Žľaza

**Žľaza** () je orgán živočíšneho alebo ľudského tela tvorený žľazovým epitelom.

## Delenie
### Jednobunkové žľazy
Najjednoduchší typ, tvorený jedinou bunkou. Sú väčšinou roztrúsené v epiteli, napr. v epiderme (máloštetinavce, ryby, larvy obojživelníkov) alebo v sliznici tráviaceho či dýchacieho systému (pohárikovité bunky). 

### Mnohobunkové žľazy
Mnohobunkové žľazy sú tvorené súborom žľazových buniek a často i ďalších prídavných, zväčša oporných štruktúr. 

Najjednoduchší typ je *plochá vrstva žľazových buniek* – napríklad krycí mucinózny epitel steny žalúdka. Ak sa súbor žľazových buniek vliači pod povrch epitelu vzniká *intraepitelová (endoepitelová) žľaza*. Ak vnorenie zasahuje až do hlbších, pod epitelom sa nachádzajúcich tkanív, vzniká *exoepitelová žľaza*.
Exoepitelové žľazy sa podľa tvaru sekrečných dutín a stupňa členitosti ich vnútorného priestoru delia na: 
* *Tubulózne (trubicovité) žľazy* – sekrečné dutiny majú trubicovitý tvar. Môžu byť jednoduché alebo rozvetvené. Niekedy sa trubica stáča do klbka (potné a pachové žľazy cicavcov). V takom prípade hovoríme o stočenej (klbkovitej) žľaze.
* *Alveolárne (vreckovité) žľazy* – sekrečné dutiny majú tvar alveoly, teda mechúrika, ktorý nasadá na vývod; niektorí autori rozlišujú podľa charakteru vývodu alveolárnu žľazu v užšom zmysle (so širokým vývodom) a acinóznu žľazu - žľazovým epitelom tvorený mechúrik (acinus), ktorý nasadá na veľmi tenký vývod. Môžu byť jednoduché alebo rozvetvené. Rozvetvené alveolárne žľazy sa skladajú z viacerých alveol alebo acinov, ktoré ústia do jedného spoločného vývodu (napr. mazové žľazy stavovcov).
* *Tubuloalveolárne žľazy* – na spoločný vývod nadväzuje viac rozvetvených jednotiek. Takýmto spôsobom vznikajú napr. mliečne žľazy cicavcov. Opäť ich niektorí autori delia sa na:
** Tubuloalveolárne žľazy v užšom zmysle - kombinácia tubulóznych a alveolárnych žliaz so širokým vývodom
** Tubuloacinózne žľazy - kombinácia tubulóznych a acinóznych žliaz (s tenkým vývodom)

Ďalej možno žľazy rozdeliť podľa charakteru produkovaných výlučkov na:
* *sekrečné* - produkt má v tele určitú funkciu (sekrét)
* *exkrečné* - produkt je odpadový a telo sa ho zbavuje (exkrét)

Sekréty alebo exkréty zo žliaz môžu byť odvádzané pomocou vývodu na povrch epitelu - takéto žľazy sa označujú ako *[[exokrinná žľaza|exokrinné]]* alebo žľazy s vonkajším vylučovaním. Niektoré žľazy nemajú vývod a ich produkty sú priamo vylučované do medzibunkového priestoru (a odtiaľ distribuované lymfatickým alebo krvným riečiskom) - takéto sa označujú ako *[[endokrinná žľaza|endokrinné]]*  alebo žľazy s vnútorným vylučovaním. Ich produkt sa niekedy označuje ako *inkrét* (a žľazy ako *inkrečné*) alebo častejšie *[[hormón]]*.

Podľa toho, akým spôsobom vystupuje sekrét z tela žľazovej bunky, rozlišujeme nasledujúce druhy sekrécie:
* *Holokrinná* – bunka hromadí sekrét a potom sa rozpadá, čím sa sekrét uvoľňuje a bunka hynie.
* *Apokrinná* – apikálna časť bunky sa plní sekrétom. Potom sa táto časť oddelí a odchádza spolu so sekrétom. Zostávajúca časť bunky s jadrom zostáva zachovaná, postupne dorastá a celý cyklus sa opakuje.
* *Ekrinná (merokrinná)* – bunka vylučuje sekrét bez svojho poškodenia prostredníctvom exocytózy alebo difúzie.

U bezstavovcov veľmi významnú úlohu plnia žľazy produkujúce feromóny, ktoré slúžia hmyzu na vzájomnú komunikáciu. Často sa vyskytujú tzv. repelentné žľazy produkujúce fenoly a chinóny (Heteroptera, Diplopoda a i.). Niektoré ulitníky (rod Dolium) produkujú až 4 % kyselinu sírovú.

## Zdroje

* 
* 

## Iné projekty

Kategória:Fyziológia
Kategória:Histológia