Premlčanie

**Premlčanie**, ako právny inštitút, je následok kvalifikovaného uplynutia času, ktoré spôsobuje zánik súdnej vymáhateľnosti práva, z ktorého sa stáva tzv. naturálna obligácia. Na premlčanie súd prihliada len na námietku protistrany. To znamená že aj premlčané právo je možné súdne vymôcť, ak sa protistrana premlčania nedovolá, a takéto plnenie nie je bezdôvodným obohatením. Pokiaľ nie je v konkrétnych prípadoch ustanovené inak, premlčacia doba v občianskom práve je 3 roky a v obchodnom práve 4 roky, pričom je treba rozlišovať aj medzi objektívnou a subjektívnou lehotou.

## Príklad
*§ 106 [[Občiansky zákonník (Slovensko)|Občianskeho zákonníka]]*

*(1) Právo na náhradu škody sa premlčí za dva roky odo dňa, keď sa poškodený dozvie o škode a o tom, kto za ňu zodpovedá.*

*(2) Najneskoršie sa právo na náhradu škody premlčí za tri roky, a ak ide o škodu spôsobenú úmyselne, za desať rokov odo dňa, keď došlo k udalosti, z ktorej škoda vznikla; to neplatí, ak ide o škodu na zdraví.*

### Lehoty

V odseku 1 sa plynutie času viaže na subjektívnu udalosť – keď sa poškodený dozvie o škode – v tomto prípade ide o subjektívny lehotu. V odseku 2 je to naopak – vznik škody je objektívna udalosť, ktorá nastala nezávisle od poškodeného.

### Vysvetlenie

Ak sa teda poškodený dozvie o (neúmyselnej) škode napr. až po 5 rokoch, objektívna premlčacia lehota už uplynula. Aj napriek tomu sa však poškodený môže obrátiť na súd so žalobou a ak protistrana (ten, kto škodu spôsobil) nepodá námietku premlčania, súd žalobu uzná a rozhodne o náhrade škody. Ak však protistrana námietku podá, súd ju musí uznať a žalobu zamietne.

Podstatou premlčania je, že slúži ako jeden z občianskoprávnych inštitútov (popri preklúzii a vydržania), pod ktorým sa rozumie kvalifikované uplynutie času, v dôsledku ktorého nárok možno odvrátiť dovolaním sa premlčania.

Právne účinky premlčania nastávajú, ak sú splnené tieto podmienky:
* uplynie zákonom stanovený čas pre výkon subjektívneho práva
* veriteľ v ňom neuplatní svoje právo na súde
* dlžník sa premlčania dovolá

Je výlučne na úvahe a dispozícii dlžníka, či sa premlčania dovolá

Účel premlčania:
* pôsobiť na veriteľa, aby v primeranom čase uplatnil svoje subjektívne právo
* zabrániť tomu, aby dlžníci neboli po časovo neprimeranú dobu nútení splniť si svoje povinnosti
* v súlade so zásadou právnej istoty zabrániť existencii dlhodobého trvania práv a im zodpovedajúcich povinností

## Premlčanie a preklúzia
Spoločné znaky:
* základom je uplynutie času
* obe lehoty sú hmotnoprávne

Rozdielne znaky:
* U preklúzii právo zaniká
* Súd k nej prihliada z úradnej povinnosti
* Ak dlžník plnil, plnil bez právneho dôvodu; vzniká mu právo dlh požadovať späť z titulu bezdôvodného obohatenia
* U premlčania právo nezaniká (naďalej zostáva zachované)
* Súd k nemu prihliada len na námietku dlžníka
* Ak dlžník plnil, u veriteľa nejde o bezdôvodné obohatenie
* Premlčanie je všeobecný inštitút
* Preklúzia vo vzťahu k premlčaniu je zvláštny inštitút

Právne následky, ak veriteľ uplatní právo po uplynutí ustanovenej doby:
* Dlžník sa nedovolal premlčania
** Súd žalobe veriteľa, ak je opodstatnene podaná, vyhovie
** Súd nemá poučovaciu povinnosť
** Ak už došlo k premlčaniu práva, dlžník sa môže vzdať práva dovolať sa premlčania (môže vziať už v spore uplatnenú námietku späť)
** Pred uplynutím premlčacej doby nie je prípustné vzdať sa tohto práva
* Dlžník sa dovolal premlčania
** Súd je povinný na námietku premlčania prihliadať a ak je právne opodstatnená, nemôže veriteľovi premlčané právo priznať, to platí aj vo vzťahu k príslušenstvu
** Súd sa už nezaoberá dôvodnosťou žaloby
** Oprávnenou osobou je dlžník
** Musí ju uplatniť už v konaní o základe žalovaného práva (typické v konaní o náhradu škody)

## Externé odkazy
**[http://digitalna.kniznica.info/s/BLLKI3sdU5 Promlčení dle trestního práva, porovnací studie dle stavu nynějších zákonníků]* z r. 1892 - dostupné v Digitálnej  knižnici UKB

Kategória:Právo