Marcové zákony

náhľad|Prvá stránka zákonného článku III/1848 obsahujúca paragrafy 1-9
**Marcové zákony** (iné názvy: **bratislavská marcová ústava**, **marcové konštitučné zákony**, ) bolo 31 zákonných článkov, ktoré prijal uhorský snem na svojom zasadnutí v Bratislave 15. marca 1848 na začiatku maďarskej revolúcie v roku 1848, a ktoré vstúpili do platnosti 11. apríla 1848 podpisom cisára Ferdinanda V. v bratislavskom Primaciálnom paláci. Zákony ukončili metternichovský absolutizmus a modifikovali systém uhorského feudálneho obyčajového práva pred tým definovaného vo Verbőciho Tripartite. Zákony tak boli významným míľnikom v procese defeudalizácie Uhorska, hoci feudalizmus neodstránili dôsledne. Obsahovali občianske, politické práva, rovnosť pred zákonom, ako aj úpravu štátoprávneho postavenia Uhorska. Naopak neposkytovali žiadané riešenia požadované nemaďarskými národmi. Z hľadiska uhorských štátno-právnych dejín boli významné pre odmietnutie absolutistických a centralizačných snáh Viedne, zaviedli obmedzenie moci panovníka a parlamentarizmus. Z hľadiska ústavnoprávneho nešlo formálne o celistvú ústavu, ale o súbor noriem, ktoré obsahovo tvorili materiálnu ústavu. Zákony boli významným dokumentom predchádzajúcim uhorskej revolúcii.

## Hlavné body ústavy
Hlavné body spomenuté v týchto zákonoch boli:
* ustanovenie prvej samostatnej (od Viedne nezávislej) uhorskej vlády (nazývaná nezávislé uhorské ministerstvo), prostredníctvom ktorej vykonáva panovník vládnu moc - t.j.  obmedzenie právomocí kráľa a vlády vo Viedni; praktické zredukovanie rakúskej monarchie na personálnu úniu Rakúska a Uhorska, akékoľvek kráľovské nariadenia, ustanovenia, vymenovania, či rozkazy museli byť kontrasignované príslušným ministrom (zák. čl. III/1848)
* zrušenie miestodržiteľskej rady a uhorskej Dvorskej kancelárie (zák. čl. III/1848)
* povolenie tvorby národného vojska - ozbrojených národných gárd
* upravenie postavenia parlamentu a volieb, majetkový a vzdelanostný cenzus na voľby (celkovo mohlo voliť 6 % obyvateľstva) (zák. čl. IV/1848)
* zrušenie poddanstva (len pre urbariálnych roľníkov) – t.j. odstránenie roboty, zemepanského deviatku a urbariálnych dávok a iných urbárom určených poddanských povinností (zák. čl. IX/1848 a XI/1848)
*zrušenie kňazského desiatku (zák. čl. XIII/1848)
* zavedenie všeobecného zdanenia (zák. čl. VIII/1848)
*zrušenie nescudziteľnosti viazanej pôdy - t.j. zrušenie starého uhorského inštitútu dedovizne - aviticity (zák. čl. XV/1848)
* zaručenie základných ľudských a občianskych práv (sloboda tlače, náboženského vyznania, volebné právo,...)

Zákony nezaručovali práva žiadnym iným uhorským národom okrem maďarského, hoci Nemaďari v tom čase tvorili okolo 60% obyvateľstva. V marxistickom ponímaní ukončili v Uhorsku feudalizmus a začali obdobie kapitalizmu.

## Kontext
Už od novembra roku 1847 prebiehal v Bratislave uhorský snem. Hlavnou požiadavkou bolo zrušenie poddanstva. Väčšina šľachty neprejavovala záujem o radikálnejšie reformy. 13. marca 1848 vypukla revolúcia vo Viedni. (11. marca boli sformulované požiadavky českých národovcov.) Cisár Ferdinand V. zo strachu okamžite odvolal knieža Metternicha (pozri Metternichov absolutizmus) z funkcie a prisľúbil ústavu. Správy o revolúcii vo Viedni a radikalizácii v Pešti vyústili do prijatia tzv. *marcových zákonov*. Ich navrhovateľom bol Ľudovít Košút.

## Následky
So zákonmi bola nespokojná tak Viedeň, ako aj nemaďarské národnosti, ako aj osoby, na ktoré sa zrušenie poddanstva či nové volebné právo nevzťahovalo. Dôsledkom bola:
* občianska vojna (vzbury) na viacerých miestach v Uhorsku – začala sa bezprostredne po 15. marci
* vojna Maďarov proti Rakúšanom (Viedni) – začala sa v zime 1848, trvala do 1849
* vojny Maďarov proti väčšine Nemaďarov v Uhorsku, konkrétne proti Chorvátom, Srbom, Slovákom, Rusínom, Rumunom a rumunským Nemcom (1848 – 1849), pozri napr. slovenské povstanie a uhorská revolúcia

## Poznámky

## Referencie

## Externé odkazy
* Marcové zákony (March Law) na Encyclopedia Britannica (po anglicky)

Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Dejiny Uhorska
Kategória:Dejiny Maďarska
Kategória:Dejiny Chorvátska
Kategória:Ústavy v Uhorsku