open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zárubný potok

**Zárubný potok** je potok v regióne Malohont v obciach Tisovec a Hnúšťa v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Je ľavostranným prítokom vodného toku Rimava a má dĺžku . Je vodným tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení v  v lesnom extraviláne, v južnej časti územia mesta Tisovec, v katastrálnom území *Rimavská Píla*, na západnom svahu vrchu aj lesa *Paseka* s , v blízkosti obecnej hranice medzi obcami Tisovec a Hnúšťa. Patrí do obce Tisovec okresu Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji a nachádza sa v geomorfologickom celku Stolické vrchy a v geomorfologickom podcelku Tŕstie.
## Opis toku
Od prameňa tečie západným smerom územím mesta Tisovec, smer toku   sa ďalej jemne stáča na juhozápad, v  vteká na obecnú hranicu medzi mestami Tisovec a Hnúšťa, sleduje túto hranicu až na záverečných 200 m svojho toku, v   priberá jediný bezmenný ľavostranný prítok, vteká do poľnohospodárskeho extravilánu, v  podteká železnicu z Tisovec do Hnúšte, v  ústi do vodného toku Rimava ako jej ľavostranný prítok na území mesta Tisovec. Vodný tok Rimava je ďalej prítokom Slanej.
Vodný tok *Zárubný potok* má jeden bezmenný nevýznamný prítok.

## Pôvod názvu
Vodný tok *Zárubný potok* na území obcí Tisovec a Hnúšťa má pôvod v názve lesa *Záruba*  v obci Hnúšťa s charakteristickým významom *zatarasenie cesty, zátarasa (zvyčajne zoťatými kmeňmi stromov), zarúbaná cesta*.  Z toponyma *Záruba*, rozšírením o formant *-ný* a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložený z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Zárubný potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.   

Názov vodného toku *Zárubný potok* bol štandardizovaný v roku 1992. Najstarší písomný záznam názvu obce Tisovec je z roka 1334 v podobe *Thyzolch, Tyzolch* a názvu obce Hnúšťa je z roka 1438 v podobe *Hirmistia*.
V priestore slovenskej hydronymie potokov hydronymum *Zárubný potok* je jedinečným hydronymom (február 2022).  
## Referencie

 

Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Stolických vrchoch
Kategória:Tisovec (okres Rimavská Sobota)
Kategória:Hnúšťa
Hrčova Kečka

**Hrčova Kečka** () je vrch vo východnej časti Malej Fatry. Nachádza sa nad obcou Istebné, približne  západne od Dolného Kubína. 

## Poloha
Nachádza sa na východnom okraji pohoria, v geomorfologickom podcelku Krivánska Fatra a jej časti Osnica. Vrch leží v Žilinskom kraji, v okrese Dolný Kubín a zasahuje na katastrálne územie obcí Párnica, Istebné a Veličná. Najbližšími sídlami sú severozápadne situovaná Zázrivá a juhovýchodne ležiace Istebné a Veličná. Vrch patrí do Národného parku Malá Fatra.

## Opis
Dominantný vrch okrajovej časti pohoria leží v hrebeni, ktorý je cez vrch Opálené () napojený na masív Kubínskej hole v centrálnej časti Oravskej Magury. Od zvyšku Krivánskej Fatry túto časť oddeľuje údolie Zázrivky. Severne susedí Mrazenica () a Pavláskova skalka (), východne Mackov () a Močidlá (), južne Lysica () a západne Ostré () a Malý Rozsutec (). Východným smerom sa zvažujúce svahy odvodňujú prítoky Istebnianky, voda zo západných odteká prítokmi do Zázrivky a rieky Oravy. Na vrchol nevedie značený chodník.

### Výhľady
Súvislý lesný porast Hrčovej Kečky neumožňuje súvislejší rozhľad. Z lokalít s riedkou vegetáciou sú miestami pozorovateľné okolité vrchy Malej Fatry, Oravskej Magury a Kysuckej vrchoviny, pri vhodných podmienkach aj Veľká Fatra, Chočské a Skorušinské vrchy, Nízke a Západné Tatry.

### Geológia
Geologicky tvoria Hrčovu Kečku celky fatrika (krížňanského príkrovu). Vrcholovú časť budujú sivé slienité škvrnité vápence allgäuského súvrstvia (tzv. fleckenmergel resp. flekenkalk) a erózii odolnejšie rádioláriové vápence a rádiolarity ždiarskeho súvrstvia.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi. Východne prechádza údolím Istebnianky  modro značený turistický chodník z Istebného pod Kubínsku hoľu.

## Referencie

## Pozri aj
* Osnica (geomorfologická časť)
* Krivánska Fatra
* Zoznam vrcholov v Malej Fatre

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Malej Fatre
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Dolný Kubín
Kategória:Istebné
Kategória:Veličná
Kategória:Párnica
Opálené (vrch v Oravskej Magure)

**Opálené** () je vrch v Oravskej Magure. Leží nad obcou Zázrivá, približne  severozápadne od mesta Dolný Kubín.  

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Kubínska hoľa. Vrch leží v Žilinskom kraji, v okrese Dolný Kubín a v katastrálnom území obce Veličná. Najbližšími sídlami sú západne situovaná Zázrivá, južným smerom leží Istebné a juhovýchodným Veličná a mesto Dolný Kubín. Vrch patrí do ochranného pásma Národného parku Malá Fatra.

## Opis
Opálené je nevýrazný pahorok na juhozápadnom okraji pohoria a leží v hrebeni, ktorý je pokračovaním Kubínskej hole a smeruje na juhozápad na Hrčovu Kečku (). Severne susedí Hlásna skala () a Paráč (), západne Pavláskova skalka () a Mrazenica (), južne Hrčova Kečka a Mackov () a východne Minčol () a Kubínska hoľa (). Severné svahy odvodňuje Plešivský potok do Zázrivky, vodu z južných odvádza Istebnianka do rieky Oravy. Na vrchol nevedie značený chodník.

### Výhľady
Súvislý lesný porast vrchu neumožňuje rozhľad. Z lokalít s riedkou vegetáciou sú miestami pozorovateľné okolité vrchy Oravskej Magury, Kysucká vrchovina, Malá a Veľká Fatra, Chočské vrchy a časť Nízkych Tatier.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi. Severne prechádza  červeno značený turistický chodník zo Zázrivej na Minčol a Kubínsku hoľu.

## Referencie

## Pozri aj
* Kubínska hoľa (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Oravskej Magure

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v Oravskej Magure
Kategória:Vrchy v okrese Dolný Kubín
Kategória:Veličná
Nova Gradiška

**Nova Gradiška** () je mesto a správne stredisko rovnomennej opčiny v Chorvátsku v Brodsko-posávskej župe. S počtom viac než 14 000 obyvateľov je druhým najväčším mestom župy. Nachádza sa neďaleko hranice s Bosnou a Hercegovinou.

## Prírodné pomery
Nachádza sa na úpätí pohoria Psunj, mestom preteká rieka Šumetlica, ktorá je ľavostranným prítokom Sávy. Priemerná ročná teplota je 11,2 °C.

## Obyvateľstvo
V roku 2011 žilo v Novej Gradiške 11 821 obyvateľov, v celej opčine potom 14 229 obyvateľov.

## Časti opčiny

* Kovačevac, 669 obyvateľov
* Ljupina, 987 obyvateľov
* **Nova Gradiška**, 11,821 obyvateľov
* Prvča, 752 obyvateľov

## Doprava
Novou Gradiškou prechádza diaľnica A3 Záhreb - Belehrad a železničná trať Záhreb - Vinkovci, mesto je dôležitou dopravnou križovatkou.

## Galéria

Obrázok:Crkva sv. Terezije Avilske u N. Gradiški.jpg|Rímskokatolícky kostol sv. Terézie Avilskej
Obrázok:Nova_Gradiska (aerial).jpg|Záber z lietadla
Obrázok:Nova Gradiska Zentrum2.jpeg|Centrum mesta
Obrázok:Stanica Nova Gradiška by day.JPG|Železničná stanica


## Referencie
* 
* 
* 
* 

## Externé odkazy

Kategória:Mestá v Chorvátsku
Kategória:Sídla v Brodsko-posávskej župe
Zápačský potok

**Zápačský potok** je potok v regióne Novohrad v obciach Mučín a Trebeľovce v okrese Lučenec v Banskobystrickom kraji. Je ľavostranným prítokom vodného toku Mučínsky potok a má dĺžku . Je vodným tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v  v lesnom extraviláne na obecnej hranici medzi obcami Mučín a Trebeľovce, na západnom svahu vrchu *Mokava* s . Patrí do okresu Lučenec v Banskobystrickom kraji a nachádza sa v geomorfologickom celku Cerová vrchovina a v geomorfologickom podcelku Mučínska vrchovina.
## Opis toku
Od prameňa tečie západným smerom cez lesný extravilán po obecnej hranici medzi obcami Mučín a Trebeľovce až po trojchotárnik s ,                                                                              ľavým brehom obmýva les *Zápač* v obci Mučín, v  opúšťa obecnú hranicu a pokračuje územím obce Mučín, v  mení smer na južný a zároveň priberá bezmenný pravostranný prítok, ľavým brehom obmýva cintorín v Mučíne, vteká do intravilánu Mučína a v  ústi do Mučínskeho potoka ako jeho ľavostranný prítok na území obce Mučín. Vodný tok Mučínsky potok je ďalej prítokom Ipľa.
Vodný tok *Zápačský potok* má jeden bezmenný nevýznamný prítok.

## Pôvod názvu
Vodný tok *Zápačský potok* na území obcí Mučín a Trebeľovce má pôvod v názve lesa *Zápač*  v obci Mučín s charakteristickým významom *miesto ležiace v tieni, pusté, opustené, osamelé miesto*.  Z toponyma *Zápač*, rozšírením o formant *-ský* a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložený z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Zápačský potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.   

Názov vodného toku *Zápačský potok* bol štandardizovaný v roku 1992. Najstarší písomný záznam názvu obce Mučín je z roka 1246 v podobe *Mwszink* a názvu obce Trebeľovce je tiež z roka 1248 v podobe *Trebedid*.
V priestore slovenskej hydronymie potokov hydronymum *Zápačský potok* je jedinečným hydronymom (február 2022).

## Referencie

 

Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Cerovej vrchovine
Kyselina karbamoylasparágová

**Kyselina karbamoylasparágová** alebo **karbamoylaspartát** je jeden z intermediátov syntézy pyrimidínových nukleotidov.

## Syntéza
Vzniká pôsobením aspartátkarbamoyltransferázy, ktorá spája aspartát s karbamoylfosfátom:

: karbamoylfosfát + aspartát → karbamoylaspartát + Pi

V ďalšom kroku tejto biosyntetickej dráhy dochádza k zacykleniu a vzniku dihydroorotátu. Reakcia je katalyzovaná dihydroorotázou:

: karbamoylaspartát → dihydroorotát + H2O

## Referencie

Kategória:Deriváty močoviny
Kategória:Dikarboxylové kyseliny
Kyselina dihydroorotová

**Kyselina dihydroorotová** alebo **dihydroorotát** je derivát kyseliny orotovej, ktorý vystupuje ako intermediát v biosyntéze pyrimidínových nukleotidov.

## Syntéza
Dihydroorotát vzniká z karbamoylaspartátu pôsobením enzýmu dihydroorotázy. V reakcii dochádza k zacykleniu a uzavretiu kruhu za štiepenia vody:

: karbamoylaspartát → dihydroorotát + H2O

V ďalšom kroku tejto dráhy sa dihydroorotát presúva do mitochondrie, kde ho dihydroorotátdehydrogenáza dehydrogenuje, čím vzniká orotát:

: dihydroorotát + chinón → orotát + redukovaný chinón

## Referencie

Kategória:Pyrimidíny
Kategória:Karboxylové kyseliny
Majstrovstvá Európy v ľadovom hokeji hráčov do 19 rokov 1968

**Majstrovstvá Európy v ľadovom hokeji hráčov do 19 rokov 1968** boli prvé oficiálne juniorské majstrovstvá Európy v ľadovom hokeji. Konali sa od 26. decembra 1967 do 3. januára 1968 vo fínskom meste Tampere. Majstrovstvá mali šesť účastníkov, Fínsko sa kvalifikovalo ako usporiadateľ, ostatných päť tímov sa kvalifikovalo cez play-off, ktoré sa hralo v novembri a decembri 1967. Majstrami Európy sa stali hokejisti Česko-Slovenska.

## Kvalifikácia

**NDR** sa kvalifikovala na hlavný turnaj.

**Švédsko** sa kvalifikovalo na hlavný turnaj.

**Poľsko** sa kvalifikovalo na hlavný turnaj.

**Sovietsky zväz** sa kvalifikoval na hlavný turnaj.

NSR odstúpila. **Česko-Slovensko** sa kvalifikovalo na hlavný turnaj.

## Hlavný turnaj
### Konečné poradie

|}
NDR zostúpila do Skupiny „B“ ME 1969.

### Zápasy

## Referencie

Kategória:Majstrovstvá Európy v ľadovom hokeji hráčov do 18 rokov
Kategória:Ľadový hokej v 1968
Kategória:Ľadový hokej vo Fínsku
Kategória:Športové podujatia v Tampere
Kyselina orotová

**Kyselina orotová** je pyrimidíndión a karboxylová kyselina. Kedysi sa pokladala za B vitamín a bola označovaná ako **vitamín B<sub>13</sub>**, ale teraz je známe, že to nie je vitamín. Konjugovanou zásadou kyseliny orotovej je **orotát**.

Táto zlúčenina sa v tele syntetizuje mitochondriálnym enzýmom dihydroorotátdehydrogenázou (DHODH). Niekedy sa využíva ako protiión pre minerály v doplnkoch stravy (na zvýšenie biologickej dostupnosti minerálov), typicky ako orotát lítny.

## Syntéza
Dihydroorotát sa premieňa na kyselinu orotovú pôsobením enzýmu dihydroorotátdehydrogenázy:

: dihydroorotát + chinón → orotát + redukovaný chinón

Neskôr sa orotát spája s fosforibozylpyrofosfátom (PRPP), čím vzniká orotidín-5'-monofosfát (OMP). Reakciu katalyzuje orotátfosforibozyltransferáza:

: orotát + PRPP → OMP + PPi

Na rozdiel od syntézy purínov sa pri syntéze pyrimidínov najprv syntetizuje celý kruh, ktorý sa potom pripojí na cukor ribózu. U syntézy purínov je to naopak a kruh sa syntetizuje už  pripojený na ribózu.

## Patológia
Nadbytok kyseliny orotovej môže viesť k orotickej acidúrii a acidémii. Môže to byť symptóm zvýšenej hladiny amoniaku kvôli metabolickým poruchám, ako sú napríklad poruchy močovinového cyklu.

Pri ornitín transkarbamylázovej deficiencii, čo je dedičná porucha spojená s chromózomom X a najčastejšia porucha močovinového cyklu, sa nadbytočný karbamoylfosfát premieňa na orotát. To vedie k zvýšenej hladine amoniaku v krvi, zvýšenemu orotátu v krvi i moči a k zníženej hladine močovinového dusíku v krvi. Takisto to vedie k zvýšenému vylučovaniu orotátu močom, pretože orotát sa nespracováva správne a teda musí byť vylúčený. Hyperamonémia spôsobuje použitie všetkého α-ketoglutarátu, čo vedie k inhibícii citrátového cyklu a zníženiu tvorby adenozíntrifosfátu (ATP).

Orotická acidúria je zdroj megaloblastickej anémie.

## Referencie

## Pozri aj
* Orotát horečnatý
* Metabolizmus pyrimidínov

## Zdroj

Kategória:Pyrimidíny
Kategória:Karboxylové kyseliny
Sierra Madre

**Sierra Madre** je bližšie nešpecifikovaný geografický názov, ktorým môže byť: 
* predovšetkým jedno z pohorí v Mexiku:
** Sierra Madre Oriental
** Sierra Madre Occidental
** Sierra Madre del Sur
** Sierra Madre de Chiapas
** Sierra Madre de Oaxaca
* pohorie v Spojených štátoch amerických:
** Sierra Madre (Kalifornia)
* iné významy:
** mestečko v Kalifornii v Spojených štátoch amerických
** horský hrebeň v štáte Wyoming, USA

## Zdroj
Jevhen Petrovyč Perebyjnis

**Jevhen Petrovyč Perebyjnis** (, * 9. novembra 1968, Ternopiľ) je ukrajinský diplomat. V rokoch 2017 až 2022 bol mimoriadny a splnomocnený veľvyslanec Ukrajiny v Česku. Od roku 2022 je námestník ministra zahraničných vecí.

## Životopis
V roku 1992 ukončil štúdium na Národnej univerzite Terasa Ševčenka v Kyjeve. V rovnakom roku sa stal zamestnancom ministerstva zahraničných vecí.

## Diplomatické pôsobenie
Neskôr bol v rokoch 2008 až 2011 veľvyslanca vo Švédsku, v rokoch 2013 až 2015 pracoval v odbore informačnej politiky ministerstva zahraničných vecí (bol tlačovým hovorcom ministerstva), v roku 2015 bol menovaný za veľvyslanca v Lotyšsku. Začiatkom roku 2017 sa o ňom začalo hovoriť ako o budúcom veľvyslancovi v Česku. Je považovaný za silného kritika Kremľa.

Veľvyslancom v Česku je od 23. januára 2017. Vymenovaný bol prezidentom Petrom Porošenkom. Nahradil predchodcu Borysa Zajčuka (), ktorého ukrajinský prezident – potom čo sám na svoj diplomatický úrad v marci 2016 rezignoval – v auguste toho roku odvolal z funkcie.

24. februára 2022, v deň začiatku ruskej invázie na Ukrajinu, bol pozvaný do Poslaneckej snemovne. Okrem iného vyhlásil: „Budeme bojovat za sebe, budeme bojovat za vás, ale s vaší podporou to půjde snadněji.“

7. júla 2022 ho prezident Volodymyr Zelenskyj z funkcie veľvyslanca odvolal. 29. júla 2022 ho vymenoval za námestníka ministra zahraničných vecí, Dmytra Kuleba.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Twitter

Kategória:Ukrajinskí diplomati
Kategória:Veľvyslanci Ukrajiny v Česku
Kategória:Veľvyslanci Ukrajiny v Lotyšsku
Kategória:Veľvyslanci Ukrajiny vo Švédsku
Orotidínmonofosfát

**Oritidínmonofosfát** (**OMP**) je pyrimidínový nukleotid, ktorý je posledným medzikrokom v syntéze uridínmonofosfátu (UMP). 

## Syntéza
OMP vzniká z orotátu a fosforibozylpyrofosfátu (PRPP) pôsobením enzýmu orotát fosforibozyltransferázy. V procese sa štiepi pyrofosfát:

: orotát + PRPP → OMP + PPi

OMP sa ďalej mení na UMP pomocou enzýmu OMP dekarboxylázy, pri čom odstupuje oxid uhličitý:

: OMP → UMP + CO2

U ľudí katalyzuje premenu OMP na UMP enzým UMP syntáza (ktorá má orotát fosforibozyltransferázovú a OMP dekarboxylázovú aktivitu). Ak je aktivita UMP syntázy nedostatočná, môže vznikať orotická acidúria.

## Referencie

Kategória:Nukleotidy
Kategória:Pyrimidíny
Kategória:Karboxylové kyseliny
Zálomka

**Zálomka** je potok v regióne Malohont v obci Lom nad Rimavicou v okrese Brezno a v obci Kokava nad Rimavicou v okrese Poltár v Banskobystrickom kraji. Je pravostranným prítokom vodného toku Rimavica a má dĺžku . Je vodným tokom VI. rádu. 

## Prameň
Pramení v  v lesnom extraviláne, v juhozápadnej časti územia obce Lom nad Rimavicou, na severnom svahu vrchu Čierťaž (). Patrí do okresu Brezno v Banskobystrickom kraji a nachádza sa v geomorfologickom celku Veporské vrchy a v geomorfologickom podcelku Balocké vrchy. Porovnaj aj v pramennej oblasti *Zálomky*: *Lom* (pole), *Vrchlom* (pole), *Lomský potok* (pole).

## Opis toku
Od prameňa tečie severovýchodným smerom cez lesný extravilán premiešaný poľnohospodárskym extravilánom, preteká cez lúku a pasienok *Bány*, tečie cez pasienok *Bulanská*, v  vteká na obecnú hranicu medzi obcou Lom nad Rimavicou  a obcou Kokava nad Rimavicou, ľavým brehom obteká  južný svah vrchu *Plešková* s , pravým brehom obteká vrch *Ďurkov vrch* s , ľavým brehom obmýva les *Zápač* a v  ústi do Rimavice ako jeho pravostranný prítok na obecnej hranici obcí Lom nad Rimavicou  a Kokava nad Rimavicou. Vodný tok Rimavica je ďalej prítokom Ipľa.
Vodný tok *Zálomka* má jeden bezmenný nevýznamný prítok.

## Pôvod názvu
Vodný tok *Zálomka* na území obcí Lom nad Rimavicou a Kokava nad Rimavicou má pôvod v toponymickom apelatíve *zálom* s charakteristickým významom v čase pomenovania *uvoľnenie väčších kusov horniny na umožnenie ďalšieho dobývania, prehĺbenina, ktorá vznikla odstrelom alebo vylomením*.  Z apelatíva *zálom* a rozšírením o formant *-ka* bolo utvorené jednoslovné hydronymum v podobe *Zálomka* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.   

Názov vodného toku *Zálomka* bol štandardizovaný v roku 1976. 
V priestore slovenskej hydronymie potokov hydronymum *Zálomka* je jedinečným hydronymom (február 2022).  
## Referencie

 

Kategória:Vodné toky v okrese Brezno 
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky vo Veporských vrchoch
Kykula (vrch v Kysuckých Beskydách, Vychylovka)

**Kykula** (, ) je vrch v Kysuckých Beskydách. Leží nad Vychylovkou, približne  východne od Čadce a prechádza ním štátna hranica s Poľskom.

## Poloha
Nachádza sa vo východnej polovici pohoria, v geomorfologickom podcelku Rača. Vrch leží na slovensko-poľskej hranici, na pomedzí Žilinského kraja a Sliezskeho vojvodstva. Zasahuje na územie okresu Čadca a Powiatu żywieckeho a katastrálne územie obce Nová Bystrica a Rajcza. Najbližšími sídlami sú južným smerom ležiaca Vychylovka, miestna časť Novej Bystrice a severne situovaná Rycerka Górna. Vrch patrí do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce.

## Opis
Kykula, na niektorých mapách písaná ako Kikula, je súčasťou pohraničného hrebeňa, ktorým vedie i rozvodie Čierneho a Baltského mora. Severným smerom sa nachádza Bendoszka Mala (), severovýchodne Priehybok (), východne Májov () a Svítková (), južne Sajdov () a Kýčerka () a západne Javorina (), Bugaj () a Veľká Rača (). Severné svahy odvodňuje potok Ciapków do Rycerky v povodí rieky Sola, voda z južne orientovaných častí je odvádzaná prítokmi Vychylovky do Bystrice v povodí Kysuce. Vrcholom vedie hrebeňovka, kopírujúca hranicu.

### Výhľady
Vrchol pokrýva nesúvislý lesný porast, poskytujúci obmedzený rozhľad. Väčšie horské lúky a lokality s nižšou vegetáciou umožňujú vidieť okolité vrchy Kysuckých Beskýd, pri vhodných podmienkach aj Žywiecke a Moravsko-sliezske Beskydy, Krivánsku Fatru, Oravskú Maguru, Oravské Beskydy a Tatry.

## Prístup
* po  červenej značke po hrebeni:
** zo západu z Veľkej Rače cez Sedlo pod Orlom
** od (severo)východu z Rycierovej hory cez rázc. Przegibek
* po  zelenej značke:
** od východu z Vychylovky cez sedlo Príslop a Rycierovu horu
** od juhozápadu zo Starej Bystrice cez Sedlo pod Orlom
* po  modrej turistickej značke z Novej Bystrice cez Sedlo pod Orlom

## Referencie

## Pozri aj
* Rača (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Kysuckých Beskydách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v Kysuckých Beskydách
Kategória:Vrchy v Poľsku
Kategória:Tisícovky v Poľsku
Kategória:Vrchy v okrese Čadca
Kategória:Nová Bystrica (obec)
Kategória:Vrchy v Żywieckych Beskydách
Kategória:Vrchy v Sliezskom vojvodstve
Kýčerka (vrch v Kysuckých Beskydách)

**Kýčerka** () je vrch v Kysuckých Beskydách. Leží nad Vychylovkou, približne  východne od Čadce.

## Poloha
Nachádza sa vo východnej polovici pohoria, v geomorfologickom podcelku Rača. Vrch leží v Žilinskom kraji, v okrese Čadca a na katastrálnom území obce Nová Bystrica. Najbližším sídlom je juhovýchodným smerom ležiaca Vychylovka, miestna časť Novej Bystrice. Vrch patrí do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce.

## Opis
Kýčerka leží v rázsoche, ktorá vybieha juhovýchodným smerom z vrchu Javorina () v hlavnom hrebeni.  Severným smerom sa okrem Javoriny nachádza aj Kykula () a Priehybok (), východne Svítková (), južne Sajdov () a Talapkovo Solisko () a západným Javorina () a Bugaj (). Masív leží v povodí Bystrice; východnú časť odvodňuje Janíkov potok, južnú Kryštofov potok a západnú Kašubova Kolíska, všetky smerujúce do potoka Vychylovka. Na vrchol nevedie značený chodník.

### Výhľady
Celá oblasť je výrazne poznačená lesnou ťažbou a veľkú časť masívu Kýčerky pokrýva len nízka vegetácia, poskytujúca tak kruhový rozhľad. Viditeľné sú okolité vrchy Kysuckých Beskýd, Kysuckej vrchoviny, Malej Fatry a Oravskej Magury, pri vhodných podmienkach aj Nízke a Západné Tatry.

## Prístup
Na vrchol nevedie značený chodník, preto prístup je možný z Vychylovky lesnými cestami a chodníkmi. Severným smerom vedie vrcholom Javoriny ()  červeno značená hrebeňovka z Veľkej Rače cez Sedlo pod Orlom na Rycierovu horu, južným úpätím zasa  žltá značka, spájajúca lokality Pavelkovia a Koleno.

## Referencie

## Pozri aj
* Rača (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Kysuckých Beskydách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v Kysuckých Beskydách
Kategória:Vrchy v okrese Čadca
Kategória:Nová Bystrica (obec)
Africký pohár národov 2013

**Africký pohár národov 2013** bol 29. ročníkom Afrického poháru národov, medzinárodného futbalového turnaja pre národné tímy pod hlavičkou Konfederácie afrického futbalu. Turnaj sa konal od 19. januára do 10. februára 2013. Turnaj hostila Južná Afrika. Obhajcom titulu bola Zambia.

Počnúc týmto vydaním sa turnaj začal konať v nepárnych rokoch namiesto párnych, aby sa turnaj nekonal v tom istom roku ako Majstrovstvá sveta vo futbale. Toto vydanie bolo prvé od roku 1965, ktoré sa konalo v nepárny rok.

Víťazom turnaja sa stala Nigéria, ktorá vo finále zdolala Burkinu 1:0. Na treťom mieste skončilo Mali.

Nigéria sa ako šampión kvalifikoval na Pohár konfederácií FIFA 2013.

## Kvalifikácia
Na turnaji sa predstavilo 16 tímov. Debutantom na turnaji boli Kapverdy.

## Štadióny
Zápasy sa hrali na piatich štadiónoch v piatich mestách. Všetky štadióny hostili Majstrovstvá sveta vo futbale 2010.

## Skupinová fáza

### Skupina A

|}

### Skupina B

|}

### Skupina C

|}

### Skupina D

|}

## Play-off

### Štvrťfinále

### Semifinále

### Zápas o tretie miesto

### Finále

Víťazom turnaja sa stala Nigéria.

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

## Zdroj

Kategória:Africký pohár národov
Kategória:Futbal v 2013
Kategória:Futbal v Južnej Afrike
Zlatý pohár CONCACAF 2013

**Zlatý pohár CONCACAF 2013** bol 12. ročníkom Zlatého pohára CONCACAF a 22. ročníkom kontinentálnych majstrovstiev, medzinárodného futbal ovéhoturnaja pre národné tímy pod hlavičkou CONCACAF. Turnaj sa hral v dňoch od 7. do 28. júla 2013 a turnaj sa konal v USA. Obhajcom titulu bolo Mexiko.

Mexiko na turnaji hralo s alternatívnym tímom, pretože hlavní hráči súťažili na Pohári konfederácii FIFA 2013 pred Zlatým pohárom.

Víťazom turnaja sa stali USA, ktoré vo finále zdolali Panamu 1:0.

USA ako šampión hrali v Pohári CONCACAF proti šampiónovi Zlatého poháru CONCACAF 2015, aby sa rozhodlo, ktorý tím bude reprezentovať CONCACAF na Pohári konfederácií FIFA 2017. Pohár CONCACAF sa hral 10. októbra 2015 v ktorom zvíťazilo Mexiko 3:2.

## Kvalifikácia
Na turnaji sa kvalifikovalo 12 tímov. Debutantom na turnaji boli Belize.

## Štadióny
Zápasy sa hrali na trinástich štadiónoch v trinástich mestách.

## Skupinová fáza

### Skupina A

### Skupina B

### Skupina C

### Tabuľka tretích tímov

## Play-off

Víťazom turnaja sa stali USA.

## Referencie

## Externé odkazy
* CONCACAF – Gold Cup

## Zdroj

Kategória:Zlatý pohár CONCACAF
Kategória:Futbal v USA
Kategória:Futbal v 2013
Meruzalka

**Meruzalka** môže byť:
*ľudovo: ríbezľa zlatá (*Ribes aureum*)
*staršie: 
**rod ríbezľa (*Ribes*; vrátane egreša)
**egreš obyčajný (*Ribes grossularia* resp. *Ribes uva-crispa*)
**ľudovo: ríbezľa červená (*Ribes rebrum*)

## Zdroje
Vták roka (Slovensko)

**Vták roka** je kampaň, ktorú každoročne oznamuje Slovenská ornitologická spoločnosť / BirdLife Slovensko. Vtáka roka okrem svojej stránky prezentuje aj na stránkach facebooku - SOS/BirdLife Slovensko. Kampaň prebieha aj iných krajinách, kde ju vyhlasuje ornitologická spoločnosť alebo environmentálna organizácia. Na Slovensku sa začalo vyhlasovanie v roku 2008.

## Referencie

## Externé odkazy
* SOS Birdlife Slovensko, Vták roka
* Vták roka v rôznych krajinách (po česky)

Slovensko
Kategória:Ornitológia na Slovensku
Kategória:Ochrana prírody na Slovensku
Kategória:Slovenské ocenenia
Vták roka (Česko)

**Vták roka** () je kampaň, ktorú vyhlasuje Výbor Českej ornitologickej spoločnosti (ČSO). Cieľom kampane je vybrať každý rok zaujímavý druh vtáka žijúceho v Česku a priniesť o ňom informácie širokej verejnosti a upozorniť na prírodu a najmä na vtáctvo ako také.

Kampaň sa organizuje od roku 1992, keď sa Vtákom roka stala lastovička obyčajná (*Hirundo rustica*). Podobné podujatia sa konajú aj v iných krajinách.

## Referencie

## Externé odkazy
* Česká společnost ornitologická, Pták roka

## Zdroj

Česko
Kategória:České ocenenia
24 (spravodajská stanica STVR)

**:24** je tretí nepretržitý program spravodajsko-publicistického vysielania STVR, ktorý od 28. februára 2022 do 9. júna 2022 dočasne nahradil vysielanie televíznej stanice Trojka v súvislosti s mimoriadnou situáciou spojenou s ruskou inváziou na Ukrajinu. Od 10. júna 2022 do 30. novembra bol tento kanál ponechaný ako štvrtý samostatný kanál STVR. Od 1. decembra 2022, po zrušení Trojky je tento kanál ponechaný ako tretí.
 
Vysielanie bolo predbežne plánované na dva týždne, no napokon bolo rozhodnuté, že televizia zostane nastálo. Tvoria ju pravidelne spravodajské bloky, doplnené o premiéry a reprízy spravodajských a publicistických programov, vysielaných bežne Jednotkou, Dvojkou a Rádiom Slovensko.

## Pôvodná produkcia
### Spravodajstvo
* Správy STVR
* Správy STVR z regiónov
* Národnostné správy STVR
* Nočné správy STVR
* Interview :24
* Ranné správy STVR
* Správy a komentáre
* Správy bez kravaty
* Ekonomika :24
* Góly - body - sekundy
* Počasie
* Ná tému
* Hírek
* Zelená vlna
* Týždeň v ekonomike

### Publicistika
* Archív STVR :24
* Analýzy a diskusie
* Debaty z pohody
* Reportéri
* Občan za dverami
* Klub :24
* Kultúra.sk
* Svet v obrazoch
* Slovensko v obrazoch

## Referencie

Kategória:Rozhlas a televízia Slovenska
Uplaz (vrch v Kysuckých Beskydách)

**Uplaz** alebo **Úplaz** (, ) je vrch v Kysuckých Beskydách. Leží nad Oščadnicou, približne  východne od Čadce a prechádza ním štátna hranica s Poľskom.

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Rača. Vrch leží na slovensko-poľskej hranici, na pomedzí Žilinského kraja a Sliezskeho vojvodstva. Zasahuje na územie okresu Čadca a Powiatu żywieckeho a katastrálne územie obce Oščadnica a Rajcza. Najbližšími sídlami sú severovýchodne ležiaca Rycerka Górna, západným smerom sa nachádzajú osady Oščadnice a juhozápadným smerom Zborov nad Bystricou. Vrch patrí do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce a západná, slovenská časť masívu do národnej prírodnej rezervácie Veľká Rača.

## Opis
Uplaz je súčasťou hlavného hrebeňa, ktorý kopíruje i rozvodie Čierneho a Baltského mora. Juhozápadným smerom susedí sedlom oddelená dominantná Veľká Rača (), západným Dedovka (), severným Veľký Príslop () a východným sa nachádza Kolyski Groń (). Východnú časť hrebeňa odvodňuje potok Racza v povodí rieky Sola, voda zo západných svahov je odvádzaná potokom Oščadnica do Kysuce. Vrcholom prechádza značená hrebeňovka.

### Výhľady
Čiastočne odlesnený vrchol ponúka obmedzený rozhľad. Z odlesnených lokalít a miest s nižšou vegetáciou možno vidieť okolité vrchy Kysuckých Beskýd, pri vhodných podmienkach aj Javorníky, Moravsko-sliezske, Žywiecke, Sliezske a Oravské Beskydy a Malú Fatru.

## Prístup
* po  červenej značke po hrebeni:
** od juhu z Veľkej Rače
** od severu zo Skalitého cez Kykulu
* po  zelenej značke:
** od západu z Oščadnice cez Veľkú Raču
** od juhu zo  Starej Bystrice cez Veľkú Raču
* po  modrej turistickej značke z Oščadnice okolo Chaty na Rači

## Referencie

## Pozri aj
* Rača (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Kysuckých Beskydách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v Kysuckých Beskydách
Kategória:Vrchy v Poľsku
Kategória:Tisícovky v Poľsku
Kategória:Vrchy v okrese Čadca
Kategória:Oščadnica (okres Čadca)
Kategória:Vrchy v Żywieckych Beskydách
Kategória:Vrchy v Sliezskom vojvodstve
Boj proti škodcom

**Boj proti škodcom** je regulácia populácie druhu, ktorý negatívne ovplyvňuje ľudskú činnosť, t.j. je škodcom.

Boj proti škodcom je starý ako poľnohospodárstvo, pretože vždy existovala potreba chrániť plodiny pred škodcami. Už v roku 3000 p.n.l. v Egypte sa mačky používali na ničenie hlodavcov v sýpkach.

V súčasnosti sú v poľnohospodárstve škodcovia regulovaní fyzikálnymi, chemickými a biologickými prostriedkami. V domácnostiach a mestskom prostredí sú škodcovia kontrolovaní odpudzovaním, sterilizáciou alebo použitím chemikálií. Nemocnice a iné zdravotnícke zariadenia využívajú časté čistenie vrátane chlórovania a špeciálne vybavenie ako súčasť kontroly škodcov.

Deratizácia sa vzťahuje aj na postup likvidácie akýchkoľvek článkonožcov, ktorých blízkosť k ľuďom sa považuje za nežiaducu: muchy, komáre, šváby, mravce, ploštice, blchy atď.

## Referencie

Kategória:Insekticídy
Majstrovstvá Ázie vo futbale 2004

**Majstrovstvá Ázie vo futbale 2004** boli 13. ročníkom Majstrovstiev Ázie vo futbale, medzinárodného futbalového turnaja pre národné tímy pod hlavičkou Ázijskej futbalovej konfederáciej (AFC). Turnaj sa hral v dňoch od 17. júla do 7. augusta 2004 a turnaj hostila Čína.

Turnaj bol plný prekvapení ale aj sklamaní. Saudská Arábia vypadla už v skupine. Bahrajn nečakane skončil na štvrtom mieste. Jordánsko pri svojej premiére postúpilo do štvrťfinále.

Víťazom turnaja sa stalo Japonsko, ktoré vo finále zdolalo Čínu 3:1.

## Kvalifikácia
Na turnaj sa kvalifikovalo 16 tímov. Pre Jordánsko, Omán a Turkménsko išlo o debut na tomto turnaji.

## Štadióny
Zápasy sa hrali na štyroch štadiónoch v štyroch mestách.

## Skupinová fáza

### Skupina A

|}

### Skupina B

|}

### Skupina C

|}

### Skupina D

|}

## Play-off

### Štvrťfinále

### Semifinále

### Zápas o tretie miesto

### Finále

## Zdroj

Kategória:Majstrovstvá Ázie vo futbale
Kategória:Futbal v Číne
Kategória:Futbal v 2004
Kvasnica

**Kvasnica** môže byť:
*ľudovo (obyčajne v množnom čísle): 
**ríbezľa (*Ribes*)
**ríbezľa červená (*Ribes rubrum*)
**ríbezľa skalná (*Ribes petraeum*)
**ríbezľa alpínska (*Ribes alpinum*)
*nárečovo:
**kyselka, pozri kyselka (minerálna voda)
**kyslá žinčica
**pejoratívne: lenivá, naničhodná žena, pozri lenivosť a žena
*jednotné číslo slova kvasnice - pozri nižšie

**Kvasnice** môže byť:
*v potravinárstve a podobne:
**pôvodne (t.j. staršie) alebo ľudovo: 
***kvasinky resp. kvasinka (vo významoch: a) rad kvasinkotvaré [Sacharomycetes], b) rod kvasinka [Saccharomyces], c) kvasinka pivná [*Saccharomyces cerevisiae*] a vínna kvasinka [napr. *Saccharomyces ellipsoideus*]), pozri kvasinkotvaré, kvasinka (Saccharomyces), kvasinka pivná, vínna kvasinka
***usadenina po vykvasení piva alebo vína, pozri kvasnice (usadenina)
**droždie (vo všetkých významoch) 
**pekárske droždie
**kvasinky používané na technické účely, napr. na výrobu piva, liehu či kŕmneho droždia (opakom je droždie v užšom zmysle, t.j. najmä potravinárske/pekárske droždie), pozri kvasnice (technika)
*množné číslo slova kvasnica - pozri vyššie

## Zdroje
Záhučský potok

**Záhučský potok** je potok v regióne Záhorie v juhovýchodnej časti územia obce Smrdáky v okrese Senica v Trnavskom kraji. Je ľavostranným prítokom vodného toku Smrdácky potok a má dĺžku . Je vodným tokom VII. rádu. 

## Prameň
Pramení v  na pomedzí intravilánu a extravilánu obce pri chátrajúcich hospodárskych budovách poľnohospodárskej farmy. Patrí do okresu Senica v Trnavskom kraji a nachádza sa v geomorfologickom celku Chvojnická pahorkatina.

## Opis toku
Od prameňa tečie južným smerom, podteká cestu z obce Smrdáky do obce Rybky, stáča sa na západ a pri poli *Hrachovište* na území obce Smrdáky v blízkosti obecnej hranice medzi obcou Smrdáky a obcou Koválov v  ústi do Smrdáckeho potoka ako jeho ľavostranný prítok. Vodný tok Smrdácky potok je ďalej prítokom Koválovského potoka. Záhučský potok nemá významnejšie prítoky.

## Pôvod názvu
Vodný tok *Záhučský potok* na území obce Smrdáky má pôvod v polohe potoka so slovným základom toponymického apelatíva *huč-, hučať* s charakteristickým významom v čase pomenovania *lokalizovaný za objektom, ktorý sa ozýval hlbokým zvukom, tvoriacim hukot najmä v období väčšieho pretoku vody v potoku, alebo ináč spájaného s týmto slovným základom*.  Z apelatíva *huč-, hučať*, rozšírením o systémovo predĺženú predponu *zá-* a o formant *-ský* bolo utvorené bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložený z prídavného mena a z podstatného mena *Záhučský potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.   

Názov vodného toku *Záhučský potok* bol štandardizovaný v roku 1978. 
V priestore slovenskej hydronymie potokov hydronymum *Záhučský potok* je jedinečným hydronymom (február 2022).  
## Referencie

 

Kategória:Vodné toky v okrese Senica 
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Chvojnickej pahorkatine
Kategória:Smrdáky
Climate Intelligence Foundation

**Climate Intelligence Foundation** (*skrátene *'Clintel**') je holandská nadácia známa deklaráciou "There is no climate emergency" (*slov. Klimatická núdza neexistuje*), ktorú podpísala asi dve tisícky vedcov z celého sveta. Clintel založil vedecký novinár Marcel Crok a geovedec Guus Berkhout. Clintel upozorňuje na údajnú manipuláciu s klimatickými dátami a ich chybnou interpretáciou zo strany IPCC a politikov. Naopak mainstreamovými médiami, ktoré vždy prezentujú závery IPCC ako "vedecký konsenzus" a teda jediné správne, je Clintel spochybňovaný a označovaný za klimatoskeptikov, alebo priamo za popieračov vedy.

## Ciele nadácie
Nadácia Clintel definuje svoje ciele nasledovne:
* Nadácia sa snaží objektívne a transparentne informovať širokú verejnosť o tom, aké fakty sú dostupné o klimatických zmenách a klimatickej politike a tiež kde sa fakty menia na domnienky a predpovede.
* Nadácia vedie a podnecuje verejnú diskusiu a vykonáva investigatívne spravodajstvo v tejto oblasti.
* Nadácia chce fungovať ako miesto medzinárodného stretnutia vedcov s rôznymi názormi na klimatické zmeny a klimatickú politiku.
* Nadácia bude tiež vykonávať alebo financovať svoj vlastný vedecký výskum zmeny klímy a klimatickej politiky.
CLINTEL chce prevziať úlohu nezávislého „klimatického strážcu“ v oblasti klimatickej vedy a klimatickej politiky.

## Vedenie
### Prezident
*Guus Berkhout (2019–2025)
*Václav Klaus (od 2025)
### Riaditeľ
*Marcel Crok (od 2019)
## Referencie

## Pozri aj
*Klimatoskeptik

Kategória:Nadácie
Kategória:Klimatické zmeny
Magura (vrch v Kysuckých Beskydách)

**Magura** () je vrch v Kysuckých Beskydách. Leží nad Oščadnicou, približne  východne od Čadce a prechádza ním štátna hranica s Poľskom.

## Poloha
Nachádza sa v severnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Rača. Vrch leží na slovensko-poľskej hranici, na pomedzí Žilinského kraja a Sliezskeho vojvodstva. Zasahuje na územie okresu Čadca a Powiatu żywieckeho a katastrálne územie obce Oščadnica a Rajcza. Najbližšími sídlami sú severne a východne ležiaca Rycerka Górna, západným smerom osady Oščadnice. Vrch patrí do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce.

## Opis
Magura je súčasťou hlavného hrebeňa, ktorý vedie z Veľkej Rače severným smerom do sedla Príslop. Hrebeňom tiež prechádza rozvodie Čierneho a Baltského mora. Severným smerom leží Góra Oźna () a Vreščovský Beskyd (), východným Jaworzyna (), južným Malý Príslop (), Veľký Príslop () a Veľká Rača () a západným Kykula () a Zanka (). Východne a severne sa zvažujúce časti hrebeňa odvodňuje potok Rycerka do rieky Sola, voda zo západných a južných svahov je odvádzaná potokom Oščadnica do Kysuce. Vrcholovou časťou prechádza značená hrebeňovka.

### Výhľady
Vrchol Magury pokrýva nesúvislý lesný porast, ktorý umožňuje obmedzený rozhľad. Z odlesnených častí a miest s nízkou vegetáciou možno vidieť okolité vrchy Kysuckých Beskýd, no tiež Súľovské vrchy, Javorníky, Moravsko-sliezske, Žywiecke, Sliezske a Oravské Beskydy a Malú Fatru.

## Prístup
* po  červenej značke po hrebeni:
** od juhu z Veľkej Rače cez Uplaz
** od severu zo Skalitého cez Kykulu
* po  zelenej značke od severozápadu z Oščadnice, Švancarovci cez Kykulu
* po  žltej značke z Oščadnice-Lalík cez Kykulu

## Referencie

## Pozri aj
* Rača (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Kysuckých Beskydách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v Kysuckých Beskydách
Kategória:Vrchy v Poľsku
Kategória:Tisícovky v Poľsku
Kategória:Vrchy v okrese Čadca
Kategória:Oščadnica (okres Čadca)
Kategória:Vrchy v Żywieckych Beskydách
Kategória:Vrchy v Sliezskom vojvodstve
Kýčera (vrch v Kysuckých Beskydách)

**Kýčera** () je vrch v Kysuckých Beskydách. Leží nad Starou Bystricou, približne  juhovýchodne od Čadce.

## Poloha
Nachádza sa v centrálnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Rača. Vrch leží v Žilinskom kraji, v okrese Čadca a zasahuje na katastrálne územie obcí Nová Bystrica a Stará Bystrica. Najbližšími sídlami sú južným smerom ležiace obce Stará a Nová Bystrica. Vrch patrí do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce. 

## Opis
Vrch leží v rázsoche, ktorá vybieha južným smerom z Orla () a v masíve Kýčery sa vetví na dve ramená. Juhozápadne smerujúce vedie cez Senkov () a Dedová (), juhovýchodným smerom leží Bubnová () a Grúnik (), východne susedí vrch Brýzgalky () a Javorina (), severne Orol (), Malá Rača () a Veľká Rača () a západným smerom Grúň (). Severozápadnú časť masívu odvodňuje Klubinský potok, južné svahy potok Sobolová a východné prítoky Veľkého potoka, všetky smerujúce do Bystrice v povodí Kysuce. Vrcholom vedie značený chodník.

### Výhľady
Veľkú časť vrchu pokrýva nesúvislý lesný porast s nižšou vegetáciou, umožňujúci takmer kruhový rozhľad. Z vrcholu je vidieť mnohé vrchy Kysuckých Beskýd a Kysuckej vrchoviny, pri vhodných podmienkach aj Krivánsku Fatru, Oravskú Maguru, Oravské, Sliezske a Moravsko-sliezske Beskydy, Javorníky a Súľovské vrchy.

## Prístup
* po  modrej značke z Novej Bystrice 
* po  značke:
** od juhozápadu z obce Stará Bystrica
** zo severného smeru z Veľkej Rače cez Sedlo pod Orlom

## Referencie

## Pozri aj
* Rača (geomorfologický podcelok)
* Kysucké Beskydy
* Zoznam vrcholov v Kysuckých Beskydách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v Kysuckých Beskydách
Kategória:Vrchy v okrese Čadca
Kategória:Stará Bystrica
Kategória:Nová Bystrica (obec)
Plajbas

**Plajbas** môže byť:
*zastarano: (klasická) ceruza
*hovorovo: plochá ceruza používaná v stolárstve a tesárstve, pozri tesárska ceruza
*nárečovo: hlupák

**Plajbas** alebo **plajvajs** môže byť zastarano: 
*bielidlo
*vo farmácii: biely prášok na rany, pozri pozri plajvajs (prášok)

## Zdroje
*plajbas. In: Slovník slovenského jazyka (Peciar)
*ceruza. In: Synonymický slovník slovenčiny
*plajbas. In: Slovník slovenských nárečí]
*plajvajs. In: Historický slovník slovenského jazyka
Vreščovské sedlo

**Vreščovské sedlo** (; ) je horské sedlo v hrebeni Kysuckých Beskýd. Leží nad Oščadnicou, približne  (severo)východne od Čadce. Sedlo je križovatkou turistických trás, kde sa križuje hlavná hrebeňovka s chodníkom z Vreščovky.

## Poloha
Nachádza sa v severnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Javorský Beskyd, zovreté zo severu vrchom Skaľanka () a z juhovýchodu Vreščovským Beskydom (). Na poľskom území východným smerom pod sedlom pramení potok Solanka v povodí rieky Sola, západne pramení Rajský potok, prítok Čierňanky v povodí Kysuce. Vedie ním rozvodie Čierneho a Baltského mora.

Sedlo leží na slovensko-poľskej hranici, na rozhraní Žilinského kraja a Sliezskeho vojvodstva. Vedie ním taktiež hranica okresu Čadca a Powiatu żywieckeho a zasahuje na územie obcí Skalité, Oščadnica a Rajcza. V okolí sedla je laznícke osídlenie a najbližšími obcami sú na severe ležiace Skalité a Zwardoń, východne Sól a Rycerka Górna a juhozápadne Oščadnica. Južná časť sedla zasahuje na územie Chránenej krajinnej oblasti Kysuce. 

## Prístup
* po  značke hlavným hrebeňom: 
** zo severného smeru z rázc. Zwardoń 
** od juhu z Veľkej Rače cez Kykulu
* po  žltej značke z Oščadnice-Vreščovky

## Referencie

## Pozri aj
* Javorský Beskyd
* Kysucké Beskydy

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Sedlá Kysuckých Beskýd
Kategória:Oščadnica (okres Čadca)
Kategória:Skalité
Sedlo pod Orlom

**Sedlo pod Orlom** (; ) je horské sedlo v hrebeni Kysuckých Beskýd. Leží nad Starou Bystricou, približne  východne od Čadce. Sedlo je významnou križovatkou turistických trás, kde sa križuje hlavná hrebeňovka s chodníkmi zo Starej a Novej Bystrice.

## Poloha
Nachádza sa v centrálnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Rača, zovreté vrchmi Orol () na juhovýchode a Malá Rača () na severozápade. Na poľskom území pod sedlom pramení potok Racza, smerujúca do Rycerky v povodí rieky Sola, južnú časť odvodňuje Ráztocký potok, čoby prítok Klubinského potoka do Bystrice v povodí Kysuce.

Sedlo leží na slovensko-poľskej hranici, na rozhraní Žilinského kraja a Sliezskeho vojvodstva. Vedie ním taktiež hranica okresu Čadca a Powiatu żywieckeho a zasahuje na územie obcí Stará Bystrica a Rajcza. Najbližšími sídlami sú južným smerom ležiace obce Stará a Nová Bystrica a severne situovaná Rycerka Górna. Sedlo patrí do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce.

## Prístup
* po  značke hlavným hrebeňom: 
** zo severného smeru z Veľkej Rače 
** od východu po hraničnom hrebeni z Rycierovej hory
* po  modrej značke z Novej Bystrice cez rázc. Kýčera
* po  značke:
** od juhozápadu z obce Stará Bystrica cez rázc. Kýčera
** zo severného smeru z Veľkej Rače cez Malú Raču

## Referencie

## Pozri aj
* Rača (geomorfologický podcelok)
* Kysucké Beskydy

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Sedlá Kysuckých Beskýd
Kategória:Stará Bystrica
Oceánsky pohár národov 2004

**Oceánsky pohár národov 2004** bol siedmym ročníkom Oceánskeho pohára národov, medzinárodného futbalového turnaja pre národné tímy OFC. Turnaj sa zdvojnásobil slúžil aj ako kvalifikačný turnaj na Majstrovstvá sveta vo futbale 2006. Hlavný turnaj sa hral v Austrálii a na Šalamúnových ostrovoch na ktorých sa hral prvý zápas dvojzápasového finále. Prvé dva tímy postúpili do finále, ktoré sa hralo na dva zápasy a taktiež postúpili do tretej fázy oceánskej kvalifikácie na Majstrovstvá sveta 2006.

Víťazom turnaja sa stala Austrália, ktorá v dvojzápasovom finále zdolala Šalamúnove ostrovy 11:1 (5:1, 6:0).

Austrália sa ako šampión kvalifikovala na Pohár konfederácií FIFA 2005.

## Štadióny
Turnaj sa hral na štyroch štadiónoch v troch mestách. Skupina sa hrala v Austrálii. Jeden zápas dvojzápasového finále sa hral aj na Šalamúnových ostrovoch.

## Hlavný turnaj
Z prvej fázy sa do hlavného turnaja kvalifikovali štyri tímy, ktoré doplnili na hlavnom turnaji Austráliu a Nový Zéland.

## Finále
Do finále postúpila Austrália a Šalamúnove ostrovy. Tieto tímy sa zároveň kvalifikovali do záverečnej fázy oceánskej kvalifikácie na Majstrovstvá sveta vo futbale 2006.

Austrália vyhrala zo skóre 11:1 a stala sa víťazom turnaja

## Zdroj

Kategória:Oceánsky pohár národov
Kategória:Futbal v Austrálii
Kategória:Futbal v 2004
Crowdstaffing

**Crowdstaffing** (ang. *crowd* – "dav", *sourcing* – "vyhlľadávanie, obstarávanie") je proces, v ktorom organizácia (firma, verejná inštitúcia, nezisková organizácia) outsourcuje náborové úlohy vykonávané tradične zamestnancami, zvyčajne na veľmi širokom okruhu skupín zamestnancov formou open callu – inak je to jednoducho náborový proces, založený na rozsiahlej sieti mobilných recruiterov, ktorí prostredníctvom vlastných kontaktov a prostredníctvom odporúčacieho systému oslovujú kandidátov s profilom adekvátnym konkrétnej pozícii.

Crowdstaffing je náborová metóda, ktorá predpokladá využitie kontaktov, konexií a zdrojov mnohých ľudí súčasne – za účelom nájdenia zamestnanca. Dôležitým prvkom predpokladu je, že zainteresovaný recruiteri nepochádzajú z bezprostredného okolia zamestnávateľa alebo jeho interného zdroja, keďže tieto zdroje už boli vyčerpané.

## História
V 18. storočí sa európski panovníci obrátili na dav (ang. *crowd*) so žiadosťou o pomoc pri prekonávaní nepríjemných výziev. Vláda Spojeného kráľovstva verejne ponúkla finančnú odmenu každému, kto príde s najlepším riešením na meranie zemepisnej dĺžky. Kráľ Ľudovít XVI. išiel po stopách vlády a ponúkol odmenu niekomu, kto pomôže rozložiť morskú soľ na alkálie. A dnes sa davy (ang. *crowd*) ľudí stali partnermi pre organizácie, ktoré sa snažia odpovedať na mätúce otázky o inováciách a výskume, ktoré unikli ich interným tímom.

Apple sa spolieha na nezávislých vývojárov, ktorí navrhujú aplikácie, ktoré riadia jeho vývoj a zlepšujú produkty, ako sú iPhony a iPady. Linux vytvoril celý operačný systém v rámci spolupráce typu open source. A keď zmätení biológovia z Washingtonskej univerzity oslovili dav, odpovedajúci autori objavili spôsob, ako zmapovať štruktúru vírusu súvisiaceho s AIDS, ktorý zaujal akademických a lekárskych expertov už viac ako 15 rokov.

## Typy crowdstaffingových platforiem
Platformy zohrávajú rôznu úlohu v závislosti od potrieb používateľov. Náboroví pracovníci majú rôzne výhody a iné organizácie hľadajú uchádzačov o zamestnanie.

Crowdstaffingové platformy delíme na:

# *Platformy otvorené* neoverujú náborových pracovníkov. Každý, kto cíti, že má potenciál, priestor, vôľu alebo ambície, môže začať svoje dobrodružstvo s náborom a naučiť sa remeslu metódou pokus-omyl. Klient má takmer neobmedzený počet ľudí, ktorí budú realizovať jeho projekt, vďaka čomu môže byť okruh kandidátov väčší, no nemusí to ísť ruka v ruke s kvalitou kandidátov a sťažuje komunikáciu.
# *Platformy uzavreté* vyberajú náborových pracovníkov a stanovujú pre nich špecifické požiadavky, ktoré sa majú vykonať v určitom časovom období. Klient prijíma menší počet vybraných kandidátov, pripravených na ďalší náborový proces, často jednu kontaktnú osobu na strane náborového partnera.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Personalistika