Starý cintorín (Kežmarok)

[náhľad|Hlavná brána Starého cintorína v [Kežmarok|Kežmarku]]
**Starý cintorín** je historický cintorín zo 17. storočia nachádzajúci sa v meste Kežmarok. V roku 1981 bol vyhlásený za národnú kultúrnu pamiatku.

## História
náhľad|Kežmarský Starý cintorín z výšky
Najstaršie kežmarské cintoríny sa nachádzali pri Kostole svätého Michala, Kostole svätej Alžbety a pri Kostole svätého Kríža. Kostol svätého Michala patril slovanskej osade, ktorá stála na Michalskom vrchu nad dnešnou železničnou stanicou. Jeho neskororománske základy z 12. storočia odkryli v roku 1987. Kostol svätej Alžbety patril osade saských kolonistov a jeho základy sú datované so polovice 13. storočia. Na mieste pôvodnej, pravdepodobne románskej kaplnky, v 14. storočí postavili Kostol svätého Kríža. Vysoko vážené osobnosti pochovávali do hrobiek priamo pod kostolmi.

V čase protireformácie museli protestanti pochovávať svojich mŕtvych mimo mestských hradieb – tak vznikol v roku 1674 dnešný cintorín. Postupne sa rozširoval a od roku 1784 začali doň pochovávať aj katolíkov – na ľavú stranu, kým na pravej strane boli hroby protestantov. Tento zvyk sa zachoval do prvej polovice 20. storočia.

Cintorín viackrát rozširovali, naposledy v rokoch 1867 – 1868, kedy upravili jeho vstup na spôsob neskorogotického priečelia s veľkou vstupnou bránou. Vstup projektoval a realizoval kežmarský architekt Viktor Lazary.

V Kežmarku sa v súčasnosti nachádzajú tri cintoríny. Starý cintorín a Nový cintorín sa na pochovávanie a návštevy využívajú dodnes. Ortodoxný židovský cintorín je prístupný len po predchádzajúcej dohode s jeho správcom.

## Významné osobnosti
[náhľad|Hrobka [Jakub Kray|Jakuba Kraya, Martina Lányho a Šebastiána Toperczera]]
Najstarší kamenný epitaf je z roku 1691 a patrí obchodníkovi Žigmundovi Reinischovi. Z roku 1709 sú hroby kežmarských mučeníkov popravených počas povstania Františka II. Rákócziho - richtára Jakuba Kraya, senátora a vojenského veliteľa mesta Martina Lányho a senátora a majstra remenárskeho cechu Šebastiána Toperczera, ktorého náhrobný kameň sa nezachoval.

Na cintoríne odpočíva aj doktor Vojtech Alexander s rodinou, riaditelia a profesori Evanjelického lýcea a kežmarských škôl Fridrich Scholtz, Jozef Dlhányi, Štefan Palcsó, Hugo Stenczel, Alfréd Grosz, Otto Bruckner a ďalší, továrnik Karl Wein, zakladateľ Uhorského karpatského spolku Anton Doller, prírodovedec Dávid Fröhlich, historici Dávid Kuntz, Štefan Linberger, Alojz Miškovič, zakladateľ kežmarského peňažníctva a požiarnictva Július Demiány, posledná kežmarská barónka Hedviga Mária Szirmay a ďalšie významné osobnosti Spiša.

## Galéria

Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 5.jpg|Dom smútku
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 9.jpg|Ústredný kríž cintorína
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 8.jpg|Najstarší zachovaný náhrobok z roku 1691 patrí obchodníkovi Žigmundovi Reinischovi
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 12.jpg|Hroby na Starom cintoríne
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 7.jpg|Hroby na Starom cintoríne, v pozadí Vysoké Tatry
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 3.jpg|Hroby na Starom cintoríne
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 2.jpg|Náhrobné kamene mnohých významných Kežmarčanov sú vysoké aj niekoľko metrov
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 1.jpg|Hrob továrnika Karla Weina
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 6.jpg|Hroby na Starom cintoríne
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 13.jpg|Zadná brána Starého cintorína
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 11.jpg|Pamätník vojakom padlým v 1. svetovej vojne
Súbor:Kežmarok - Starý cintorín 10.jpg|Pamätník vojakom a partizánom padlým v 1. a v 2. svetovej vojne


## Referencie

## Externé odkazy
* www.cintoriny.sk - Starý cintorín v Kežmarku 

Kategória:Stavby v Kežmarku
Kategória:Cintoríny na Slovensku
Kategória:Kultúrne pamiatky v okrese Kežmarok