzinárodnom komunistickom a robotníckom hnutí.

V rokoch 1936-39 pôsobil ako generálny inšpektor interbrigád v Španielsku, od roku 1943 bol organizátorom protifašistického hnutia, a od roku 1972 predsedom KS Talianska.

V máji 1968 bol prvý z predstaviteľov komunistických strán západnej Európy, ktorý prišiel ako generálny tajomník KS Talianska do Prahy na oficiálnu návštevu. Počas návštevy vyjadril podporu reformnému procesu a osobne A. Dubčekovi.

Po augustovej intervencii vyjadril Longo v mene KS Talianska ostrý protest, v ktorom intervenciu jasne odsúdil.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Talianski politici
Kategória:Interbrigadisti
Kategória:Rytieri veľkokríža Radu za zásluhy Talianskej republiky
Kategória:Nositelia veľkokríža Radu za zásluhy Poľskej republiky
Kultúra 19. storočia

**Kultúra 19. storočia** je agresívne sa šíriaca kultúra Európy, najmä západná kultúra, kultúra západnej Európy ako mocenského a hospodárskeho centra európskej civilizácie, sa stretáva s mnohosťou tradičných kultúr, najmä Východu. V krajinách starých rozvinutých kultúrnych foriem, najmä v Číne, Indii, Japonsku a krajinách islamu, došlo k dvojakej reakcii - k tendencii prijať nové výrazové formy, ale aj k zvýšenému záujmu o vlastné tradície a k vedomému tradicionalizmu ako hrádzi proti cudziemu vplyvu. Len veľmi vzácne dochádzalo k pokusom o syntézu. Medzi také kultúrne významné výnimky možno rátať najmä dielo Rabíndranátha Thákura.

Myslenie 19. storočia už na rozdiel od 18. storočia zohľadňovalo nekonečnú zložitosť sveta, čo vidno vo vede i filozofii, v krásnej literatúre a dokonca aj v každodennom myslení ľudí. Absolútna jednoznačnosť, s ktorou sa stretávame v 18. storočí sa ukázala ako iluzórna. Umeleckým dielom, v ktorom sa odzrkadlil nový, v 18. storočí, neznámy pocit nekonečnej zložitosti skutočného, mnohostranného sveta, jestvovanie nelineárnych závislostí, vzájomných pôsobení, premenlivých vzťahov, nespočetných *priečnych * súvislostí, bol Goetheho *Faust*.

## Externé odkazy
* 

Kategória:19. storočie
Kategória:Kultúra
Kongres

**Kongres** môže byť:
*v politike: názov najvyššieho zákonodarného orgánu v niektorých zastupiteľských demokraciách, pozri napr. Kongres Spojených štátov
*(spravidla veľký) zjazd či zhromaždenie ľudí, ktorých spája spoločný záujem alebo cieľ, pozri napr. vedecký kongres
*politická strana resp. súčasť názvu politickej strany v niektorých krajinách

## Pozri aj
* Medzinárodný filozofický kongres
* Slovenský filozofický kongres
Lordóza

náhľad|Osoba s nadmernou lordózou
**Lordóza** je prehnutie chrbtice v driekovej a v krčnej oblasti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Chrbtica
Kongregácia

**Kongregácia** môže byť:

* skupina ľudí združená za určitým cieľom

* združenie viacerých samostatných kláštorov určitých cirkevných rádov (napr. benediktínskych kláštorov)

* novšia rehoľná spoločnosť (od 17. storočia – rehoľná kongregácia)

## Externé odkazy
*
Filozofický kongres

**Filozofický kongres** je snemovanie filozofov. Veľmi dôležité sú medzinárodné filozofické kongresy.

## Pozri aj
* medzinárodný filozofický kongres
* slovenský filozofický kongres

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické udalosti
Kategória:Medzinárodné organizácie
Kultúrnosť

**Kultúrnosť** je schopnosť pretvárať zlo na dobro alebo škaredé na krásne. Je to maximum bytia človeka a spoločnosti alebo najvyššia úroveň činnosti ľudí: nedá sa byť viac než kultúrnym. Teóriou dosahovania kultúrnosti činnosti človeka a jeho života vôbec by mohla byť ponematika kultúrnosti. Kultúrnosť sa prejavuje premenou
zla na dobro alebo ošklivého na krásno. Fakt existencie človeka alebo spoločnosti je nevyhnutná, no nie dostatočná podmienka ich kultúrnosti. Kultúrnosť predpokladá rozhodnúť sa pre ňu a aktivitu človeka. Podobne to platí aj o námahe: vynakladanie úsilia je nevyhnutnou, no nie dostatočnou podmienkou kultúrnosti.

Jav sa stáva kultúrnym v okamihu, keď začne uspokojovať naše potreby tak,
že neškodí.

Podstatou kultúrnosti je inscendencia. Maximum kultúrnosti je zmysluplnosť.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
* Synkriticizmus

Kategória:Kultúra
Nikolaj Onufrijevič Losskij

**Nikolaj Onufrijevič Losskij** (; * 6. december 1870, Krāslava, Lotyšsko – † 24. január 1965, Sainte-Geneviève-des-Bois, Francúzsko) bol významný ruský idealistický filozof, predstaviteľ intuitivizmu a personalizmu, zakladateľ intuitívneho realizmu nadväzujúci na V. S. Soloviova a H. L. Bergsona.

Pôsobil aj ako profesor a riaditeľ seminára filozofie na univerzite v Bratislave.

## Dielo
* *Kritika noetiky R. Carnapa z hľadiska ideálu poznania*, 1944
* *Dostojevskij a jeho kresťanský svetonáhľad* , 1946 (2009) ISBN 978-80-8061-365-5
* *Absolútne kritérium pravdy* / Nikolaj Onufrijevič Losskij ; S úvodnou štúdiou Miloša Bezděka a v slovenskom preklade Jozefa Diešku. Turčiansky Sv. Martin : Matica slovenská, 1946

## Literatúra
* DANIŠ, Miroslav – RYBÁR, Lukáš (eds.): *N. O. Losskij a podiel ruskej inteligencie v emigrácii na rozvoji slovenskej vedy* [edícia *Acta Historica Posoniensia*, nr. XXIX]. Bratislava : Stimul, 2015. 325 s. ISBN 978-80-8127-150-2  

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ruskí autori náučnej literatúry
Kategória:Sovietski disidenti
Kultúrnosť človeka

**Kultúrnosť človeka** je kultúrnosť človeka - maximum bytia človeka, pretože človek nemôže byť viac než kultúrny.

Podľa sociálnej psychológie kultúrnosť človeka spočíva v harmonickom osvojovaní si vlastností a poznatkov a v rozvoji vlastných schopností.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Kongres utláčaných národov

**Kongres utláčaných národov** Rakúsko-Uhorska bolo stretnutie vodcov odbojových hnutí národov patriacich k Rakúsko-uhorskej monarchii. Konalo sa v Ríme a usporiadala ho talianska vláda.

Po podpise Brest-Litovského mieru 3. marca 1918 zosilnela aktivita mocností Dohody proti Rakúsko-Uhorsku, kde za jeden z najefektívnejších prostriedkov bolo považované rozdúchavanie národnostných rozporov medzi obyvateľmi mnohonárodnostnej monarchie. V rámci tejto konšpirácie bol zvolaný do Ríma na 8.-10. apríla 1918 tzv. Kongres utláčaných národov, ako spoločná akcia reprezentácií porobených národov a národností Rakúsko-Uhorska. 

Na kongrese sa zúčastnili delegácie:
* Delegácia talianska (okrem prípravného výboru): senátori Albertini, Della Torre a Volterra; poslanci Agnelli, Canepa, di Scalea, Pederzoni, F. Martini, Scialoja a Tasca di Cuto, politici, novinári a publicisti Borgése, Forges, Davanzati, Guiriati, Lazzarini, Lorenzoni, Mantica, Mussolini, Ojetti, Pantaleoni, Paterno, A. Prato, Prezzolini, Salvemini, Silva a Spada.
* Delegácia česko-slovenská: Beneš, Gábriš, Hlaváček, Osuský, Papírník, Štefánik, Sychrava a Šeba.
* Delegácia rumunská: Draghicescu, Lupu, De Luca, Mandrescu a Mironescu.
* Delegácia poľská: Loret, Modzelewski, Rozwadowski, Seyda, Skirmunt, Winiarski, Zaleski a Zamorski.
* Delegácia juhoslovanská: Banjanin, Gazzari, Meštrovid, Petrović, Stojanović, Srškić, Trinajstić, Trumbic a Jambrišak. 
* Delegácia skupštiny: Kosta Stojanović a členmi boli Nastas Petrović, Arangelovic, Dorděvic, Zretković, Vukičević, Pavlović, Pera Jovanović, Joksimović.
* Delegácia francúzska: poslanci Franklin-Bouillon, A. Thomas, E. Fournol a P. de Quirielle; 
* Delegácia anglická: H. W. Steed a Seton-Watson; 
* Delegácia americká: Nelson Gay

Kongres utláčaných národov prijal dve rezolúcie - jednu všeobecnú a jednu dvojstrannú juhoslovansko-taliansku.

**Vyhlásenie rímskeho kongresu utláčaných národov rakúsko-uhorských proti monarchii a pre slobodu národov**

Zástupcovia národností, podrobených celkom, alebo čiastočne nadvláde Rakúsko-Uhorska, Taliani, Poliaci, Rumuni, Čechoslováci a Juhoslovania, v zhode vyhlasujú za podklad svojej spoločnej činnosti tieto zásady:

* 1. Každý z týchto národov vyhlasuje za svoje právo stanoviť, alebo spojiť sa v národnú jednotu a dosiahnuť plnú samostatnosť politickú a hospodársku.
* 2. Každý z týchto národov uznáva rakúsko-uhorskú monarchiu za nástroj nemeckej nadvlády a za základnú prekážku v uskutočnení svojich túžob a práv.
* 3. Zjazd preto uznáva nutným spoločný boj proti spoločným utlačovateľom, aby tak každý národ mohol nadobudnúť svoje úplné oslobodenie a svoju úplnú národnú jednotu v slobodnom jednotnom štáte.

Rím, 10. apríla 1918.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Politika v Rakúsko-Uhorsku
Kategória:1918
Kongrua

**Kongrua** (lat.) môže byť:
* doplnkový plat duchovných
* v niektorých štátoch rozdiel medzi zákonom stanovenou výškou minimálneho platu a skutočným príjmom.

## Externé odkazy
*
Lotar I. (Lotrinsko)

náhľad|Lotar I.
**Lotar I.** alebo **Lothar I.** alebo **Lotár I.** (* 795 – † 29. september 855, Prüm) od roku 840 cisár Západorímskej ríše z dynastie Karolovcov, najstarší syn Ľudovíta I. Pobožného, v roku 841 porazený svojimi bratmi Ľudovítom II. Nemcom a Karolom II. Holým. 

Roku 843 pod nátlakom podpísal Verdunskú zmluvu o rozdelení ríše, podľa ktorej dostal Provensalsko, Burgundsko, Taliansko, východné oblasti Francúzska (Lotrinsko) s hlavným mestom Aachen.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 795
Kategória:Úmrtia v 855
Kategória:Vládcovia Frankov