Nayib Bukele

**Nayib Armando Bukele Ortez** (* 24. júl 1981, San Salvador, Salvádor) je salvádorský politik a podnikateľ, súčasný prezident Salvádoru. V roku 2019 zvíťazil v prezidentských voľbách a stal sa tak 46. prezidentom Salvádoru. Do úradu nastúpil 1. júna 2019 ako najmladší prezident v dejinách Salvádora. Nayib Bukele bol kandidátom stredopravicovej strany GANA a stal sa tak prvým prezidentom od čias vlády Josého Napoleóna Duarte (19841989), ktorý nebol zvolený ako kandidát jednej z dvoch hlavných politických strán v krajine, FMLN a ARENA. Je tiež zakladateľom politickej strany Nuevas Ideas.

11. marca 2012 bol zvolený za primátora mesta Nuevo Cuscatlán, nasledovne 1. marca 2015 bol zvolený za primátora hlavného mesta San Salvador a 1. mája 2015 sa ujal úradu. Protestoval a vyhral voľby do oboch verejných funkcií pod záštitou ľavicovej strany Front národného oslobodenia Farabunda Martího.

V prezidentských voľbách v roku 2019 zvíťazil s 53,1%. V roku 2024 bol znovuzvolený na druhé funkčné obdobie so ziskom 84,6% platných hlasov potom, čo ústavný súd reinterpretoval ústavou daný zákaz zvolenia na nadväzujúce funkčné obdobie. Bukele je pri 93 percentnej dôvere jedným z najobľúbenejších politických lídrov na svete, a je obľúbený aj v ostatných krajinách Latinskej Ameriky.

## Život
Je synom Olgy Ortez de Bukele a Armanda Bukele Kattán. Podľa *The Times of Israel* Bukeleho starí rodičia z otcovej strany boli palestínski kresťania z Jeruzalema a Betlehema zatiaľ čo jeho stará mama z matkinej strany bola katolíčka a starý otec bol pravoslávny. Jeho otec neskôr konvertoval na islam a stal sa imámom. „Nayib“ je hispanicizovaná verzia arabského mena „Najib“.

Nayib založil svoju prvú spoločnosť vo veku 18 rokov. V článku v digitálnych novinách El Faro sa uvádza, že Nayib Bukele vlastní spoločnosť Yamaha Motors El Salvador, spoločnosť, ktorá predáva a distribuuje produkty Yamaha v Salvádore. Bol tiež riaditeľom a prezidentom spoločnosti OBERMET, S.A. DE C.V.

## Prezident Salvádoru
Počas prezidentskej kampane sa Bukele zaviazal ukončiť gangové násilie v krajine, kvôli ktorému bol Salvádor považovaný za jednu z najnebezpečnejších krajín na svete. V roku 2019 ohlásil implementáciu Teritoriálneho Plánu Kontroly (PCT), ktorého cieľom bolo narušiť financovanie gangov a znížiť násilie. Počet vrážd v krajine poklesol počas jeho prvého roku vo funkcii o takmer 50% na 19,7 vrážd na 100 000 obyvateľov, čo Bukele pripísal práve PCT. Noviny *El Faro* a neskôr ministerstvo financií Spojených štátov ovinili Bukeleho vládu z tajného vyjednávania s gangmi. Bukele mal ponúknuť gangom viac slobody vo väzniciach a finančné prémie, výmenou za zníženie počtu vrážd a podporu jeho politickej strany vo voľbách.

Cez víkend od 25 do 27. marca 2022 zabili gangy v Salvádore 87 ľudí; 26. marca bolo zabitých 62 ľudí, čo bolo najviac za jeden deň od salvádorskej občianskej vojny. 27. marca vyhlásilo zákonodárne zhromaždenie 30-dňový výnimočný stav, počas ktorého boli potlačené viaceré ústavné práva. Vo februári roku 2023 otvorila salvádorská vláda nové Centrum Obmedzenia Terorizmu (CECOT), ktoré je s kapacitou 40 000 väzňov jednou z najväčších väzníc na svete. V júni 2024 bolo v CECOT-e uväznených aspoň 14 532 väzňov. V roku 2024 bolo v Salvádore zaznamenaných 1,9 vrážd na 100 000 obyvateľov, čo z neho podľa Bukeleho urobilo „najbezpečnejšiu krajinu na západnej pologuli.“

7. septembra 2021 podpísal Bukele zákon, ktorý uzákonil Bitcoin ako zákonné platidlo v krajine.

Počas svojho predsedníctva bol mnohokrát kritizovaný opozíciou, ktorá označila jeho politiku za diktátorskú a fašistickú, najmä po nasadení armády do zákonodarneho zhromaždenia, aby zastrašil poslancov a prinútil ich schváliť PCT. Jeho prísne nariadenia týkajúce sa vírusu COVID-19 a zvládanie endemického násilia v Salvádore boli predmetom diskusie, rovnako ako nariadenie armáde obkľúčiť zákonodarný orgán, po ktorom bol označovaný za autokrata.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Prezidenti Salvádora
Kategória:Salvádorskí politici
Kategória:Narodenia 24. júla
Kategória:Narodenia v 1981