Wolfgang Kempelen

náhľad|Medirytina šachového automatu z knihy Josepha Friedricha zu Racknitz ''Ueber den Schachspieler des Herrn von Kempelen'' (1789)

Barón **Wolfgang Kempelen** (*Johann Wolfgang von Kempelen*, maď. *Kempelen Farkas*, *Kempelen de Kismagyar*; * 23. január 1734, Bratislava – † 26. marec 1804, Alservorstadt, Rakúsko) bol uhorský polytechnik a vynálezca pochádzajúci z nemecky hovoriacej rodiny.

## Životopis
Narodil sa v Bratislave na rohu ulíc Dunajská a Klemensova, v rodine radcu Dvornej komory Engelbrechta von Kempelen a Anny Terézie Spindlerovej, dcéry bývalého richtára Bratislavy  Christofa Spindlera, ako najmladší z troch bratov. Jeho starší bratia boli Andreas Johann Christoph von Kempelen (†&nbsp;1753) a Johann Nepomuk barón von Kempelen de Pázmánd (28.11.1725-31.3.1801). 

Študoval filozofiu a právo v Bratislave, Győri, vo Viedni a v Ríme. Osobnostné kvality a znalosť šiestich rečí (nemčina, maďarčina, latinčina, francúzština, angličtina a taliančina) ho predurčili, aby zastával významné funkcie. Preložil *[[Codex Theresianus]]* Márie Terézie z latinčiny do nemčiny, čím na seba upozornil a cisárovná si ho nechala predstaviť a zamestnala ho na cisárskom dvore. Bol tajomníkom, neskôr radcom Dvornej komory. 

Ako dvadsaťpäťročného ho Mária Terézia menovala riaditeľom soľných baní v celom Uhorsku. V tejto funkcii zmodernizoval banské zariadenie a zaslúžil sa o vytvorenie lepších podmienok pre baníkov, čím sa zvýšila produktivita baní.

9. decembra 1775 sa stal barónom s právom užívať prídomok *de Pázmánd*. Podľa niektorých zdrojov však bol na rytiera *de Pázmánd* povýšený jeho brat Johannes Nepomuk, s ktorým sa často zamieňa. 

V skutočnosti boli do barónskeho stavu povýšení obaja bratia (ako synovia Engelbrechta von Kempelen)  9. decembra 1775 a to nasledovne:
* Johann Nepomuk barón von Kempelen de Pázmánd; v roku 1770 bol povýšený na Rytiera rádu Sv. Štefana
* Joannes Wolfgangus Franciscus barón von Kempelen de Kismagyar
Vrcholom jeho úradníckej kariéry bolo menovanie za dvorného radcu Zjednotenej uhorsko-sedmohradskej dvornej kancelárie (nem. *Vereinigte Ungarisch-Siebenbürgische Hofkanzlei*) v rokoch 1786 - 1798.

V Banáte viedol boj proti zbojníckym bandám a dohliadal na doosídľovanie tohto územia. Neskôr zasa zabezpečoval sťahovanie univerzity z Trnavy do Budína (1777) a v 80-tych rokoch vykonával dozor nad rekonštrukciou Budínskeho hradu i nad stavbou mestského divadla.

Kempelen sa vyznamenal aj ako priekopník nových myšlienok: počas pobytu v Banáte tu zaviedol pestovanie ľanu a postavil manufaktúru na súkno. Pre Bratislavský hrad skonštruoval čerpadlo, ktoré ťahalo vodu z Dunaja, vo viedenskom Schönbrunne postavil vodomet, v Bratislave vybudoval pontónový most a na Žitnom ostrove zavlažovacie zariadenie.

V roku 1789 sa stal členom viedenskej Akadémie výtvarných umení. Bol aj nadaným maliarom a rytcom, niekoľko jeho kresieb uhlíkom je uložených v Múzeu krásnych umení v Budapešti.

V staršom veku sa usadil v kúrii v Hubiciach, ktorú dal postaviť jeho otec Engelbert. Zomrel vo viedenskom predmestí Alservorstadt, kde žil od roku 1801 a pochovali ho na cintoríne na predmestí Währing. Cintorín bol v polovici 19. storočia zrušený a niektoré hroby boli prenesené na nový viedenský Ústredný cintorín. Nie však Kempelenov, ktorý už v čase zrušenia cintorína neexistoval. Na mieste cintorína bol v roku 1925 zriadený Schubertov park. Jeho manželka, deti a vnúčatá sú pochovaní na starom cintoríne v Hubiciach.

## Dielo
### Turek

Najväčšiu slávu priniesli J. W. Kempelenovi mechanizmy a zariadenia. So svojím šachovým automatom (Turkom) precestoval celú Európu a porážal aj zdatných šachistov. Stroj porazil v Berlíne Fridricha II. a v roku 1808 aj Napoleona. „Automat“ fungoval s použitím magnetov a inteligenciu mu dodával vstavaný živý šachista.

### Hovoriaci stroj
Hoci automat priniesol Kempelenovi slávu i peniaze, za najvýznamnejší jeho vynález sa dnes pokladá hovoriaci stroj. Hlasivky imitovala trubica, pľúca zasa mechy či gajdy a okrem toho mal stroj aj nosovú trubicu a ústa. Pri opise činnosti stroja sa Kempelen zaoberal mechanizmom ľudskej reči, rozborom hlasu, ale aj vznikom európskych jazykov a ich abecedou.

### Ďalšie vynálezy
V tieni týchto veľkých objavov čiastočne zostali vynálezy významné pre prax: prototyp umelých končatín a špeciálny písací stroj pre slepcov.

## Publikácie
**Kempelenove diela**
* *Mechanismus der menschlichen Sprache nebst der Beschreibung einer sprechenden Maschine* (slov.: *Mechanizmus ľudskej reči popri popise hovoriaceho mechanizmu*). Wien : J. V. Degen, 1791. [Reprint nemeckého vydania s úvodom od Herberta E. Brekla a Wolfganga Wildgrena:  Stuttgart : Frommann-Holzboog, 1970. Slovenský preklad: KEMPELEN, Johann Wolfgang: Mechanizmus ľudskej reči (ed. ONDREJOVIČ, Slávo). Bratislava : Tatran, 1990. 242 s.; *Az emberi beszéd mechanizmusa, valamint a szerző beszélőgépének leírása (XXVII metszeti rajzzal).* Budapest. 1989 (ide o maďarský preklad diela *Mechanizmus ľudskej reči* spolu s opisom hovoriaceho stroja, kniha obsahuje 27 medirytín).]
* *Andromeda a Perzeus* (nem. *Andromeda und Perseus*), divadelná hra s hudbou. Wien 1780

**Odborná literatúra o Kempelenovi**
* DUDLEY, Homer  - TARNÓCZY, T.: The speaking machine of Wolfgang von Kempelen. In: *Journal of the Acoustical Society of America*, r. 22, 1950, č. 2, s. 151 – 166.
* GÓSY, Mária (ed.): *To the memory of Wolfgang von Kempelen : selected papers of a workshop held at Budapest in March 2004 to commemorate the 200th anniversary of Kempelen’s decease.* Graz : Institut für Sprachwissenschaft der Universität Graz, 2004, 147 s. 
* GRASSEGGER, Hans: Von Kempelen and the Physiology of Speech Production. In: *Grazer Linguistische Studien*, vol. 62. To the Memory of Wolfgang von Kempelen (1734-1804). Graz 2004, s. 37 – 49. (dostupné on-line)
* IMRE, Angéla: On the personality of Wolfgang von Kempelen. In: *Grazer Linguistische Studien*, vol. 62. To the Memory of Wolfgang von Kempelen (1734-1804). Graz 2004, s. 61 – 64. (dostupné on-line)
* KARÁCSONY, Viliam : Johann Andreas Segner a Johann Wolfgang Kempelen. K výročiu bratislavských rodákov. In: Bratislava, r. 16, 2004, s. 157 - 164.
* KŐSZEGI, Imre – PAPP, János: *Kempelen Farkas.* Budapest 1955
* LEHOTSKÁ, D.: Vývoj manufaktúr v Bratislave v 18. storočí. In: *Historické štúdie*, r. 1, 1955, s. 33.
* NIKLÉCZY, Péter – OLASZY, Gábor: Kempelen's speaking machine from 1791 : possibilities and limitations (Recovering a 200 year-old technology). In: *Grazer Linguistische Studien*, vol. 62. To the Memory of Wolfgang von Kempelen (1734-1804). Graz 2004, s. 111 – 120. (dostupné on-line)
* ONDREJOVIČ, Slavo : Wolfgang von Kempelen and His Speaking Machine. In: *Human Affairs*, r. 2, 1992, č. 2, s. 161 - 172.
* POMPINO-MARSCHALL, Bernd: Von Kempelen's contribution to the theory of acoustic articulation. In: *Grazer Linguistische Studien*, vol. 62. To the Memory of Wolfgang von Kempelen (1734-1804). Graz 2004, s. 137 – 147. (dostupné on-line)
* REININGER, Alice:  Die erstaunliche Karriere der drei Kempelen. Sie waren der Freimaurerei zu Maria Theresias Zeit eng verbunden. In: NIMMERRICHTER, Alfred (ed.): *Freimaurer, Gelehrte, Rassisten : Forschungsbeiträge aus den Jahren 2006 – 2007.* Wien : Freimaurerische Forschungsgesellschaft Quatuor Coronati, 2007, 168 s.
* REININGER, Alice: Nezvestné kresby Wolfganga Kempelena. In: *Pamiatky a múzeá*, 2006, č. 2, s. 32 – 34.
* REININGER, Alice: Wolfgang von Kempelen und die bevölkerungspolitik unter Maria Theresia und Joseph II. im Banat (1. teil). In: *Analele Banatului, SN., Arheologie - Istorie*, r. XV. Timişoara 2007, s. 187 – 213. (dostupné on-line )
* REININGER, Alice: Wolfgang von Kempelen und die bevölkerungspolitik unter Maria Theresia und Joseph II. im Banat (2. teil). In: *Analele Banatului, SN., Arheologie - Istorie*, r. XVI. Timişoara 2008, s. 223 – 270. (dostupné on-line )
* REININGER, Alice: *Wolfgang von Kempelen. Eine Biographie.* Wien : Universität für angewandte Kunst, 2003. 829 s. [ide o dizertačnú prácu]; publikovaná ako: *Wolfgang von Kempelen. Eine Biographie.* Wien : Praesens Verlag, 2007. 449 s.
* SZALATNAI, R.: *Kempelen, a varázsló.* Budapest 1958.

**Kempelen v krásnej literatúre**
* LÖHR, Robert: *Šachový automat.* Bratislava : Ikar, 2006, 328 s. Kniha vyšla aj v českom preklade: *Šachový Turek : Největší podvod století na dvoře císařovny Marie Terezie.* Praha : Knižní klub 2007. Táto kniha vyšla dokonca v 6-tich zväzkoch aj v Braillovom písme pre nevidiacich (Levoča : Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu, 2007).

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Súpis odkazov na články v sieti  (rôzne jazyky)
* Ungarische Erfinder (de) 
* ANALELE BANATULUI, S.N., ARHEOLOGIE - ISTORIE: "Wolfgang von Kempelen und die Bevölkerungspolitik unter Maria Theresia und Joseph II. im Banat (1. Teil)" - článok s informáciou o hrobe (de)
* http://www.vogelein.com/cgi/mt/mt-comments.cgi?entry_id=1225 
* Chránené územia Slovenska: "Chránený areál Hubický park – je stále čo chrániť" - článok s informáciami o vzťahu k Hubiciam
* http://www.clockwork-comics.com/2011/07/14/you_wish_to_purchase_my_father/ 

Kategória:Nemeckí vynálezcovia
Kategória:Rakúski šľachtici
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Slovenské osobnosti nemeckého pôvodu
Kategória:Rakúski grafici