Živná pôda

[náhľad|''[Yersinia enterocolitica* na [[krvný agar|krvnom agare]]]]
*'Živná pôda** alebo **rastové médium** alebo **kultivačné médium** je [[substrát]] poskytujúci [[výživa|výživu]] a ďalšie vhodné podmienky [[organizmus|organizmom]] a ich častiam pestovaným ''[[in vitro]]''. Najrozšírenejšieho využitia má v [[bakteriológia|bakteriológii]], [[mykológia|mykológii]] a rastlinných [[biotechnológia|biotechnológiách]].

Čím je organizmus zložitejší a neúplnejší, tým komplexnejšiu živnú pôdu obyčajne potrebuje. Kým [[baktéria|baktérie]] nevyžadujú príliš presné zloženie pôdy a niektorým stačí naozaj málo (niektoré sú schopné prežívať aj v [[destilovaná voda|destilovanej vode]]), suspenzné bunkové kultúry rastlín či kultúry [[protoplast]]ov už sú extrémne citlivé a vyžadujú zložité živné pôdy veľmi presného zloženia.

== Súčasti živnej pôdy ==
Média sú veľmi rozličné. Toto sú jedny z najčastejších súčastí médií:
* inertný spevňujúci nosič (napr. [[agar]]) - u tekutých chýba;
* [[destilovaná voda]];
* anorganické látky, pre daný [[organizmus]] špecificky potrebné, obyčajne s nutričnou funkciou ([[draslík]], [[vápnik]], atď. Obvykle je veľmi dôležité, aby látky boli aplikované v presne stanovenej [[molárna koncentrácia|molárnej koncentrácii]]);
* organické látky, pre daný organizmus špecificky potrebné, zvyčajne s regulačnou funkciou (dodávajú sa buď v presne definovaných a odmeraných častiach - napr. [[sacharóza]], [[auxín|IAA]] ([[rastlinný hormón]]), [[tiamín]], alebo v presne nekvantifikovaných prírodných zmesiach ([[kokosové mlieko]], [[kvas]]nicový výťažok, [[slad]]ový výťažok atď.).

== Rozdelenie živných pôd ==
[[Súbor:Agarplate redbloodcells edit.jpg|náhľad|Na základe diagnostických médií sa dá rozlíšiť, že na ľavej miske rastú [[stafylokoky]] a na pravej [[streptokoky]]]]
Média delíme podľa skupenstva na tuhé, polotuhé a tekuté. Tuhé obsahujú nejaký inertný nosič (napr. [[agar]]), kým pri tekutých taký nosič chýba. Zvláštnymi druhmi médií sú potom napríklad selektívne a diagnostické média.

=== Selektívne médium ===
Na **selektívnych médiách** rastú len niektoré organizmy, teda spravidla tie, ktoré výskumník potrebuje izolovať. Toho sa docieľuje napríklad pridaním [[antibiotikum|antibiotík]] alebo naopak tým, že médium neobsahuje určité látky. Napríklad [[baktéria|baktérie]] náchylné k [[ampicilín]]u či [[tetracyklín]]u na médiu obsahujúcom tieto antibiotiká nevyrastú. Ak máme médium bez aminokyseliny [[prolín]]u, nevyrastú na nej tie bakteriálne kmene ''[[Escherichia coli|E. coli]]'', ktoré nemôžu syntetizovať prolín.

=== Diagnostické médium ===
**Diagnostické médium''' sa používa na odlíšenie či úplnú determináciu organizmov rastúcich v danom médiu, a to aj vtedy, ak je ich v živnej pôde viac než jeden druh. Väčšinou dochádza k určitému zafarbeniu kolónií daného organizmu. Napríklad MacConkeyov agar rozlišuje baktérie na tie, ktoré fermentujú laktózu, a na tie, ktoré ju nefermentujú. Baktérie fermentujúce laktózu totiž zároveň produkujú kyselinu, ktorá vyvoláva ružovočervené sfarbenie indikátora obsiahnutého v pôde. Tým sa zafarbia kolónie a ich tesné okolie.

## Médiá podľa pestovaných organizmov

### Bakteriálne médiá
* agar - prírodný polysacharid
** krvný agar - zmes agaru s krvou
** čokoládový agar

### Média pre rastlinné explantáty
Základné médiá používané v rastlinných biotechnológiách je nutné chápať bez rastlinných regulátorov a sacharózy (zdroj energie), pretože variácie, ktoré vznikajú z týchto základných, variujú práve obsahom týchto látok. Najznámejšími médiami sú:

* Murashige a Skoog (1962) - skrátene MS médium, je najznámejšie a najpoužívanejšie médium pre všeobecné použitie;
* Gamborg et al. (1968) - skrátene B5 médium;
* Shenk a Hildebrandt (1972) - skrátene SH médium;
* Lloyd a McCown (1980) - skrátene WPM médium.

## Iné projekty

## Zdroj
*