Wünnewil-Flamatt

**Wünnewil-Flamatt** (do roku 1974 oficiálne *Wünnewil*) je obec v kantóne Fribourg, v okrese Sense. K decembru 2020 tu žilo 5 559 obyvateľov.

## Geografia
Wünnewil-Flamatt leží približne 12 km vzdušnou čiarou severovýchodne od hlavného mesta kantónu, Fribourgu. Dvojobec sa rozprestiera pozdĺž rieky Sense a na južnom okraji náhornej plošiny, vo východnej časti Fribourskej plošiny.

Rozloha obce s veľkosťou 13,2 km² zahŕňa časť molasového kopcovitého územia medzi údoliami riek Sána a Sense, ktoré bolo formované Rhonským ľadovcom v dobe ľadovej. Severná hranica obce vedie pozdĺž kanalizovanej rieky Sense, ktorá tečie v asi 500 m širokom rovnom údolí. Pri Flamatte sa do nej vlieva dôležitý prítok Taverna. Od rieky Sense sa obecné územie rozprestiera smerom na juh cez husto zalesnený strmý svah na otvorenú náhornú plošinu Wünnewilu a na západe siaha až k vrchu Egg (651 m n. m.).

Južne od Wünnewilu sa Taverna v údolí orientovanom od juhozápadu k severovýchodu zarezala asi 50 m do vrstiev pieskovcovej plošiny. Za údolím Taverna sa územie rozprestiera naprieč náhornou plošinou Dietisberg a výšinou Buechholz (s 714 m n. m. najvyšší bod obce) až do údolia Lettiswilbachu (pravý prítok Taverny).

Na východ od ústia Taverny do Sense sa územie obce rozprestiera v úzkom výbežku ďalej na východ až k Sensebogenu pri Thörishause. Ale zahŕňa len asi 500 m široké údolie na ľavom brehu Sense. Až po vybudovaní protipovodňovej hrádze v roku 1911 mohlo byť údolie, ktoré bolo skôr často zaplavované, osídlené. V roku 1997 tvorili 18 % rozlohy obce zastavaná plocha, 17 % lesy a háje, 64 % poľnohospodárska pôda a necelé 1 % neproduktívna pôda.

Susednými obcami sú Ueberstorf, Tafers, Schmitten a Bösingen v kantóne Fribourg a tiež Neuenegg v kantóne Bern.

## História
náhľad|Letecký pohľad (1958)
Územie obce Wünnewil bolo pravdepodobne osídlené už v dobe rímskej. Prvá písomná zmienka o Wünnewile pochádza z roku 1128 pod názvom *Vilarswinum*, čo znamená dedina/osada osoby menom Wuno. Pravdepodobne nesprávne latinizovaný názov *vilar winum* („vinohradnícka osada“) vysvetluje, prečo sa v obecnom erbe z roku 1930 objavuje zlatý vinič.

Územie Wünnewilu a Flamattu patrilo v 12. storočí rodu Zähringovcov, neskôr prešlo do rúk grófov z Thiersteinu. Pri osade Sensenbrügg sa už odedávna nachádzal dôležitý brod s colnicou. Od 14. storočia podliehal Wünnewil vláde Fribourgu a bol priradený k celku Alten Landschaft. Flamatt definitívne pripadol Fribourgu v roku 1467 po vyriešení hraničnej otázky.

Po páde Starej konfederácie (1798) patrili Wünnewil a Flamatt počas Helvetskej republiky a následujúceho obdobia k okresu Freiburg a od roku 1831 k nemeckému okresu Freiburg, kým boli v roku 1848 s novou kantonálnou ústavou začlenené do novo vytvoreného okresu Sense.

Obec, ktorá sa do roku 1974 oficiálne volala len Wünnewil, bola vždy rozdelená na dve časti, pričom Flamatt spolu s osadami Sensenbrügg a Eggelried tvorili exklávu, ktorá bola od zvyšku obce oddelená územím Bösingenu. Počas 70. rokov 20. storočia došlo k dvom významným zmenám hraníc. Najprv Wünnewil v roku 1976 prenechal obci Schmitten obytnú štvrť s rozlohou 29 ha ležiacu severne od železničnej stanice Schmitten. V roku 1977 prenechal Bösingen Wünnewilu územie s rozlohou 4,65 km² s osadami Blumisberg, Balsingen, Bagiwil, Amtmerswil a Staffels. Tým sa bývalá exkláva Flamatt územne spojila s obcou Wünnewil.

## Obyvateľstvo
náhľad|Kostol

Väčšina obyvateľov (k roku 2000) hovorí nemecky (89,5 %), druhým najčastejším jazykom je albánština (4,7 %) a tretím francúzština (1,8 %).

## Hospodárstvo
náhľad|Hlavná trieda vo Flamatte
Wünnewil-Flamatt bol až do polovice 20. storočia prevažne poľnohospodárskou obcou. Vodná energia rieky Taverna sa v minulosti využívala k pohonu mlynov. V obci je doteraz prevádzkovaný chov dobytka, produkcia mlieka, poľnohospodárstva a ovocinárstva.  Wünnewil si zachoval svoj vidiecky charakter, zatiaľ čo Flamatt má skôr priemyselný charakter.

Mnoho ďalších pracovných miest je k dispozícii v miestnom malom priemysle av službách. Vďaka dobrému dopravnému spojeniu sa vo Flamatte od 70. rokov 20. storočia rozvinula väčšia priemyselná a obchodná zóna. Miesto je charakteristické silážnymi vežami mlyna na krmivo. Dnes sú vo Flamatte sídlom podniky zo stavebníctva a dopravy, jemnej mechaniky, drevárstva, strojárstva a továreň na vlnité lepenky. Medzinárodne pôsobí spoločnosť Comet Holding, ktorá sa špecializuje na röntgenovú a vákuovú techniku. Menšie podniky sa nachádzajú aj vo Wünnewile. Pri osade Blumisberg juhovýchodne od Wünnewilu sa nachádza golfové ihrisko. V posledných desaťročiach sa Wünnewil-Flamatt taktiež rozvinulo v obytnú obec. Mnoho pracujúcich preto dochádza za prácou, hlavne do oblasti Bernu a Fribourgu.

## Doprava
Obec má veľmi dobré dopravné spojenie. Flamatt leží na starej hlavnej ceste z Bernu do Fribourgu, Wünnewil len niekoľko stoviek metrov od hlavnej cesty. Najbližšie napojenie na diaľnicu A12 (Bern–Vevey), ktorá bola v tejto časti otvorená už v roku 1973, sa nachádza pri Flamatte. Územie obce, a najmä Flamatt, je rozdelené diaľnicou, cez ktorú vedie veľký viadukt.

Dňa 2. júla 1860 bola uvedená do prevádzky železničná trať z Bernu do Düdingenu (Balliswil) so železničnou stanicou vo Flamatte a Wünnewile. Železniční trať z Flamattu do Gümmenenu, tzv. Sensetalbahn, bola slávnostne otvorená 23. januára 1904. Dňa 23. mája 1993 bola prevádzka medzi Laupenom a Gümmenenom ukončená a nahradená autobusovou dopravou. Vlaky jazdily len medzi Flamattom a Laupenom. Od roku 2001 boli vlaky prevádzkované Švajčiarskými federatívnymi železnicami a od roku 2004, so zavedením systému vlakových prímestských liniek S-Bahn Bern, spoločnosťou BLS AG. Z Wünnewilu jazdia vlaky každú polhodinu smerom na Fribourg a Bern/Thun. 

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Obce v kantóne Fribourg