open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Motor s Atkinsonovým cyklom

thumb|Znázornenie cyklu Atkinsonovho motora (motor s predĺženou expanziou) v p-V diagrame. Plocha napravo od červenej čiarou je úmerná práci navyše získanej predĺženou expanziou. 
thumb|Animovaná schéma pôvodného Atkinsonovho motora s kývavou ojnicou
**Motor s Atkinsonovým cyklom**, alebo aj **motor s predĺženou [[expanzia|expanziou]]** patrí medzi motory s vnútorným spaľovaním. Navrhol ho James Atkinson v roku 1882. Atkinsonov cyklus je navrhnutý tak, aby poskytol vyššiu účinnosť motora.

## Konštrukcia
### Pôvodný motor
Pôvodný motor s Atkinsonovým cyklom bol skonštruovaný tak, že nasávanie, kompresia, spaľovanie, expanzia a výfuk rešpektujú cyklus štvortaktného motora ale špeciálnym kľukovým mechanizmom s kývavou ojnicou pripojenou na bokom umiestnený kľukový hriadeľ sa dosiahne taký prevod, že všetky takty nastanú počas jedného otočenia kľukového hriadeľa.

### Moderný motor
Moderný motor s Atkinsonovým cyklom je štvortaktný motor, v ktorom sací ventil zostáva otvorený dlhšie ako zvyčajne aj počas začiatku kompresného zdvihu (približne 20 až 30 %). To umožňí spätný tok náplne do sacieho potrubia. Preto sa kompresia nezačína v dolnej úvrati, ale až po uzatvorení sacieho ventilu následkom čoho sa znižuje skutočný kompresný pomer a relatívne k nemu potom zostáva expanzný pomer väčší.

## Účinnosť cyklu
Uvedená konštrukcia, kedy expanzný pomer je väčší ako kompresný pomer, vedie k väčšej účinnosti ako pri motoroch s klasickým cyklom (kde sú kompresný a expanzný pomer rovnaké). Pri rovnakom privedenom teple sa získa viac práce, pretože tlak a teplota výfukových plynov na konci expanzného zdvihu je nižšia.

*Motor s Atkinsonovým cyklom je účinnejší ako porovnateľný motor s Ottovým cyklom.* Je však rozmernejší a ťažší.

Teoreticky je to možné zistiť porovnaním vzťahov pre účinnosť Ottovho cyklu a Humphreyovho cyklu, ktorý obmedzuje limitný prípad expanzie, keď je tlak na jej konci rovný tlaku na začiatku kompresie. Výraz o ktorý sa oba vzťahy pre účinnosť líšia  je pri dosadení reálnych parametrov vždy menší ako 1, následkom čoho je účinnosť Humpreyovho cyklu vždy vyššia. Samozrejme porovnávať môžeme iba motory s rovnakým kompresným pomerom – ε.

## Využitie
V súčasnosti sa motory s Atkinsonovým cyklom využívajú iba zriedka. Využívajú ich napríklad motory automobilov Toyota Prius a Ford Escape hybrid electric. Efektívnejším spôsobom zvýšenia účinnosti spaľovacích motorov je dnes prepĺňanie, najčastejšie realizované turbodúchadlom.

Na rovnakom princípe je založený aj tzv. motor s Millerovým cyklom. Toto označenie sa používa, ak je motor prepĺňaný.

Kategória:Piestové spaľovacie motory
Atkinsonov cyklus, motor
Evidenčné číslo s voliteľnou logistikou

**Evidenčné číslo s voliteľnou logistikou** (EČVL) je tabuľka identifikujúca vozidlo, ktorú na žiadosť držiteľa vozidla prideľuje dopravný inšpektorát. Na rozdiel od štandardného evidenčného čísla sa za označením okresu uvádzajú:

*písmená na prvom až piatom mieste (napr. BA-AAAAA)
*písmená na prvom až štvrtom mieste a číslica od jeden po deväť na piatom mieste (napr. BA-AAAA1)
*písmená na prvom až treťom mieste a kombinácia čísel od jeden po deväť na štvrtom až piatom mieste (napr. BA-AAA11) 

**EČVL nemožno prideliť, ak držiteľ vozidla žiada o pridelenie EČVL**:
*prideleného inému vozidlu,
*s kombináciou písmen alebo písmen a číslic tvoriacu názov alebo skratku názvu štátneho orgánu, politickej strany alebo hnutia,
*s kombináciou písmen alebo písmen a číslic tvoriacu hanlivé, zosmiešňujúce, pohoršujúce alebo urážajúce výrazy,
*s písmenami „X“ alebo „O“ na prvom mieste za pomlčkou,
*obsahujúce písmená s diakritickým znamienkom alebo malé písmená,
*s kombináciou písmen alebo písmen a číslic, ktorej znenie by podporovalo alebo propagovalo hnutie, ktoré preukázateľne smeruje k potláčaniu práv a slobôd občanov alebo hlása národnostnú, rasovú, triednu alebo náboženskú neznášanlivosť.

**EČVL taktiež nemožno prideliť**
*prípojnému vozidlu vrátane prípojného vozidla za motocykel a motorovú trojkolku,
*vozidlám štátnych orgánov, obcí, štátnych fondov a štátnych rozpočtových a príspevkových organizácií. 

Pridelenie EČVL podlieha správnemu poplatku 165,5€ za každú tabuľku.

Správny poplatok neznamená "zakúpenie" EČVL. Pri odhlásení vozidla z evidencie motorových vozidiel je EČVL "uvoľnené" a je si ho možné zvoliť na nové vozidlo (za správny poplatok).

Podľa idnes.cz sa na Slovensku za EČVL vyberie od necelých 3000 záujemcov 900 000 € ročne.

## Referencie

## Pozri aj
* Evidenčné číslo vozidiel na Slovensku

Kategória:Doprava na Slovensku
Kategória:Evidenčné čísla vozidiel
Kompresný pomer

:*O kompresnom pomere v informatike je článok [[kompresný pomer (informatika)]]*
**Kompresný pomer** piestového stroja ( napríklad spaľovacieho motora alebo kompresora) s priamočiarym vratným pohybom piesta je pomer objemov valca v polohe piesta v dolnej úvrati a v polohe piesta v hornej úvrati.

**&epsilon;<sub>k</sub>** = \frac{V_k+V_z}{V_k}

***V<sub>k</sub>** - objem kompresného priestoru
***V<sub>z</sub>** - zdvihový objem 

Piest sa vo valci pohybuje priamočiaro vratne pričom medzná poloha jeho pohybu najviac vzdialená od kľukového hriadeľa sa nazýva horná úvrať a medzná poloha najbližšie ku kľukovému hriadeľu dolná úvrať. Priestor medzi úvraťami sa nazýva zdvihový objem. Zdvihový objem závisí od priemeru vŕtania valca a zdvihu piestu. Priestor, ktorý ostane vo valci, keď je piest v hornej úvrati sa nazýva kompresný priestor.

## Stroje s rotačnými piestami
U týchto typov strojov je kompresný pomer definovaný všeobecnejšie ako pomer najväčšieho a najmenšieho objemu pracovného priestoru počas otáčky. 

**&epsilon;<sub>k</sub>** = \frac{V_1}{V_2}

***V<sub>1</sub>** - najväčší objem pracovného priestoru
***V<sub>2</sub>** - najmenší objem pracovného priestoru 

## Význam u motorov
Čím je kompresný pomer väčší dochádza k väčšiemu stlačeniu zmesi pred zapálením. Kompresný pomer je konštrukčný parameter ktorý:
* zásadne ovplyvňuje dosiahnuteľnú účinnosť motora a tým aj jeho výkon a krútiaci moment
* pri správnej voľbe znižuje emisie motorov
Zvýšením kompresného pomeru prichádzajú aj nevýhody :
* môže dôjsť k predčasnému samovznieteniu paliva (najmä pri zážihových motoroch)
* niektoré súčasti motora môžu byť časom opotrebované viac než pri menšom kompresnom pomere, preto je potrebné takýto motor vybaviť odolnejšími súčiastkami, ktoré sú drahšie (väčšinou sa jedná o keramické a titánové diely)

## Praktické hodnoty kompresného pomeru
Z dôvodov zabránenia detonačného spaľovania nie je kompresný pomer zážihových motorov väčší ako 10:1. Motory so snímačom detonačného spaľovania, elektronickou riadiacou jednotkou alebo ďalšími vylepšeniami môžu mať zvýšený kompresný pomer až do 14:1 (2013 Mazda 6).

U prepĺňaných zážihových motorov je kompresný pomer okolo 8.5:1, pretože časť kompresie pracovnej látky sa vykoná v dúchadle.

Vznetové motory majú kompresný pomer na úrovni 20:1 alebo aj vyšší. Sú založené na princípe, že vstreknuté palivo sa vznieti od kompresného tepla. Preto musí byť kompresný pomer vyšší ako u zážihových motorov. Horná hranica kompresného pomeru je daná ešte prijateľným zaťažením od tlakov vo valci motora.
 
## Referencie

Kategória:Konštrukcia piestových spaľovacích motorov
Kategória:Technické výpočty
Technika

**Technika** môže byť:
*oblasť ľudskej činnosti (prostriedky, postupy a znalosti) na využitie a ovládanie prírody v prospech človeka, najmä implementáciou poznatkov prírodných vied, tak, aby boli prakticky využiteľné, pozri technika (oblasť činnosti), technická veda
*jeden z odborov tejto činnosti napr. oznamovacia technika, raketová technika
*zvláštny postup, spôsob vykonávania nejakej činnosti; zručnosť
*technické zariadenia a vybavenie, najmä pre výrobu
*technická štruktúra (stránka) prístroja, stroja a pod.
*hovorovo: 
**vysoká škola technická alebo technická univerzita alebo budova takejto školy alebo štúdium na takejto škole
**technické oddelenie
Leopold Branislav Abafi

**Leopold Branislav Abafi** - "*Abaffy de [[Abovce|Nagyabafalva]] et [[Horná Lehota (okres Dolný Kubín)|Felső-Lehota]]*" (historicky tiež **Abaffy**, pseudonymy **Branko Rovinov**, **L. B. Rovinov** a i.) (* 18. február 1827, Slovenský Aradáč, Uhorsko† 27. február 1883, Slovenský Aradáč, Rakúsko-Uhorsko) bol slovenský prozaik, básnik, dramatik a evanjelický farár.

## Životopis
Pochádzal z oravskej vetvy šľachtického rodu Abafi s predikátmi z Aboviec a Hornej Lehoty (*Abaffy de Nagyabafalva et Felső-Lehota*).  Jeho otec bol evanjelický farár Daniel Abafi, matka Karolína, rod. Rohoňová, mal 2 bratov a sestru. Jeho manželkou bola Anna Koléniová, s ktorou mal piatich synov (Mikuláš, Ján, Cyril, Branislav a Jaroš) a tri dcéry (Jarmila, manželka Michala Bodického, Marína a Milina).

Vzdelanie získaval v Levoči, Prešove a v Bratislave. V rokoch 1848 – 1849 sa aktívne zúčastnil revolučného hnutia, vrátane Slovanského zjazdu v Prahe. Po revolúcii pracoval ako úradník Nitrianskej stolice, neskôr pokračoval v štúdiu teológie a súčasne bol kaplánom v Beckove. Po vysvätení za kňaza sa v roku 1855 stal farárom. V rokoch 1881 – 1882 bol zakladateľom i redaktorom kazateľského mesačníka *[[Slovo života]]*, no pre článok proti maďarizácii bol zbavený redaktorstva a odsúdený na pokutu.

## Tvorba
Literárne činný začal byť už počas štúdia v Levoči. Stal sa aktívnym členom slovenských študentských spolkov a svoje básne, drámy a prózy uverejňoval v časopise *Sokol*, rukopisnom zábavníku *[[Život (zábavník)|Život]]* a v almanachu *[[Lipa (almanach)|Lipa]]*. Po roku 1875 sa venoval výlučne cirkevnej tvorbe. Prekladal do maďarčiny a z nemčiny do slovenčiny.

## Dielo
### Próza
*1863 – *Na rákosí*, poviedka o dolnozemských Slovákoch
*1864 – *Tri hroby*, novela so zbojníckou tematikou

### Dráma
**Bozkovci*, dramatizácia diela Jána Kalinčiaka

### Poézia
* 1848 - *Pomnenka na slavjanskou besedu 1848*, básnická zbierka

### Iné diela
* 1874 – *Ježiš a Zacheus, alebo opravdove obrácenie sa.*
*1875 – *Tým miernym*, článok uverejnený v Cirkevných listoch, za ktorý bol ich vydavateľ Jozef Miloslav Hurban odsúdený na 3 mesiace väzenia

## Referencie

## Literatúra
*Chrobák, Dobroslav: *Rukoväť slovenskej literatúry*. Nakladateľ L. Mazáč Praha – Bratislava 1932.

## Externé odkazy
*
*Abafi napísal *[http://digitalna.kniznica.info/s/dkZDhpR2F5 Wyklad malého Katechismu Dr. Martina Luthera dle Wendela pro slowenské ewanj. sskoly]* r. 1870 - dostupné v elektronickej podobe v Digitálnej knižnici Univerzitnej knižnice v Bratislave

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Abafiovci
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Uhorskí šľachtici
Izák Abrahamides

náhľad|Abrahám Hrochotzky Izák 1600, Zvolen.
**Izák Abrahamides** (pseudonymy: **Hrochotius**, **Hrochotský**, **z Hrochoti**, **Abrahamffy**; * 1557, Hrochoť – † 30. august 1621, Bojnice) bol slovenský náboženský spisovateľ, popredný predstaviteľ slovenskej reformácie, od roku 1610 evanjelický superintendant, pedagóg a organizátor slovenského protestantského školstva.

## Životopis
Narodil sa v rodine zemana a kapitána na Zvolenskom hrade Abraháma z Hrochote a jeho manželky Anny, rodenej Čurhaiovej. Vzdelanie získaval vo Zvolene, Banskej Štiavnici, Banskej Bystrici, Bardejove a Mošovciach.

V Prahe dosiahol majstrovstva slobodných umení a získal titul magistra a v roku 1582 študoval ešte v Lipsku. V roku 1595 bol vo Wittenbergu vysvätený za kňaza.

Bol vychovávateľom vo Viedni, rektorom evanjelickej školy vo Zvolene, mestským notárom v Kremnici, učil na slovenských školách.

Pôsobil ako evanjelický farár vo Zvolene (1595-1607), potom v Bojniciach (1607-1621).

V roku 1610 sa stal jedným z prvých troch slovenských superintendentov (zvolený bol na žilinskej synode pre Tekovskú, Nitriansku a Bratislavskú župu). Zomrel v Bojniciach, kde pevne hájil záujmy reformácie a slovenského národného života v čase, keď sa iba začínal prebúdzať.

## Tvorba
Jeho literárna činnosť bola úplne v službách evanjelickej cirkvi. V zahraničí sa preslávil ako autor historických a filozofických pojednaní písaných v latinčine začiatkom 17. storočia, ktoré podpisoval väčšinou ako „Hrochotius“. Písal tiež pohrebné kázne (napr. za palatínom Jurajom VII. Thurzom) a venoval sa tiež prekladom.

## Dielo
*1612 – *Katechysmus D. M. Luthera*, slovenský preklad Lutherovho Katechizmu (Levoča)
*1617 – *Oratio exequialis… D. Georgio Thruzoni* (Levoča), pohrebná kázeň za palatínom Jurajom Turzom

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 
*Ján KALAJTZIDIS: SUPERINTENDENT IZÁK ABRAHAMIDES HROCHOTSKÝ A JEHO ZVOLENSKÁ POSTILA. S. 68 - 78. Dostupné na internete:https://www.unipo.sk/public/media/37636/historia_ecclesiastica_02_2020_vnutro.pdf
*
* 

Kategória:Narodenia v 1557
Kategória:Úmrtia 30. augusta
Kategória:Úmrtia v 1621
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí náboženskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Superintendenti
Kategória:Príslušníci zemianskeho stavu
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Osobnosti z Hrochote
Karol Adamiš

**Karol Adamiš** (* 29. november 1813, Vrbovce – † 2. november 1849, Horné Zelenice) bol slovenský spisovateľ, publicista a evanjelický kňaz.

## Životopis
Narodil sa v rodine učiteľa Pavla Adamiša a jeho manželky Veroniky, rodenej Vrchovskej. Vzdelanie získaval v Modre, Bratislave a vo Viedni. Pôsobil ako evanjelický farár v Bukovci a od roku 1840 v Horných Zeleniciach. V rokoch 1832 – 1835 bol členom bratislavskej Spoločnosti česko-slovanskej, počas pobytu v Bukovci dostal od Ľudovíta Štúra pochvalu za prácu medzi ľuďmi a bohatú slovanskú knižnicu.

## Tvorba
Vo svojej tvorbe sa zameriaval najmä na písanie náboženskej literatúry, no bol tiež publicistom, ktorý vystupoval proti Jozefovi Miloslavovi Hurbanovi a sympatizoval s maďarským revolučným hnutím, čím sa definitívne rozišiel so Štúrovcami.

## Dielo
### Vlastné diela
*1847 – *Odpověď na Odpověď M. J. Hurbana, spisovatele Unie a t. d. na „Nepředpojaté náhledy o Unii protestantů obojího vyznání V království uherském“ Gréfa Karla Zayho… * (Bratislava)
*1848 – *Slováci, Bratia, pozor! * (Nitra)

### Preklady
*1846 – *Navržení podvýboru Unie, způsobu a prostředků k spojení protestantů obojího vyznání v Království uherském* (Bratislava)
*1846 – *Nepředpojaté náhledy o Unii evanjeliků a. a h. vyznání v Království uherském* (Bratislava)

## Externé odkazy
* Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 182 - evanjelická farnosť

## Zdroj
* Dobroslav Chrobák, 1932: Rukoväť slovenskej literatúry. Nakladateľ L. Mazáč Praha – Bratislava.

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Osobnosti z Vrboviec
Kategória:Slovenskí publicisti
Kategória:Slovenskí náboženskí spisovatelia
Juraj Ambrozi

**Juraj Ambrozi** (iné varianty mena boli **Ambrosius**, **Ambrož**, **Ambrosi**) - "Ambrózy de Séden" (* 18. apríl 1694, Dolný Kubín – † 5. júl 1746, Štítnik) bol slovenský spisovateľ, kňaz a cirkevný hodnostár.

## Životopis
Narodil sa v rodine oravského zemana Mateja Ambroziho a jeho manželky Zuzany, rodenej Kubačkovej. Vzdelanie získaval v Dolnom Kubíne, Leštinách, Kežmarku, Debrecene, Rožňave – Brzotíne, v rokoch 1716 – 1718 na kolégiu v Prešove a v rokoch 1718 – 1721 na univerzite vo Wittenbergu. Po návrate zo štúdií ho obvinili z tajného kázania a odsúdili na smrť, no po niekoľkých týždňoch väzenia ho napokon po zákroku podžupana prepustili, no dostal doživotný zákaz vstupu na poľské územie. Po ukončení štúdia pracoval ako vychovávateľ v Prešove, rektor školy v Necpaloch, v rokoch 1724 – 1733 bol evanjelickým farárom vo Vrbovciach, odkiaľ ho vyhnali rekatolizátori, v rokoch 1733 – 1738 v Prietrži, v roku 1738 v Štítniku a od roku 1741 bol superintendentom potiského dištriktu.
Bol dvakrát ženatý, jeho prvá manželka – Katarína Benediktyová, bola príbuznou spisovateľa Daniela Krmana (zrejme nevlastná dcéra). Mal osem detí.

## Tvorba
Literárne tvoriť začal ešte počas štúdií vo Wittenbergu, pričom ako vzor mu slúžila nemecká teologická literatúra a veľký vplyv mal na neho i Daniel Krman, s ktorým spoločne prekladal bibliu. Venoval sa najmä písaniu náboženských spisov, taktiež vydával Krmanove spisy, keď ho uväznili, skladal a z nemčiny prekladal náboženské piesne. Jeho diela mali okrem náboženského i výchovno-vzdelávací charakter. Časť jeho tvorby ostala v rukopisoch, niektoré diela sa stratili, no jeho najvýznamnejšie diela vychádzali až do 20. storočia.

## Dielo

*1719 – *Nucleus veritatis* (Wittenberg)
*1721 – *De causis turbarum in ecclesia*
*1738 – *Gruntovní vysvětlení katechysmu D. M. Luthera*
*1742 – *Rozebrání částek některých katechysmu Dra Martina Luthera*
*1742 – *Spasitedlná příprava k smrti*
*1745 – *Líbezné jádro celého křesťanského evangelického učení*
*1778   *Spasitedlná příprava k smrti*, rozšírené vydanie (+ diela *Lekárství duše*, *Kratičká a nábožné přemyšlování o morovém nakažení neb povětří… *, *Knížečka spovědní… *, *Modlitby… so 400 piesňami*)
*1791   *Duchovní občerstvení nemocných k smrti se blížících a věkem sešlých*, obsahuje dva prídavky *Hlas ženícha nebeského… * a *Rozjímání na svatou modlitbu Páně… *
**Dwogj katechismus Včenj Křesťanského, Spasytedlná Přjprawa k Smrti gak Kresťana mladého a zdrawého   tak wěkem sesslého a nemocného*

## Zdroj
* Dobroslav Chrobák, 1932: Rukoväť slovenskej literatúry. Nakladateľ L. Mazáč Praha – Bratislava.

Kategória:Narodenia v 1694
Kategória:Úmrtia v 1746
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Osobnosti z Dolného Kubína
Kategória:Príslušníci zemianskeho stavu
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Slovenskí náboženskí spisovatelia
Kategória:Superintendenti
Ján Andraščík

**Ján Andraščík** (* 6. august 1799, Lipovce – † 24. december 1853, Bardejov) bol slovenský spisovateľ a katolícky kňaz.

## Životopis
Narodil sa v rodine krčmára a štúdium absolvoval v Prešove a na teologickej fakulte v Pesti, kde získal v roku 1821 doktorát. Po vysviacke roku 1822 pôsobil ako vychovávateľ v rodine Almassyovcov, krátko bol profesorom košického biskupského lýcea. Od roku 1827 bol profesorom na biskupskom seminári v Košiciach. 4. mája 1832 bol menovaný za farára v Bardejove. Do Bardejova prišiel až okolo 30. augusta 1832, tu strávil zvyšok svojho života. Zomrel na Štedrý deň v roku 1853 na fare v Bardejove v úplnej biede, pochovaný je na Cintoríne sv. Michala, presné miesto nepoznáme, len približné podľa výpovedí starších občanov – dnes tam stojí Pomník Dr. Andraščíka.

## Tvorba
*Šenk palenčeni* je veršovaná divadelná hra s protialkoholickou tematikou. Andraščík ju pôvodne napísal v šarišskom nárečí. Hra mala veľký ohlas, a tak ju neskôr Michal Miloslav Hodža upravil a prepísal do štúrovskej slovenčiny, čím získala celonárodný význam. Takto upravená bola tiež publikovaná v Slovenskom pozorníku v roku 1846.

## Dielo
*1844 – *Šenk palenčeni*, veršovaná divadelná hra

## Literatúra
Dobroslav Chrobák: *Rukoväť slovenskej literatúry*. Nakladateľ L. Mazáč Praha – Bratislava 1932

## Referencie

## Externé odkazy
* Záznam o narodení a krste v matrike farnosť Lipovce

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Slovenskí rímskokatolícki kňazi
Kategória:Osobnosti z Lipoviec
Matej Augustíni (starší)

**Matej Augustíni** (* 16. február 1695, Liptovský Mikuláš – † 1753, Trenčín) bol slovenský náboženský spisovateľ a evanjelický farár.

## Životopis

Narodil sa v rodine evanjelického farára Eliáša Augustíniho a jeho manželky Magdalény. Vzdelanie získaval v Liptovskom Mikuláši, Šoproni a v rokoch 1718 – 1720 na univerzite v nemeckom Wittenbergu. V rokoch 1720 – 1721 pôsobil ako rektor, v rokoch 1721 – 1731 ako evanjelický farár v Necpaloch, potom v Hrušove a Krajnom a napokon v Trenčíne, kde pôsobil až do svojej smrti.

## Tvorba

Venoval sa písaniu náboženskej literatúry (cirkevné piesne, pohrebné kázne). Okrem vlastnej tvorby tiež prekladal z nemčiny piesne a teologickú literatúru. 

## Dielo
### Náboženské diela

*1734 – *Přemyslowánj Swaté o Trpelivosti Křesťanské*
*1736 – *Službeník Boha živého… Daniel Knogler… * (Trenčín)
**Kancionál*, rukopis diela je uložený v Literárnom archíve Matice slovenskej
*Přemyšlowánj o smrti. ( B. Tablic Poezye, djľ druhý,str. LXXI )

### Preklady

*1727 – M. Moeller: *Manuale de praeparatione ad mortem* (Púchov)
*1734 – J. Gerhard: *Lékařství duše* (Trenčín)

## Externé zdoje
* Dobroslav Chrobák, 1932: Rukoväť slovenskej literatúry. Nakladateľ L. Mazáč Praha – Bratislava.
* Záznam o narodení a krste v matrike - farnosť Liptovský Mikuláš

Kategória:Narodenia v 1695
Kategória:Úmrtia v 1753
Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Osobnosti z Liptovského Mikuláša
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Príslušníci zemianskeho stavu
Kategória:Narodenia 16. februára
Ján Ambrozi

**Ján Ambrozi** (iné názvy: **Ján Ambrosius**, **Ján Ambrózi**; * 5. apríl 1741, Liptovská Sielnica† 22. január 1796, Berlín) bol slovenský náboženský spisovateľ.

## Životopis
Pochádzal zo zemianskej rodiny a vzdelanie získaval v Paludzi, Banskej Bystrici, Debrecíne, Bratislave, Levoči, Viedni a na univerzite v Halle. Od roku 1756 pôsobil ako kazateľ v Nemecku, od roku 1770 pôsobil v Berlíne a v roku 1773 sa tu stal farárom českej evanjelickej obce.

## Tvorba
Venoval sa najmä písaniu náboženskej literatúry, uverejňoval svoje filozofické úvahy osvietensko-racionalistického charakteru, riadil vydávanie českej biblie, ktorá bola vytlačená v Halle, no tiež bol výborným rečníkom a organizátorom.

## Dielo
*1773 – *Ueber die Zweifel der Christen an ihrer Seligkeit* (Berlín)
*1775 – *Ueber die verschiedenen Erkenntnisse der wahren Christen* (Berlín)
*1776 – *Von dem Umgang Jesu mit dem Sünder* (Berlín)
*1780 – *Schola Christi to gest Skola Krystowa*
*1781 – *Ueber die Selbstverläugnung* (Berlín)
*1783 – *Ueber die Nothwendigkeit der christlichen Besserung* (Berlín)
*1790 – *Das Betragen des mörders und Posträubers Lenz in seinen Gafängnisse* (Berlín)

## Referencie

## Zdroje
*Dobroslav Chrobák, 1932: *Rukoväť slovenskej literatúry*. Nakladateľ L. Mazáč Praha – Bratislava.

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Príslušníci zemianskeho stavu
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Slovenskí náboženskí spisovatelia
Kategória:Osobnosti z Liptovskej Sielnice
Mesiac (rozlišovacia stránka)

**Mesiac** môže byť:
* (s veľkým alebo malým m:) prirodzený satelit planéty Zem, pozri Mesiac
* (s malým m:)
** prirodzená družica planéty, pozri mesiac (družica)
** časová jednotka, pozri mesiac (časová jednotka)
** v športe: jeden zo spojovacích prvkov v krasokorčuľovaní, pozri mesiac (krasokorčuľovanie)
** ľudovo alebo nárečovo: 
***slnečnica ročná (*Helianthus annuus*)
***kvetenstvo slnečnice, pozri pod slnečnica
***miešacie náčinie pri varení lekváru
***vo vinárstve: polkruhová doska v koši vinohradníckeho lisu, pozri mesiac (vinohradnícky lis)

## Referencie
Aliterácia

**Aliterácia** alebo (skôr obrazne) **náslovný rým** je jazykovedný a literárnovedný termín, ktorý označuje zvukovú štylistickú figúru vznikajúcu opakovaním hlások v jednom lexikálnom rade. Bližšie definície sa môžu u rôznych autorov líšiť, no najčastejšie sa pod aliteráciou rozumie opakovanie rovnakej hlásky alebo skupiny hlások na začiatku viacerých po sebe nasledujúcich slov. Má estetickú funkciu.

## Príklad
* „**Lí**zal jeden **li**lipután **li**lavkasté **lí**zatko, chutilo mu trochu sladko, trochu nesladko“*.
* „*'Da**niel **da**roval **Da'''nke drevenú doštičku do jej dreveného domčeka pre bábiky.“

## Referencie

## Pozri aj
* asonancia
* konsonancia

Kategória:Literárne pojmy
Kategória:Štylistické prostriedky
Gerlach

**Gerlach** môže byť:
* hovorovo Gerlachovský štít
* bývalý názov IC vlaku slovenských železníc, pozri Gerlach (vlak)
* bylinkový likér vyrábaný na Slovensku
* krycí názov vojsk tretej taktickej skupiny počas SNP
* obrnené vozidlo firmy Zetor
Kvetnicová veža

**Kvetnicová veža** () je vrch nad Gerlachovským kotlom v Tatrách na Slovensku. Vypína sa nad Velickým plesom, severne od Novej Polianky, približne  severozápadne od Popradu. 

## Poloha
Nachádza sa na juhovýchode strednej časti Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a na katastrálnom území mesta Vysoké Tatry. Najbližšími sídlami sú južne situované Vyšné Hágy, Nová Polianka a Tatranská Polianka, juhovýchodne ležia Tatranské Zruby a Starý Smokovec a juhozápadne Štrbské Pleso. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku a národnej prírodnej rezervácii Velická dolina.

## Opis
Kvetnicová veža leží na juhovýchodnom konci Gerlachovskej rázsochy, vo východnej vetve, vybiehajúcej z Kotlového štítu. Nachádza sa tak asi 700 m juhovýchodne od Gerlachovského štítu, v rázsoche tvoriacej východné rameno Gerlachovského kotla, priamo nad Velickou dolinou. Ňou odteká voda zo severovýchodných a východných častí masívu, ktorú cez Velické pleso odvádza Velický potok do rieky Poprad. Rovnakým smerom prúdi i voda z juhozápadných svahov, odtekajúca potokom Hromadná voda. Severne leží Dlhé pleso, na juhovýchodnom úpätí pri Velickom plese stojí horský hotel Sliezsky dom. 

Západne sa nachádza Kotol (), Končistá (), Kotlový štít (), Popradský Ľadový štít () a Batizovský štít (), severne Gerlachovský štít (), Lavínový štít (), Litvorový štít (), Velický štít (), Východná Vysoká () a Bradavica (), východne Velické Granáty (), Slavkovská kopa (), Slavkovský štít () a Senná kopa () a južne Veľký Krížny kopec () a Suchý vrch (). Na vrchol nevedie značená turistická trasa.

### Výhľady
Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Pri vhodných podmienkach sú viditeľné okolité doliny a vrcholy Vysokých Tatier, no tiež Podtatranská kotlina, Nízke Tatry, Poľana, Kozie chrbty, Spišsko-gemerský kras, Volovské vrchy, Branisko a Bachureň.

## Prístup
Vrch sa nachádza na území národnej prírodnej rezervácie a Tatranského národného parku, preto prístup naň je možný len s horským vodcom. Pri Sliezskom dome je významná križovatka turistických trás, kde sa križuje  červeno značená Tatranská magistrála a  zeleno značený chodník z Tatranskej Polianky do sedla Poľský hrebeň.

## Referencie

* F. Kroutil, *Vysoké Tatry pro horolezce*, Olympia Praha 1974.
* A. Puškáš, *Vysoké Tatry – monografia, 5. diel*, 1972.

## Pozri aj
* Vysoké Tatry
* Velická dolina (národná prírodná rezervácia)
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape
* Zimné foto s nasvietenou Čertovou a Kvetnicovou vežou
* V rámci popisu výstupov a obrázkov Gerlachu

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Vysoké Tatry (mesto)
Kolový štít

**Kolový štít** () je vrch vo Vysokých Tatrách na Slovensku. Leží nad osadou Tatranské Matliare, približne  severozápadne od Kežmarku. Východným smerom stojí v Doline Zeleného plesa Chata pri Zelenom plese.

## Poloha
Nachádza sa vo východnej polovici Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a zasahuje na katastrálne územie mesta Vysoké Tatry a obce Tatranská Javorina. Najbližšími sídlami sú severozápadne situovaná Tatranská Javorina, severovýchodne sa nachádza Ždiar, východne Tatranská Kotlina, Lendak a Kežmarské Žľaby, juhovýchodne Tatranské Matliare a Tatranská Lomnica a južne Starý Smokovec. Štít sa nachádza v Tatranskom národnom parku a jeho vrcholom vedie hranica národnej prírodnej rezervácie Javorová dolina a Dolina Bielej vody kežmarskej.

## Opis
Kolový štít leží v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier, medzi Ľadovým štítom () a Jahňacím štítom (). Severozápadne susedí v rázsoche situovaná Svinka () a Kopa brán (), severne susedia Jahnence (), Havran (), Ždiarska vidla () a Jahňací štít (), východne Kozí štít (), Veľká Svišťovka () a Kežmarský štít (), južne Lomnický štít (), Pyšný štít (), Baranie rohy () a Ľadový štít () a západne Veľká Ľadová veža (), Široká () a Svišťovky (). Západným smerom sa nachádza Čierna Javorová dolina, ktorou Čiernym potokom cez Čierne Javorové pleso odteká voda z juhozápadných svahov do Javorinky v povodí Dunajca, rovnakým smerom tečie aj voda zo severozápadnej časti Kolovou dolinou, kde Kolovým plesom preteká Kolový potok. Východne sa svahy zvažujú do Malej Zmrzlej doliny, ktorú odvodňuje cez Zelené pleso pretekajúci Zelený potok do Kežmarskej Bielej vody v povodí rieky Poprad. Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

### Výhľady
Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú okolité vrcholy Vysokých Tatier a hrebeň Belianskych Tatier, pri vhodných podmienkach aj časť Popradskej kotliny, Slanské vrchy, Branisko, Levočské vrchy, Oravské Beskydy a mnohé vrchy južného Poľska.

## Prístup
Kolový štít sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku, preto vrchol nie je voľne prístupný. Na východnom úpätí však stojí Chata pri Zelenom plese, kde vedie viacero značených trás:

* po  červenej turistickej značke:
** od severu zo Ždiaru cez Široké a Kopské sedlo a rázc. pri Veľkom Bielom plese
** od juhu zo Skalnatého plesa cez Veľkú Svišťovku
* po  žltej turistickej značke z rázc. Kežmarská Biela voda cez Dolinu Zeleného plesa

## Referencie

## Pozri aj
* Vysoké Tatry
* Javorová dolina (národná prírodná rezervácia) 
* Dolina Bielej vody kežmarskej (národná prírodná rezervácia)
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Vysoké Tatry (mesto)
Kategória:Tatranská Javorina
Nefcerské veže

**Nefcerské veže** sú tri výrazné veže v asi  dlhom hrebeni Hrubé, severozápadnom ramene Hrubého vrchu vybiehajúcom medzi Nefcerkou a Hlinskou dolinou vo Vysokých Tatrách.

***Predná nefcerská veža** () je od Hrubého vrchu štvrtá veža v Hrubom, medzi Prostrednou nefcerskou štrbinou (Prostrednou nefcerskou vežou) a Prednou nefcerskou štrbinou (Zadnou Valovou vežou).
***Prostredná nefcerská veža** (asi ), () je od Hrubého vrchu tretia výraznejšia veža v Hrubom, medzi Zadnou nefcerskou štrbinou (Zadnou nefcerskou vežou) a Prostrednou nefcerskou štrbinou (Prednou nefcerskou vežou).
***Zadná nefcerská veža** (asi ), () je od Hrubého vrchu druhá výraznejšia veža v Hrubom, medzi Vyšným terianskym sedlom (Zadnou Terianskou vežou) a Zadnou nefcerskou štrbinou (Prostrednou nefcerskou vežou).

## Názov
Je odvodený od doliny Nefcerka.

## Prví na vrchole
Na Zadnú a Prostrednú nefcerskú vežu vystúpili dňa 28. júla 1908 Paweł Bester, Walery Goetel a Mieczysław Świerz a druh.

## Turistika
Veže nie sú turistom dostupné.

## Referencie


## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Slavkovská kopa

**Slavkovská kopa** () je vrch v Tatrách na Slovensku. Vypína sa nad Novým Smokovcom, približne  severozápadne od Popradu. Severozápadne vo Veľkej Studenej doline stojí Zbojnícka chata.

## Poloha
Nachádza sa na juhovýchode strednej časti Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a na katastrálnom území mesta Vysoké Tatry. Najbližšími sídlami sú juhovýchodne situovaný Nový a Starý Smokovec, južne sa nachádzajú Tatranské Zruby, Tatranská Polianka a Nová Polianka, juhozápadne Vyšné Hágy a Štrbské Pleso a východne Tatranská Lomnica a Tatranská Lesná. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku a na hrebeni sa stretávajú hranice národných prírodných rezervácií Slavkovská dolina a Studené doliny.

## Opis
Slavkovská kopa sa nachádza v mohutnej rázsoche, vybiehajúcej z Východnej Vysokej () v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier juhovýchodným smerom na Slavkovský štít (). Má dva vrcholy; vyšší sa nachádza v hlavnom, nižší v postrannom, severným smerom vybiehajúcom hrebeni. Severovýchodné svahy strmo padajú do Veľkej Studenej doliny, juhozápadné do Slavkovskej dolinky, ktorá vybieha z mohutnej Velickej doliny. Severne od vrcholu sa vo Veľkej Studenej doline nachádza Vareškové pleso, ktorým odteká voda Studeným potokom do rieky Poprad, voda z južnej časti hrebeňa odteká Slavkovským potokom. Svahy vrchu sú obľúbeným miestom lezeckých výstupov.

Západným smerom sa nachádza Kotlový štít (), Gerlachovský štít (), Bradavica (), Východná Slavkovská veža (), Východná Vysoká () a Svišťový štít (), severne sa vypína Malý Javorový štít (), Javorový štít (), Široká veža (), Prostredný hrot () a Lomnický štít (), východne Malý Kostol (), Veľká Lomnická veža (), Zadný Oštep () a Slavkovský štít () a južne Senná kopa () a Veľký Krížny kopec (). Na vrchol nevedie značená turistická trasa.

### Výhľady
Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Pri vhodných podmienkach sú viditeľné okolité doliny a vrcholy Vysokých Tatier, no tiež Podtatranská kotlina, veľká časť Nízkych Tatier, Kozie chrbty, Spišsko-gemerský kras, Volovské vrchy a Levočské vrchy.

## Prístup
Vrch sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku, preto prístup naň je možný len s horským vodcom. Najčastejšie je využívaný prístup po hrebeni zo susedného Slavkovského štítu, kde vedie sezónne otvorený  modrý chodník zo Starého Smokovca. 

## Referencie

* F. Kroutil, *Vysoké Tatry pro horolezce*, Olympia Praha 1974.
* A. Puškáš, *Vysoké Tatry – monografia, 5. diel*, 1972.

## Pozri aj
* Vysoké Tatry
* Studené doliny
* Slavkovská dolina (národná prírodná rezervácia)
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape
* Slavkovská kopa na tatry.info.sk 

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Vysoké Tatry (mesto)
Hlinská veža

**Hlinská veža** () je vrch Vysokých Tatier. Leží v krivánskej rázsoche vybiehajúcej z Čubriny, nad Štrbským Plesom, približne  severozápadne od Popradu. 

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a zasahuje na katastrálne územie mesta Vysoké Tatry a obce Štrba. Najbližším sídlom je južne situované Štrbské Pleso, juhovýchodne ležia Vyšné Hágy a Nová Polianka, severovýchodne Tatranská Javorina, severozápadne poľské mesto Zakopané, západne osada Podbanské a južne tiež Tatranská Štrba. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku a hrebeňmi vedú hranice národných prírodných rezervácií Mengusovská dolina, Kôprová dolina a Mlynická dolina.

## Opis
Hlinská veža leží v krivánskej rázsoche, vedúcej od severu a stáčajúcej sa na západ. Masív je uzlovým vrchom pre južne vybiehajúci Hrebeň bášt. Ten oddeľuje Mlynickú (na juhozápade) od Mengusovskej doliny (juhovýchodne od vrcholu), severne sa hrebeň zvažuje do Hlinske doliny. Východne leží v Mengusovskej doline Malé Hincovo pleso, juhozápadne v Mlynickej je Vyšné a Nižné Kozie pleso. Vodu z východných svahov odvádza Hincov potok a z juhozápadných Mlynica do rieky Poprad a Baltského mora. Severozápadne sa zvažujúce časti odvodňuje Hlinský potok do Belej a Váhu, patriacich do odtokovej oblasti Čierneho mora.

Severným smerom sa nachádza Veľký Mengusovský štít (), Čubrina (), Vyšným Kôprovským sedlom oddelený Kôprovský štít (), Miedziane (), Hrubý štít (), Kotolnica () a Tichý vrch (), západným Veľká kopa (), Hrubá kopa (), Nefcerské veže (), Hrubý vrch (), Furkotský štít (), Kriváň () a Veľké Solisko (), južným Štrbské Solisko (), Predné Solisko (), Patria (), Satan () a Ostrva () a východným Tupá (), Končistá (), Kôpky (), Vysoká (), Rysy (), Mengusovský Volovec () a Hincova veža (). Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

### Výhľady
Turisticky neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú mnohé vrcholy a okolité doliny Vysokých Tatier, no tiež časť Volovských vrchov, Nízkych Tatier a Oravských Beskýd.

## Prístup
Štít sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku a nevedie naň značený turistický chodník. Prístup na Hlinskú vežu je tak možný len s horským vodcom. 

## Referencie

* F. Kroutil, *Vysoké Tatry pro horolezce, 1. diel,* Olympia 1977.
* A. Puškáš, *Vysoké Tatry – horolezecký sprievodca, monografia, VIII. diel*, 1987.

## Iné projekty

## Pozri aj
* Vysoké Tatry
* Kôprová dolina (národná prírodná rezervácia)
* Mengusovská dolina (národná prírodná rezervácia)
* Mlynická dolina (národná prírodná rezervácia)
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Vysoké Tatry (mesto)
Kategória:Štrba
Široká (vrch vo Vysokých Tatrách)

**Široká** () je vrch vo Vysokých Tatrách na Slovensku. Leží nad Tatranskou Javorinou, približne  severozápadne od Popradu.

## Poloha
Nachádza sa vo východnej polovici Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a na katastrálnom území obce Tatranská Javorina. Najbližšími sídlami sú severne situovaná Tatranská Javorina, juhovýchodne sa nachádza Tatranská Lomnica a Starý Smokovec a južným smerom Vyšné Hágy a Štrbské Pleso. Štít sa nachádza v Tatranskom národnom parku a jeho vrcholom vedie hranica národnej prírodnej rezervácie Javorová dolina a Bielovodská dolina.

## Opis
Široká leží v hrebeni, vybiehajúcom severozápadným smerom z Malého Javorového štítu () v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier, medzi Javorovým štítom () a Svišťovým štítom (). Je najvýraznejším štítom v hrebeni, oddeľujúcom Bielovodskú a Javorovú dolinu. Vrcholom Širokej sa tento bočný hrebeň ďalej rozdeľuje, pričom jeden pokračuje na sever na Svišťovky () a druhý na severozápad na Zámky (). Na juhovýchodnom úpätí vrchu sa nachádza Zelené Javorové pleso.

Severne sa nachádza Horvátov vrch (), Zadná kopa (), Svišťovky () a Košiar (), východne Jahnence (), Kopa brán (), Svinka (), Kolový štít (), Čierny štít () a Ľadový štít (), južne Javorový štít (), Malý Javorový štít (), Žabí vrch (), Svišťový štít (), Gerlachovský štít () a Gánok () a západne Rysy (), Mlynár (), Miedziane (), Kozí vrch () a Zámky (). Západným smerom vedie spod štítu Litvorový žľab, ktorým vodu odvádza Litvorový potok, ústiaci do Bielej vody v Bielovodskej doline. Východné svahy padajú do Zelenej Javorovej doliny, ktorou odteká voda Zeleným potokom cez Zelené Javorové pleso do Javorinky v Javorovej doline. Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

### Výhľady
Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú okolité vrcholy Vysokých Tatier a hrebeň Belianskych Tatier, pri vhodných podmienkach aj Oravské Beskydy a mnohé vrchy južného Poľska.

## Prístup
Široká nie je turisticky prístupná, pretože sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku. Značené turistické trasy vedú oboma susednými dolinami.

## Referencie

## Pozri aj
* Vysoké Tatry
* Javorová dolina (národná prírodná rezervácia) 
* Bielovodská dolina (národná prírodná rezervácia)
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Tatranská Javorina
Mlynár (vrch)

**Mlynár** () je vrch v Tatrách na Slovensku. Vypína sa nad Vyšným Bielovodským Žabím plesom, medzi Žabou Bielovodskou a Bielovodskou dolinou, južne od obce Tatranská Javorina, približne  severozápadne od Popradu. 

## Poloha
Nachádza sa na severe strednej časti Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, okrese Poprad a na katastrálnom území obce Tatranská Javorina. Najbližším sídlom je severne situovaná Tatranská Javorina, severovýchodne sa nachádza Ždiar, východne Tatranská Lomnica, juhovýchodne Starý Smokovec, južne Vyšné Hágy a Štrbské Pleso a severozápadne mesto Zakopané. Štít sa nachádza v Tatranskom národnom parku a národnej prírodnej rezervácii Bielovodská dolina.

## Opis
Mlynár je výrazný štít vo východnej vetve rázsochy, vybiehajúcej severne z Rysov v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier. Rázsocha sa vo Vyšnom Žabom štíte () delí na dve vetvy, obopínajúce Žabiu Bielovodskú dolinu. Východné rameno s Mlynárom tak oddeľuje západne ležiacu Žabiu a východne ležiacu mohutnú Bielovodskú dolinu. V Žabej Bielovodskej doline sa nachádza Vyšné a Nižné Bielovodské Žabie pleso, ktorými voda zo západných svahov Mlynára odteká Žabím potokom do Bielej vody v povodí Dunajca. Južne leží Ťažká dolina, ktorou vodu z južných svahov odvádza Ťažký potok a východné svahy klesajú priamo do Bielovodskej doliny, ktorou preteká Biela voda.

Severne sa nachádza Skrajny Woloszyn (), Sedem Granátov (), Malý Mlynár (), Horvátov vrch (), Zámky () a Široká (), východne Žabí vrch (), Javorový štít (), Svišťový štít () a Hrubá veža (), južne Litvorový štít (), Kačacia veža (), Gánok (), Rysy (), Ťažká veža () a Žabia veža () a západne Vyšný Žabí štít (), Veľký Mengusovský štít (), Čubrina (), Miedziane (), Nižný Žabí štít (), Žabia kopa (), Opalony wierch () a Wielki Woloszyn (). Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

### Výhľady
Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Vzhľadom na nadmorskú výšku a okolitý terén sú viditeľné blízke doliny a okolité vrcholy Vysokých Tatier, časť hrebeňa Belianskych Tatier a podhorie v poľskej časti.

## Prístup
Vrch je súčasťou národnej prírodnej rezervácie a Tatranského národného parku, preto vrchol nie je voľne prístupný. Výstup naň je možný len s horským vodcom.

## Referencie

## Pozri aj
* Vysoké Tatry
* Bielovodská dolina (národná prírodná rezervácia)
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Tatranská Javorina
Nižná Bystrá

**Nižná Bystrá** () je vrch v Západných Tatrách na Slovensku. Leží nad Račkovou dolinou nad Pribylinou, približne  severovýchodne od Liptovského Hrádku. 

## Poloha
Nachádza sa na západe strednej časti Tatier, v podcelku Západné Tatry a ich časti Liptovské Tatry. Leží v katastri obce Pribylina v okrese Liptovský Mikuláš, na území Žilinského kraja. Najbližším sídlom je juhovýchodne situované Podbanské, juhozápadne leží Pribylina a Konská a severovýchodne v Poľsku obec Kościelisko. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku.

## Opis
Nižná Bystrá sa nachádza v rázsoche Grúň, vedúcej z Bystrej () juhozápadným smerom na Ježovú () a Kečku (). Severné svahy padajú do Gáborovej doliny, juhozápadné do Račkovej doliny a východné do Bystrej doliny. Na západ z vrcholu vybieha rázsocha. Juhozápadné svahy odvodňuje Račková, severné jej prítok Gáborov potok. Východným smerom leží pod vrcholom pleso Anitino očko, ktorým voda z tejto časti hrebeňa odteká potokom Bystrá do rieky Belá v povodí Váhu.

Severným smerom leží Grúň (), Bystrá (), Blyšť (), Klin (), Končistá () a Hrubý vrch (), západným Jakubina (), Deravá (), Volovec (), Vyšná Magura (), Ostredok (), Nižná Magura () a Nižný Ostredok (), južným Kečka (), Suchý hrádok () a Ježová () a východným Kotlová (), Holý vrch (), Veľká Kamenistá () a Smrečiny (). Na vrchol nevedie značený turistický chodník. 

### Výhľady
Turisticky neprístupný hôľnato-skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Vďaka značnej nadmorskej výške a polohe sú viditeľné mnohé vrcholy Západných a Vysokých Tatier, okolité doliny a Podtatranská kotlina, pri vhodných podmienkach sú však pozorovateľné aj Volovské vrchy, Slovenský raj, Kozie chrbty, Nízke Tatry, Veľká Fatra a časť Oravských Beskýd.

## Prístup
Na vrchol nevedie značkovaný turistický chodník. Najľahší prístup je po hrebeni neoznačeným chodníkom z Bystrej.

## Referencie

## Pozri aj
* Západné Tatry
* Liptovské Tatry
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov v Západných Tatrách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape
* Letná turistická mapa VKÚ Harmanec 1:25 000, Západné Tatry, Podbanské, Zverovka

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Západných Tatier
Kategória:Bystrá dolina (Západné Tatry)
Kategória:Vrchy v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Pribylina
Valentková

**Valentková** alebo **Valentkova** (; ) je vrch v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier na slovensko-poľskej hranici. Leží v závere Tichej doliny nad Podbanským, približne  severozápadne od Popradu.

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti Tatier, na západnom okraji podcelku Východné Tatry a ich časti Vysoké Tatry. Leží na slovensko-poľskej hranici, na pomedzí Prešovského kraja a Malopoľského vojvodstva. Západné svahy hrebeňa patria do okresu Poprad a katastra mesta Vysoké Tatry, východné svahy do Powiatu tatrzańského a katastra gminy Bukowina Tatrzańska. Najbližšími sídlami na slovenskom území sú severovýchodne situovaná Tatranská Javorina, juhovýchodne ležiace Vyšné Hágy a Štrbské Pleso a juhozápadne Podbanské, v Poľsku je na severozápade mesto Zakopané. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku v slovenskej i poľskej časti pohoria a západná časť je súčasťou národnej prírodnej rezervácie Tichá dolina.

## Opis
Valentková leží v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier medzi Valentkovým a Hladkým sedlom (). Západne je na slovenskom území Tichá dolina, ktorou voda odteká Tichým potokom do Váhu, východne sa nachádza Dolina Pięciu Stawów Polskich s plesom Zadni Staw Polski, odkiaľ vodu odvádza potok Roztoka do Bielej vody v povodí Dunajca. 

Západne sa nachádza Goričková (), Kresanica (), Poľská Tomanová (), Magura () a Veľká kopa (), južne. Krížna (), Zadná Garajova kopa (), Tichý vrch (), Kriváň (), Hrubý vrch () a Kotolnica (), východne Kôprovský štít (), Hrubý štít (), Miedziane (), Opalony Wierch () a Kozí vrch () a severne Wielki Woloszyn (), Wielka Koszysta (), Žólta Turnia (), Kościelec (), Svinica (), Kopa Magury (), Beskyd () a Kasprov vrch (). Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

### Výhľady
Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú okolité vrcholy a blízke doliny Vysokých Tatier, pri vhodných podmienkach je vidieť aj časť Nízkych Tatier a Oravských Beskýd.

## Prístup
Štít sa nachádza na území národnej prírodnej rezervácie a Tatranského národného parku, preto prístup na vrchol je možný len s horským vodcom. Značené chodníky vedú na neďalekú Svinicu () a do Hladkého sedla.

## Referencie

## Iné projekty

## Pozri aj
* Vysoké Tatry
* Tichá dolina (národná prírodná rezervácia)
* Tatranský národný park
* Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Dvojtisícovky v Poľsku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Vysoké Tatry (mesto)
Kategória:Vrchy v Malopoľskom vojvodstve