Soľná Baňa

**Soľná Baňa** je mestská časť mesta Prešov. Je to bývalá samostatná obec, v roku 1960 bola zlúčená s obcami Solivar a Šváby. Súčasťou mesta Prešov je od 1. júla 1971. Patrí do mestskej časti č. 5. V bývalom katastri Soľnej Bane sa nachádza NKP Solivar-výrobňa soli a takisto aj pamiatková zóna Soľná Baňa.

## Polohopis
náhľad|Námestie osloboditeľov|vľavo
Historické územie Soľnej Bane sa rozkladá na mierne zvlnenom teréne pahorkatiny úpätia Slanských vrchov, cca 3 km juhovýchodne od mesta Prešov. Cez pôvodne samostatnú obec preteká Soľný potok. Popri potoku vedú ulice – Solivarská, Soľnobanská a južným smerom – Zlatobanská, ktoré spájajú mesto Prešov s obcami Ruská Nová Ves a Zlatá Baňa. Na mieste kríženia týchto ulíc je Námestie osloboditeľov – centrálny priestor bývalého areálu výrobne a skladovania soli. Bývalé katastrálne územie Soľnej Bane je ohraničené na severe ulicou Kukučínova, Soľnobanským cintorínom, na východe Barackým potokom a Soľným potokom, ďalej ulicami Pri Hati a Boženy Němcovej, na juhozápade Gápľovou ulicou, na juhozápade Zlatobanským cintorínom, hranica ďalej pokračuje k vodnej nádrži Mindžala, následne pokračuje popri futbalovom ihrisku ŠK Slovan Solivar, pretína Soľný potok a Ondavskú ulicu, na západe je katastrálne územie ohraničené Kutuzovovou ulicou.

## Dejiny
náhľad|261x261bod|Solivar a Soľná Baňa na mape z roku 1783
Soľná Baňa sa administratívne začala formovať až po roku 1592, keď si Rudolf II. privlastnil soľné majetky a územie začala spravovať Kráľovská komora. V nadväznosti na rozhodujúcu účasť kráľovského eráru dochádza k podstatným zmenám jej historicko-spoločenského a technického významu. V súvislosti s otvorením bane na kamennú soľ v rokoch 1570 – 1572 sa tak vyčleňuje zo staršej zemepanskej obce Solivar (Šovar) novšia banská osada patriaca korune. Soľná Baňa sa ako obec spomína v roku 1673. Od začiatku 17. storočia môžeme sledovať snahy po osamostatnení sa soľného závodu „soľnobanského handľu“. Ale až v roku 1886 bol formálne ukončený proces osamostatnenia, keď Soľná Baňa bola s konečnou platnosťou uznaná ako samostatná obec. Obyvatelia obce sa nazývali "baňaši", hrdí na svoj pôvod a považovali označenie Solivarčan za urážku. Dňa 21. septembra 1801 postihol Soľnú Baňu veľký požiar, pri ktorom vyhorelo 52 domov. Obdobie samostatnosti trvalo do roku 1960, kedy bola obec pričlenená k Solivaru. Územie dnešného Solivaru tak vzniklo z pôvodne troch samostatných obcí – Soľná Baňa, Solivar a Šváby. V roku 1971 sa obec Solivar stala mestskou časťou Prešova.

## Pamiatková zóna Soľná Baňa
Zaberá historické územie obce Soľná Baňa a jednotlivé pamiatkové objekty sa nachádzajú na celom území. Areál PZ tvorí výrobná a obytná časť. Územie je doplnené sakrálnymi objektmi – banským kostolom sv. Jána Krstiteľa, ktorý je situovaný v centre na križovatke trasy Solivar – Ruská Nová Ves a Solivar – Zlatá Baňa ako aj kaplnkou sv. Rócha v južnej časti, na kopci pri ceste do Zlatej Bane. Výrobnú časť tvorí soľný závod, nazývaný tiež soľnobanský handeľ, vymedzený ulicami Zborovská, Gápľová, Zlatobanská a Námestím osloboditeľov. Vo výrobnej časti sa nachádzajú objekty: gápeľ so šachtou Leopold, četerne, varňa a sklady soli, strojovňa, dielne, železnička, vozovňa, klopačka. Obytná časť je vymedzená ulicami Gápľová, Boženy Němcovej, Lidická, Soľnobanská a Zlatobanská. Pôvodná radová zástavba je tvorená domami obdĺžnikového pôdorysu v tesnej blízkosti cesty. Pozdĺžna os objektu je kolmá na komunikáciu. Jedná sa prevažne o prízemné objekty so sedlovou strechou, ktorej hrebeň je orientovaný kolmo na ulicu. Na mnohých miestach bola pôvodná zástavba doplnená o nové, aj nevhodné objekty vybudované v čase pred vyhlásením PZ. Pamiatková zóna Soľná Baňa nemá ochranné pásmo.

## Kultúra a zaujímavosti

### Sakrálne pamiatky

* Rímskokatolícky kostol sv. Jána Krstiteľa, Banský kostol, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1823 – 1824. Stojí na mieste staršieho kostola z roku 1719, ktorý však poškodilo zemetrasenie v roku 1778. Obnovou prešiel v rokoch 1885 a 1945. Loď kostola je zaklenutá pruskými klenbami, presbytérium českou plackou. Hlavný oltár je tvorený maľovanou iluzívnou architektúrou s postavami sv. Petra a Pavla, medzi ktoré je umiestnený obraz Krst Pána v Jordáne od J. Czauczika z roku 1825. Ide o kópiu G. Reniho. Bočné oltáre aj kazateľnica sú klasicistické z prvej polovice 19. storočia. Fasády kostola sú tvorené termálnymi oknami so šambránami. Priečelie je lemované nárožnou rustikou a portálom vo forme edikuly, nad ktorým je termálne okno so šambránou. Veža je členená kordónovými rímsami a ukončená trojuholníkovými štítmi s tympanónmi a nízkou sedlovou strechou.
Súbor:Kostol Narodenia sv. Jána Krstiteľa, Solivar. Prešov 23 Slovakia 4.jpg|Kostol sv. Jána Krstiteľa
Súbor:Zlatobanská, Prešov 25 Slovakia 2.jpg
Súbor:Slovakia15Presov114.JPG|Interiér kostola
Súbor:Slovakia15Presov113.JPG


* Kaplnka sv. Rócha, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym záverom a malou strešnou vežou, z roku 1832. Postavená je na pamäť morovej epidémie. Interiér je zaklenutý českou plackou. Oltárny obraz od J. Kavalského z roku 1831 zobrazuje sv. Rócha, sv. Jána Nepomuckého a sv. Sebastiána, nad ktorými je v oblakoch sv. Trojica a Panna Mária. Fasády kaplnky s nárožným zaoblením sú členené termálnymi oknami. Priečelie je ukončené prelamovaným štítom. Portál je tvorený kamenným ostením s profiláciou a zaoblením s podseknutím. Veža je ukončená barokovou helmicou s baníckymi kladivkami.

Súbor:Slovakia15Presov118.JPG|Kaplnka sv. Rócha
Súbor:Slovakia15Presov124.JPG
Súbor:Kaplnka sv. Rocha, Zlatobanská. Solivar. Prešov 23 Slovakia 2.jpg|Kaplnka sv. Rócha, v pozadí klopačka
Súbor:Slovakia15Presov119.JPG|Detail portálu
Súbor:Kaplnka Solivar - panoramio (1).jpg|Interiér kaplnky


### Ostatné pamiatky
Areál Solivaru tvorí súbor technických pamiatok, ktoré slúžili na čerpanie a varenie soli zo soľanky. Medzi tieto stavby patrí šachta Leopold s budovou gápľa, četerne, huta, varňa, sklad soli, kováčske dielne a klopačka. Unikátny areál je chránený ako pamiatková zóna Soľná Baňa. Časť technických objektov je sprístupnená v rámci Slovenského technického múzea – Múzea Solivar.

* Gápeľ, technická stavba na čerpanie soľanky z banského diela, z roku 1674. Jednopodlažná do zeme stavaná polygonálna budova s ihlancovou strechou francúzskeho typu. Ku gápľu prilieha neskorobaroková sieňová stavba s manzardovou strechou z 18. stor. Úpravami a modernizáciou prešiel v roku 1807 a 1844. Vnútri polygonálnej centrály bol umiestnený ťažobný mechanizmus na čerpanie soľanky v kožených mechoch, poháňaný štyrmi pármi koní. Bol postavený nad šachtou Leopold.
Súbor:Salt Day in Prešov - Museum 24 Slovakia 26.jpg|Gápeľ
Súbor:Solivar15Slovakia33.JPG
Súbor:Solivar15Slovakia41.JPG
Súbor:Solivar15Slovakia51.JPG|Interiér gápľa
Súbor:Solivar15Slovakia50.JPG

* Zásobníky soľanky, četerne, jednopodlažná technická stavba na pôdoryse obdĺžnika, doštený objekt s murovanými piliermi, postavený na miernom svahu na jednej strane ukončený polygónom, z roku 1815. Fasádu tvoria nosné piliere striedané drevenou výplňou. V ôsmich drevených nádržiach po 1320 hl tu bola uskladnená vyťažená soľanka.
Súbor:Četerne, zásobníky soľanky. Soľná Baňa. Solivar 23 Slovakia 5.jpg|Četerne
Súbor:Četerne,Solivar WMP 20 Slovakia.jpg
Súbor:Četerne,Solivar WMP 20 Slovakia 1.jpg
Súbor:Solivar15Slovakia57.JPG|Interiér četerní
Súbor:Solivar15Slovakia59.JPG

* Sklad soli, komory, dvojpodlažná baroková stavba na pôdoryse písmena U s manzardovou strechou, z obdobia okolo roku 1825. Stojí na mieste budovy z roku 1674. V roku 1986 vyhorel a dlhé roky bol torzálnou architektúrou. Obnovou prešiel v roku 2015. Priečeliu budovy dominuje stredný rizalit, z ktorého vyrastá štvorcová veža lemovaná pilastrami, ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a zvonovitou helmicou. Rizalit je tvorený rustikou. Pred fasádu je predstavaný deväťosový arkádový portikus. Stavbe dominuje monumentálna manzardová strecha, ktorá je kópiou originálu zaniknutého pri požiari.
Súbor:Access WMP 2016 Solivar.jpg|Sklad soli 
Súbor:Solivar, Komory. Prešov WMP 20 Slovakia.jpg
Súbor:Centrum (Solivar) Slovakia.JPG
Súbor:Arkády. Salt storage, Solivar. Prešov WMP 20 Slovakia.jpg|Arkády
Súbor:Solivar14Slovakia11.JPG|Sklad soli pred rekonštrukciou

* Klopačka, drevená zvonica na pôdoryse obdĺžnika z druhej polovice 18. storočia. Stavba je členená kordónovou rímsou a ukončená barokovou helmicou s motívom baníckych kladiviek. Slúžila na signalizáciu (pracovná doba, požiar...).
Súbor:Presov10Slovakia689.JPG|Klopačka
Súbor:Banícka klopačka Solivar15Slovakia4.JPG
Súbor:Solivar15Slovakia34.JPG
Súbor:Banícka klopačka Solivar15Slovakia5.JPG|Detail helmice


* Varňa František, dvojpodlažná stavba postavená po roku 1819. Jej predchodkyňa zo 17. storočia vyhorela pri požiari v roku 1819. V tomto objekte sa odparovala soľanka, kryštalická soľ sa umiestnila do odkvapovej komory, odkiaľ bola premiestnená do sušiarne a expedovaná. Stavba je tvorená sedemosovým rizalitom ukončeným trojuholníkovým štítom s tympanónom. Rizalit je lemovaný pilastrami a členený oknami s rímsovými frontónmi. Bočné krídla tvoria v parteri slepé arkády, na poschodí je stĺpová arkáda otvorená. Na bočných fasádach sa nachádzajú masívne oporné piliere. Strecha varne je nízka valbová, nad rizalitom je sedlová strecha.

Súbor:Národná kultúrna pamiatka Solivar. Prešov 25 Slovakia 3.jpg|Varňa František
Súbor:Národná kultúrna pamiatka Solivar. Prešov 25 Slovakia 2.jpg
Súbor:František, varňa solí.Solivar WMP 20 Slovakia 3.jpg
Súbor:Solivar15Slovakia26.JPG
Súbor:Solivar15Slovakia28.JPG


* Strojovňa, maschinhaus, jednopodlažná klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika z 19. storočia. Priečelie je dvojosové tvorené lizénovým rámom a ukončené trojuholníkovým štítom.

Súbor:Pamiatková zóna Soľná Baňa, Solivar. Prešov 23 Slovakia 18.jpg|Strojovňa
Súbor:PresovSolivar12Slovakia12.JPG
Súbor:PresovSolivar12Slovakia13.JPG


* Administratívna budova solivaru, jednopodlažná trojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse písmena L, z 10. rokov 19. storočia. Priečeliu dominuje trojosový rizalit členený kordónovou rímsou, ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Okná majú trojuholníkové frontóny.

Súbor:PresovSolivar12Slovakia7.JPG|Administratívna budova
Súbor:Presov12Slovakia421.JPG
Súbor:Presov12Slovakia420.JPG


### Zaujímavosti

* Soľnobanská čipka – paličkovaná čipka tradujúca sa zo 16. storočia, od 1. júna 2002 zachovávaná Soľnobanským čipkárskym cechom. Je zapísaná v Zozname zapísaných a chránených označení pôvodu a zemepisných označení do registra Úradu priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky.

## Referencie

Kategória:Mestské časti Prešova
Kategória:Miestne časti na Slovensku