Dejiny využitia elektrickej energie na Slovensku

Tento článok mapuje **dejiny využitia [[elektrická energia|elektrickej energie]] na území dnešného [[Slovensko|Slovenska]]**.

## Prvé použitie elektriny na území Slovenska
Iba štyri a pol roka po tom ako Edison vynašiel žiarovku sa 2. februára 1884 v Prešporku v mlyne miestneho podnikateľa Gottfrieda Ludwiga rozsvietilo 85 žiaroviek, každá mala príkon 15 W. Tento dátum sa považuje sa prvé využitie elektrickej energie na území dnešného Slovenska.

## Domácnosti a elektrina
Do vzniku ČSR v roku 1918 bol podiel obcí, ktoré boli zásobené elektrickou energiou iba 2,2 % a elektrickú energiu malo iba 1 600 domácností.

22. jún 1919 je významným bodom v elektrifikácií na území Československa. Vláda v tento deň prijala *„Zákon o štátnej podpore pri začatí sústavnej elektrizácie v štáte Československom“*. Do roku 1928 bolo na účely elektrifikácie zo štátneho rozpočtu vyčlenených až 75 miliónov korún.

Aj keď sa už s elektrifikáciou obcí na Slovensku začalo záujem o zavedenie elektrickej energie do domácnosti nebol nijak veľký. Nezáujem o zavedenie bol daný predovšetkým insolventnosťou občanov a taktiež neznalosťou výhod elektriny. Napríklad v obci Nesluša na Kysuciach, ktorá mala pred rokom 1938 až 3 151 obyvateľov, sa po jej úplnom elektrifikovaní prihlásilo na odber elektrickej energie len 38 domácností. Veľký rozdiel vo využívaní elektrickej energie bolo možné pozorovať na vidieku a v mestách.

Koncom 30. rokov 20. storočia už trh ponúkal široké množstvo rôznych elektrických prístrojov. V ČSR bolo v roku 1938 2,050 milióna elektrospotrebičov z toho asi len 1/10 pripadala na Slovensko.

V roku 1960 bola na území vtedajšieho Československa elektrifikovaná posledná obec – Zlatá Baňa. Pri tejto príležitosti sa dokonca v obci konala manifestácia pracujúcich spojená so zapojením obce na elektrickú sieť a večer sa konala programe ľudová veselica. Československo sa stalo len piatou krajinou na svete, ktorá dokončila elektrifikáciu obcí.

## Elektrifikácia železníc
Po skončení druhej svetovej vojny bol podiel parnej trakcie všetkých výkonov železničnej dopravy až  96% a takýto podiel sa podpísal na tom, že sa na dopravu spotrebovalo až 10% uhlia, ktoré sa vyťažilo v celom Československu. Na Slovensko muselo byť na dennej báze dovážaných až 7 vlakov uhlia. 22. októbra 1945 z dôvodu vývoja v okolitých štátoch sa zbor povereníkov rozhodol schválil plán na elektrifikáciu takmer 2000 km vybraných slovenských železničných tratí.

Elektrifikácia železníc bola rozdelená na tri etapy:

#### Prvá etapa
V prvej etape elektrifikácie železníc mali byť elektrifikované trate v celkovej dĺžke 650 kilometrov.

* Žilina – Spišská Nová Ves (165 km)
* Vrútky – Lučenec (151 km)
* Diviaky – Banská Bystrica – Zvolen (69 km)
* Žilina – Bratislava (203 km)
* Púchov – Strelenka (22 km)
* Žilina – Jablunkov (40 km)

#### Druhá etapa
V druhej etape elektrifikácie železníc mali byť elektrifikované trate v celkovej dĺžke 640 kilometrov

* Bratislava – Kúty – Brodské (70 km)
* Spišská Nová Ves – Košice (85 km)
* Košice – Čop (100 km)
* Bratislava – Szob (130 km)
* Leopoldov – Galanta (30 km)
* Nové Zámky – Komárno (30 km)
* Banská Bystrica – Margecany (180 km)
* Kysak – Prešov (15 km)

#### Tretia etapa
V tretej etape bolo plánom elektrifikovať následovne trate:

* Brezno n. Hr. – Plešivec (90 km)
* Plešivec – Rožňava – Košice (85 km)
* Nové Zámky – Hronská Dúbrava (120 km)
* Poprad – Podolínec – Prešov (115 km)
* Lučenec – Lenártovce – Plešivec (92 km)
* Humenné – Prešov (73 km)
* Nové Zámky – Šahy – Lučenec (120 km)

Plánom bolo, že všetky elektrifikačné práce by mali byť ukončené do 20 rokov. Hlavným cieľom elektrifikácie železníc bola úspora uhlia, pretože sa rátalo s použitím elektriny vyrobenej vodnými elektrárňami. Druhým cieľom bolo zvýšenie prepravných výkonov zväčšením hmotnosti vlakov.

Vzhľadom na to, že sa na elektrifikácií chcelo hneď začať pracovať bolo v roku 1946 rozhodnuté o použití jednosmernej sústavy s napätím 3 kV, napájanej z trojfázovej celoštátnej energetickej siete cez transformátory a usmerňovače v meniarňach. Bolo to riešenie, ktoré poskytovalo hneď dve výhody - vysokú účinnosť napájania a symetrické zaťaženie energetickej siete.

Vôbec prvou elektrifikovanou železničnou traťou bol úsek Žilina – Spišská Nová Ves. V nasledujúcich rokoch bola sa podarilo zelektrifikovať a sprevádzkovať trate Spišská Nová Ves – Košice (1961), Košice – Čierna nad Tisou (1962), Mosty u Jablunkova – Čadca (1963). Po dokončení elektrifikácie úseku Čadca – Žilina sa mohlo v roku 1964 začať s prevádzkou dopravy ťažkých rudných vlakov medzi Čiernou nad Tisou na Ostravsko v elektrickej trakcii. Zároveň bola elektrifikovaná tiež trať Horní Lideč – Púchov – Žilina (1960). 

Elektrifikácia následne prebiehala na úsekoch  Košice – Haniska pri Košiciach (1965), Kysak – Prešov (1978), Vrútky – Martin (1982), Barca – Čaňa (1984), Kalša – Trebišov – Maťovce a Michaľany – Trebišov (1990). Širokorozchodná trať Haniska pri Košiciach – Trebišov – Maťovce bola elektrifikovaná v rokoch 1976-1978.

## Dejiny výstavby elektrárni
* 1889 – v meste Krompachy bola do prevádzky uvedená prvá 1. vodná elektráreň na Slovensku. Inštalovaný výkon bol 22 kW a elektráreň vyrábala jednosmerný prúd s napätím 110 V.
* 1894 – na rieke Poprad bola do prevádzky uvedená vodná elektráreň vyrábajúca striedavý prúd pre verejné osvetlenie.
* 1930 – začalo sa s výstavbou vodnej elektrárne Ladce. Začala sa výstavba Vážskej kaskády.
* 1949 – začala sa výstavba prvého bloku Tepelnej elektrárne Nováky.
* 1953 – na Oravskej priehrade bola do prevádzky uvedená vodná elektráreň.
* 1958 – začiatok výstavby 1. bloku Atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice – Bohunice A-1.
* 1977 – bola podpísaná medzištátna zmluva medzi ČSSR a Maďarskou ľudovou republikou a bola schválená výstavba Sústavy vodných diel Gabčíkovo – Nagymaros.
* 1982 – začalo sa s výstavbou jadrovej elektrárne Mochovce.
* 1984 – v jadrovej elektrárni Bohunice bol do prevádzky uvedený 3. a 4. blok.
* 1996 – v Gabčíkove bola do prevádzky uvedená vodná elektráreň.
* 1998 – v jadrovej elektrárni Mochovce bol do prevádzky uvedený 1. blok.
* 2006 – podľa prístupových zmlúv Slovenska s Európskou úniou sa začalo s odstavovaním 1. a 2. bloku jadrovej elektrárne Bohunice.
* 2008 – začalo sa s dostavbou 3. a 4. bloku jadrovej elektrárne Mochovce.
* 2010 – spoločnosť E.ON uviedla do prevádzky paroplynovú elektráreň Malženice. Jej inštalovaný výkon je 430 MW, ročne by mala vyrobiť 3 TWh elektrickej energie.
* 2022 – v jadrovej elektrárne Mochovce bol do prevádzky uvedený 3. blok.
* 2022     – v Železiarňach Podbrezová sa začalo s výstavbou najväčšej solárnej elektrárne na Slovensku. Bude použitých viac než 6700 fotovoltických panelov a ročne by mala vyrobiť 3750 MWh elektrickej energie.

## Míľniky
* 1889 – vybudovalo sa prvé verejné elektrické osvetlenie na území Slovenska – v Bratislave na križovatke Továrenskej ulice a železničnej vlečky (dnes Dostojevského rad).
* 1894 – počas výstavby vodnej elektrárne na Železnom potoku pri obci Hnilčík boli po prvýkrát v Európe použité elektrické vŕtacie stroje.
* 1902 – elektrifikácia prvej železničnej trate na Slovensku.
* 1918 – bola elektrifikovaná jedna z prvých obcí – Ľubica pri Kežmarku.
* 1922 – vznikla ZSE – Západoslovenská elektrárna úč. spol. (predchodca ZSE)
* 1923 – vznikli Stredoslovenské elektrárne, úč. spol. so sídlom v Banskej Bystrici (predchodca SSE)
* 1929 – vznikli Vychodoslovenské elektrárne, úč. spol. (predchodca VSE).
* 1942 – vzniká spoločnosť Slovenské elektrárne. Štát pristúpil k výstavbe hydrocentrál Ilava, Dubnica nad Váhom a Oravskej priehrady.
* 1960 – bola elektrifikovaná posledná obec na území vtedajšieho Československa: Zlatá Baňa v okrese Prešov.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam elektrární na Slovensku

Kategória:Elektrická energia na Slovensku
Kategória:Elektrárne na Slovensku
Elektrická energia