Eufranor z Korintu

[náhľad|Aténa Mattei, rímska kopia gréckeho originálu zrejme od Eufranora z cca 4. stor. pred Kr., [Musée du Louvre]]
**Eufranor** alebo **Eufranór** () bol grécky sochár, maliar, cizelér a spisovateľ v 4. storočí pred Kr.

## Biografia
Eufranor sa narodil zrejme na Isthmijskej šiji pri Korinte. V rozkvete svojich síl bol približne v rokoch 360 až 330 pred Kr. Vynikal neobyčajnou mnohostrannosťou, bol zároveň maliarom a sochárom, z mramoru či z bronzu zhotovoval kolosy, cizeloval čaše (opracovával ich kovový povrch), tiež napísal niekoľko kníh o súmernosti a farbách.

Svoje umenie vykonával na mnohých miestach severného Peloponézu ale i v Aténach, preto ho v istom ohľade môžeme považovať za prostredníka školy sikyónskej a aténskej. Z jeho mnohostrannej tvorby sa žiaľ zachovalo len niekoľko sôch. Eufranos sa svoje sochy snažil zobraziť lepšie ako predošlí sochári a preto na nich zaviedol zmeny v telesných rozmeroch, hlavne štíhlosťou svojich sôch sa stal predchodcom Lysippa, ktorý tento nový kánon zdokonalil.
 
### Sochárske diela
Vieme asi o 12 jeho sochách, z ktorých niektoré boli obrovské. V staroveku bola preslávená jeho socha Parida, v ktorom bolo podľa Plínia zároveň poznať rozhodcu bohýň, milenca krásnej Heleny, ako aj vraha Achillovho. Z ďalších sôch sa mu pripisuje socha bohyne Atény, Léto držiaca svoje deti v náručí, Apolóna (Apolón Patróos), Dionýza, Héfaista, Agathodaimóna (Bonus Eventus), Alexadra Veľkého a Filipa II. na vozoch so štvorzáprahom. Niektorí znalci umenia mu pripisovali aj autorstvo slávnej sochy *Apolóna Belvederského*, ktorý je ale dielom jeho spolužiaka Leóchara.
 
### Maľby na stenách Diovej Stoy
Nemecký znalec antického umenia J. J. Winckelmann uvádza, že Eufranor ako prvý zaviedol do maliarstva symetriu a dodal kontúram vznešenejší štýl. Podľa starovekého autora Pausania bol autorom nástenných malieb *[[Zeus|Diovej]] Stoy* (Diovho stĺporadia) na aténskej agore: „*Stĺpová chodba, vybudovaná vzadu, má obrazy takzvaných dvanástich bohov. Na protiľahlej stene je potom namaľovaný Théseus, Démokratia (Ľudovláda) a Démos (Ľud). Obraz naznačuje, že [[Théseus]] ustanovil Aténčanom vládu rovnosti...Je tu tiež vyobrazený zápas tých Aténčanov pri [[Mantineia|Mantineii]], ktorí boli poslaní [[Sparta (starovek)|Lakedaimončanom]] na pomoc. Celú vtedajšiu vojnu opísal slovami medzi inými i [[Xenofón]], dobytie Kadmeie, porážku Lakedaimončanov pri [[Leuktry|Leuktrách]], ako vtrhli [[Boiótia|Boióťania]] na Peloponéz a ako Lekadaimončanom prišli z Atén pomocné zbory. Na obraze je zobrazený boj jazdectva, v ktorom najviac vynikajú [[Gryllos]], Xenofontov syn, medzi Aténčanmi a [[Téby (Bojócia)|Téban]] [[Epameinóndas]] v boiótskom jazdectve. Tieto maľby namaľoval Aténčan Eufranór a v neďalekej svätyni zobrazil Apolóna Otcovského (Patróos).*“ Historik Plutarchos vyjadril k týmto maľbám veľký obdiv.
 
Grécka stoa bola dlhá stĺpová sieň, ktorá bola z jednej strany obohnaná múrmi (niekedy boli za múrom i miestnosti) a druhú stranu tvorila jednoduchá alebo dvojitá rada stĺpov. Steny stoy boli často zdobené maľbami alebo nápismi. V priestoroch stoy sa ľudia prechádzali, hovorili, vyučovali alebo sa schádzali. Filozof Zénón a jeho následníci sa nazývali stoici, pretože prednášal v Stoe poikilé (v maľovanej stoe), ktorá sa nachádzala tiež na aténskej agore.
 
## Galéria

Súbor:Paris villa Adriana Louvre Ma4708.jpg|náhľad|Paris, rímska kópia z 2. storočia gréckeho originálu zrejme od Eufranora, Musée du Louvre
Súbor:7359 - Piraeus Arch. Museum, Athens - Athena - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 14 2009.jpg|náhľad|Aténa (Pireus) v Archeologickom múzeu v Pireu (Atény) sa považuje za dielo Eufranora alebo Kéfisodota zo 4. storočia pred Kr.
Súbor:7315 - Piraeus Arch. Museum, Athens - Artemis - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 14 2009.jpg|náhľad|Bronzovú sochu Artemidy od Eufranora v Archeologickom múzeu v Pireu (Atény) datujú do polovice 4. storočia pred Kr.
Súbor:0027MAN Paris or Perseus2.jpg|náhľad|Paris alebo Perseus, bronzová socha od Eufranora, cca 340-330 pred Kr., Národné archeologické múzeum v Aténach.


## Referencie a bibliografia

 
## Iné projekty

 

Kategória:Sochári starovekého Grécka
Kategória:Maliari starovekého Grécka
Kategória:Spisovatelia starovekého Grécka