open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gara Lakatnik

**Gara Lakatnik** () je dedina v pohorí Stará planina v okrese Svoge v Sofijskej oblasti v západnom Bulharsku.

## Charakteristika a dejiny
Dedina Gara Lakatnik leží v západnom Bulharsku v okrese Svoge v severnej časti Sofijskej oblasti pri hraniciach s Vračanskou oblasťou. Leží v murgašskej časti západnej Starej planiny v Iskărskej rokline na pravom brehu rieky Iskăr v nadmorskej výške  Dedina vznikla v dôsledku vybudovania rovnomennej železničnej stanice na trati Sofia – Varna. Dedina je vzdialená 7 km severozápadne od dediny Lakatnik, 13 km sverovýchodne od dediny Gara Bov, 20 km severne od okresného mesta Svoge a približne 60 km od hlavného mesta Bulharska Sofie.

Dedina sa nachádza v jednej z najkrajších častí Iskărskej rokliny na území Prírodného parku Vračanský Balkán pod skalným masívom Lakatnické skaly.

Rozloha dediny (aj s neďalekou dedinou Lakatnik od ktorej prevzala aj meno) je približne 32 km². Gara Lakatnik susedí s chotármi dedín Bov, Gara Bov, Gabrovnica, Opletňa, Milanovo a Zanoge.

Gara Lakatnik bola založená 28. januára 1965 v súvislosti s výstavbou železničnej stanice so štatútom osídlené miesto - železničná stanica, 3. júna 1995 bol štatút oficiálne zmenený na dedinu.

## Názov
Je viac teórií ako vznikli názvy dedín Lakatnik a Gara Lakatnik. Podľa najpravdepodobnejšej z nich názov pochádza od meandru rieky Iskăr v blízkosti dediny, ktorý pripomína ohnutý lakeť.

## Kultúra a občianske vybavenie
V dedine sa nachádza Kultúrny dom „Iskărski prolom 1934“, Základná škola „Christo Botev“ a materská škola. V rámci kultúrneho domu pôsobí súbor národných tancov, súbor moderných tancov, divadelný súbor a umelecký krúžok. Miestna knižnica má viac než 16 000 titulov. Dedina leží na železničnej trati Sofia – Varna.

## Pamiatky
V tesnej blízkosti dediny sa nachádza veľké množstvo predovšetkým prírodných pamiatok:

* Prírodný park Vračanský Balkán - prírodný park v krasovej oblasti západnej Starej planiny
* Iskărská roklina - prielom rieky Iskăr
* Lakatnické skaly - vápencovo-pieskovcový skalný masív v prielome rieky Iskăr - chránená lokalita
* Skalná útulňa Orlovo gnezdo - útulňa pre skalolezcov v masíve Lakatnických skál
* Jaskyňa Temnata dupka
* Krasová vyvieračka Žitoľub - mohutný krasový prameň vyvierajúci v dolnej časti Lakatnických skál
* Priepasť Jamata - s hĺbkou 350 m tretia najhlbšia priepasť v Bulharsku
* Răžiška jaskyňa
* Kozarska jaskyňa
* Pamätník Septemvrijci 1923 - pamätník účastníkom Septembrového povstania v roku 1923 postavený na vrchole Lakatnických skál

## Galéria

Искърски пролом - Ржана- ЗЗ по директивата за местообитанията – ZZ1042 – до с. Лакатник - No1.jpg|Pohľad do Iskărskej rokliny na dedinu Gara Lakatnik z Lakatnických skál
GaraLakatniki-D70-2015 02.jpg|Pohľad na rieku Iskăr v dedine Gara Lakatnik z Lakatnických skál
LakatniskiSkali-D70-2015 03.jpg|Lakatnické skaly v tesnej blízkosti dediny Gara Lakatnik


## Iné projekty

## Referencie

Kategória:Dediny v Bulharsku
Kategória:Sofijská oblasť
Kategória:Stará planina
Kategória:Vračanský Balkán
Pamätník Septemvrijci 1923

**Pamätník Septemvrijci 1923** () je pamätník padlým v Septembrovom povstaní v roku 1923, ktorý sa nachádza na vrchole Lakatnických skál v Iskărskej rokline v pohorí Stará planina v okrese Svoge v tesnej blízkosti dediny Gara Lakatnik v nadmorskej výške 

## Charakteristika a dejiny
26. septembra 1923, tri dni po začatí Septembrového povstania fašisti zozadu napadli a zastrelili Milana Petrova, Stefana Trifonova, Jordana Kurteva a Dimităra Bojadžieva - 4 povstalcov z neďalekej dediny Osikovo (teraz Milanovo) a zhodili ich zo skaly nazývanej Nečov kamik () do priepasti. Na pamiatku týchto zahynulých bol z červeného pieskovca, ktorý má farbou pripomínať preliatu krv postavený pamätník nazvaný Septemvrijci 1923. V základoch pamätníku boli uložené ostatky zavraždených povstalcov.

Pamätník sa nachádza v nádhernej časti pohoria Stará planina na vrchole Lakatnických skál nad dedinou Gara Lakatnik. Od pamätníka sa otvára výnimočný panoramatický výhľad po okolitých vrcholových častiach pohoria a do prielomu rieky Iskăr.

V roku 1950 sa na počesť jedného z padlých Milana Petrova, zmenilo meno neďalekej dediny Osikovo na Milanovo.
V 90. rokoch 20. storočia bol pamätník poškodený, zrenovovaný bol v roku 2010.

K pamätníku sa dá dostať po pešej turistickej trase cez Lakatnické skaly, ale aj po asfaltovej ceste z dediny Gara Lakatnik do dediny Milanovo, kde ku pamätníku vedie samostatná odbočka.

## Galéria

PamatnikSeptemvrijci1923-01.jpg|Celkový pohľad na pamätník spredu
Septemvrijci1923-01.jpg|Pohľad na pamätník zo strany


## Referencie

Kategória:Architektúra z 1923
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Pamätníky v Bulharsku
Kategória:Sofijská oblasť
Kategória:Stará planina
Kategória:Vračanský Balkán
Krasová vyvieračka Žitoľub

**Krasová vyvieračka Žitoľub** () je mohutná krasová vyvieračka nachádzajúca sa v západnom Bulharsku v Sofijskej oblasti pri dedine Gara Lakatnik.

## Opis
Krasová vyvieračka Žitoľub sa nachádza v spodnej časti masívu Lakatnických skál v Iskărskej rokline na ľavom brehu rieky Iskăr 8 metrov nad jej hladinou v nadmorskej výške  Vyvieračka patrí medzi najväčšie v Bulharsku a vzniká z dvoch podzemných riek. Ide o rieky Petrenska () a Probojnica (), ktoré pretekajú niekoľkými kaskádami cez jaskyňu Temnata dupka a neskôr po ich spojení a po prietoku úzkym sifónom vyvierajú pod jaskyňou v spodnej časti Lakatnických skál nad korytom rieky Iskăr.

Celková dĺžka vyvieračky až do sútoku s riekou Iskăr je 59 metrov a tak sa o nej často hovorí ako o jednej z najkratších bulharských riek.

Pri silnejších dažďoch je prietok vyvieračky až 1 200 litrov za sekundu.

V roku 2008 prebehol prieskum podzemnej galérie pred vyústením vyvieračky. Zistilo sa, že sifón, ktorým preteká je dlhý 38 metrov a jeho šírka sa pohybuje medzi 1 a 1,5 metra.

Pri vyvieračke sa nachádza malá reštaurácia a umelé jazierko.

## Referencie

Kategória:Prírodné pamiatky v Bulharsku
Kategória:Sofijská oblasť
Kategória:Stará planina
Kategória:Vračanský Balkán
Kategória:Rieky v Bulharsku
Kategória:Rieky v Starej planine
Skapal pes fest

**Skapal pes fest** je festival alternatívnej kultúry, ktorý sa od roku 2013 koná v Trebišove. Názov festivalu odkazuje na porekadlo "*skapal tu pes"*, čo je zo strany organizátorov ironická odpoveď  tým, ktorí takto opisujú stav kultúry mimo centier väčších miest. Festival je realizovaný svojpomocne, ako projekt DIY (*Do It Yourself*, slov. *urob si sám*), čím organizátori vyzývajú účastníkov k aktívnemu zapojeniu sa do priebehu a organizácie. Festival programovo funguje bez sponzorov, či grantov. Jeho cieľom je podnietiť samoorganizovanie sa, demokratické rozhodovanie a ponúknuť alternatívu ku komerčne orientovaným letným hudobným festivalom.https://dolnyzemplin.korzar.sme.sk/c/20904334/alternativci-sa-stretli-na-skapal-pes-feste.html#storm_gallery_102909

Organizátori festivalu v roku 2019 upozornili https://www.facebook.com/skapalpesfest/posts/2456438581104615 na stav významného diela, ktoré sa nachádza v trebišovskom verejnom priestore na stene Kultúrneho a spoločenského strediska, ktorého autorom bol Mikuláš Klimčák. V roku 2019 mesto pristúpilo k jeho renovácii. https://dolnyzemplin.korzar.sme.sk/c/22255487/v-trebisove-zrestaurovali-fresku-za-takmer-11-tisic-eur.html  

Program a dramaturgia Skapal pes fest býva multižánrová; v ponuke majú svoje miesto hudobné koncerty rôznych žánrov, diskusie, prednášky, workshopy, výstavyhttps://dolnyzemplin.korzar.sme.sk/c/22478039/festival-skapal-pes-fest-sa-zameral-na-ochranu-zivotneho-prostredia.html, prehliadky mesta či kvíz. 

## Referencie


## Externé odkazy
* skapalpesfest.sk  (oficiálna webstránka)
* Skapal pes fest – hogwash.sk  (krátka fotoreportáž)

Kategória:Hudobné festivaly na Slovensku
Kategória:Trebišov
Boa (JDM)

„**Boa (JDM)**“ je jedenásta skladba z albumu *[[Rock the Rebel / Metal the Devil]]* dánskej heavy metalovej skupiny Volbeat. Skladba sa prvýkrát objavila ako „Boa“ na demo albume *[[Beat the Meat]]* z roku 2003.

Skratka „JDM“ znamená iniciálky mena Jens De Mello, priateľa hlavného speváka Michaela Poulsena.

## Referencie

Kategória:Piesne skupiny Volbeat
Kategória:Piesne z 2007
Silový rezort

**Silový rezort** alebo **silové ministerstvo** je neformálne označenie pre ministerstvo (rezort), ktorý *„z hľadiska spoločenského dosahu predstavuje silu, resp. je založený na disponovaní silou, na jej využívaní,“* na čo mu slúžia jeho ozbrojené bezpečnostné (silové) zložky.

Podľa historika Ľubomíra Liptáka tento pojem pochádza z ruského prostredia. Za silový rezort sa na Slovensku pokladá predovšetkým ministerstvo vnútra, ministerstvo obrany a ministerstvo financií, niekedy aj ministerstvo spravodlivosti a ministerstvo zahraničných vecí (a európskych záležitostí), ktoré je ale k silovým rezortom zaraďované z titulu významnosti ministerstva, nie preto, že by malo vlastné bezpečnostné zložky. Ministerstvo vnútra disponuje Policajným zborom (súčasťou ktorého je úrad pre ochranu ústavných činiteľov a diplomatických misií priamo podriadený ministrovi vnútra), ministerstvo obrany riadi a kontroluje Ozbrojené sily Slovenskej republiky, ministerstvu financií na výkon jeho kompetencií slúži finančná správa (FS), v rámci ktorej funguje aj Kriminálny úrad FS, a ministerstvu spravodlivosti je podriadený Zbor väzenskej a justičnej stráže. Spoločnou črtou týchto rezortov je zabezpečovanie základných funkcií štátu (udržiavanie vnútorného poriadku, obrana, výber daní, styk s inými štátmi).

## Referencie

## Pozri aj
* minister bez portefeuille

Kategória:Ministerstvá
Asenica

**Asenica** (; do 29. júna 1942 **Čaja** (), do 27. apríla 1945 **Asenovica** (), do 25. júla 1989 **Čepelarska reka** ()) je rieka, nachádzajúca sa v južnom Bulharsku v Smoľanskej a v Plovdivskej oblasti. Je pravým prítokom rieky Marica.

## Názov
Rieka je známa pod viacerými názvami, keďže tieto sa v priebehu času menili. Do roku 1942 sa rieka volala Čaja, od roku 1942 do roku 1945 Asenovica (podľa mesta Asenovgrad), neskôr až do roku 1989 Čepelarska reka (keďže pramení v časti Rodop, ktorá sa nazýva Čepelarska planina) a od roku 1989 nosí meno Asenica. Bežne sa používajú všetky tieto názvy.

Okrem týchto názvov je z písomných prameňov zrejmé, že v minulosti sa pre rieku používali aj názvy Srebrica (), Zlatica (), alebo Altăn dere ().

## Opis toku
Rieka pramení v nadmorskej výške  blízko horského rezortu Pamporovo v Západných Rodopách v časti zvanej Čepelarska planina a tečie severným smerom k Tráckej nížine. Na svojom toku cez pohorie Rodopy vytvorila dlhú, úzku a hlbokú roklinu, ktorá sa na dvoch miestach rozširuje (pri meste Čepelare a pri dedine Chvojna). V Rodopách rieka ďalej preteká cez dediny Narečenski bani a Bačkovo a cez mesto Asenovgarad. Po prietoku Asenovgradom sa rieka rozširuje a pokračuje Hornotráckou nížinou, preteká ešte cez dedinu Katunica a približne 2,5 km južne od dediny Rogoš v nadmorskej výške  sa vlieva do rieky Marica.

## Prítoky
* Nikalski dol () (Ľ)
* Jančova reka () (P)
* Kerečmenska reka () (Ľ)
* Kamburska reka () (Ľ)
* Sivkova reka () (Ľ)
* Izvorski dol () (P)
* Pičurov dol () (Ľ)
* Vălči dol () (Ľ)
* Lopuchska reka () (P)
* Bogutevska reka () (P)
* Brezovsko dere () (Ľ)
* Ostricki dol () (P)
* Burvi dol () (Ľ)
* Vasilkovski dol () (P)
* Kuceva reka () (P)
* Zabărdovska reka () (Ľ)
* Belija dol () (Ľ)
* Michailsko dere () (Ľ)
* Selskoto dere () (P)
* Orešica () alebo Orešecka reka () (Ľ)
* Todorova reka () (P)
* Rekata () (Ľ)
* Ľutidol () (P)
* Jugovska reka () (P)
* Ulendol () (Ľ)
* Dăskov dol () (Ľ)
* Oršin dol () (Ľ)
* Razdol () (Ľ)
* Lukovica () (Ľ)

## Ďalšie zaujímavosti
* Okrem prítokov sú hlavným zdrojom vody v rieke dážď a topiaci sa sneh. Najväčší prietok má rieka v priebehu apríla a mája, kedy dosahuje až 12 m³/s, najmenej vody preteká korytom rieky v auguste, často aj menej ako 1 m³/s.
* Rieka na svojom toku preteká 2 oblasťami (Smoľanská a Plovdivská) a tečie cez niekoľko osídlených miest. V Smoľanskej oblasti je to mesto Čepelare () a dedina Chvojna () a v Plovdivskej oblasti mesto Asenovgrad () a dediny Narečenski bani (), Bačkovo () a Katunica ().
* V minulosti používané mená pre rieku Srebrica (), Zlatica () a Altăn dere () (v preklade z turečtiny Zlatá rieka) boli odvodené od faktu, že v blízkosti rieky prebiehala ťažba striebra a zlata.
* Je najväčšou riekou v strednej časti pohoria Rodopy.

## Referencie

Kategória:Rieky v Bulharsku
Kategória:Rodopy
Kategória:Asenovgrad
Kategória:Plovdiv (oblasť)
Kategória:Smoľan (oblasť)
Kategória:Rieky v Rodopoch
Teplická vrchovina

**Teplická vrchovina** je geomorfologická časť Trenčianskej vrchoviny. Zaberá veľkú časť podcelku v okolí Trenčína a Dubnice nad Váhom a najvyšší vrch Stráne dosahuje  

## Polohopis
Územie zaberá západnú a južnú časť podcelku Trenčianska vrchovina, v západnej časti Strážovských vrchov. Na severovýchode ju obklopuje Butkovská brázda, východným smerom susedí časť Strážov (Zliechovská hornatina), Porubská brázda a Holázne, v juhovýchodnej časti Basky a Slatinská brázda (Zliechovská hornatina). Južný okraj prechádza do Bánovskej pahorkatiny (časť Podunajskej pahorkatiny), v strednej časti pokračuje Trenčianska vrchovina Ostrým. Juhozápadným smerom susedí Trenčianska kotlina a západný a severozápadný okraj lemuje Ilavská kotlina, obe patriace do Považského podolia.  

Západným okrajom tečie údolím rieka Váh, ktorej odvádza vodu z tohto územia väčšina potokov. Výnimku tvorí južná časť, zvažujúca sa do Bánovskej pahorkatiny, ktorá leží v povodí Bebravy, patriacej do povodia Nitry. Údolím Tepličky vedie z Trenčianskej Teplej cez Trenčianske Teplice do Motešíc cesta II/516. 

## Ochrana územia
Teplická vrchovina leží mimo územia Chránenej krajinnej oblasti Strážovské vrchy, no na jej území sa nachádza osobitne chránená prírodná pamiatka Jaskyňa pod Jeleňom a Potok Machnáč.

## Turizmus
Táto časť Strážovských vrchov patrí medzi obľúbené a vyhľadávané oblasti najmä z dôvodu blízkosti k väčším mestám. Je pomerne ľahko dostupná a sieť turistických chodníkov zjednodušuje prístup cenných a atraktívnych lokalít z neďalekých sídiel. Mimo Trenčianskeho hradu, týčiaceho sa nad Trenčínom, je vyhľadávaným mesto Trenčianske Teplice a jeho okolie.

### Vybrané vrchy
* Stráne ()
* Sokol ()
* Drieňová ()
* Markovica ()
* Machnáč ()

### Turistické trasy
* po  červenej značke (E8 a Cesta hrdinov SNP) z Trenčína cez Trenčianske Teplice do sedla pod Omšenskou Babou
* po  červenej značke z rázcestia pri hoteli Tatra v Trenčíne do Soblahova
* po  modrej značke:
** z Trenčianskych Teplíc ku chate pod Ostrým vrchom
** z Prejty na Vlčinec ()
* po  zelenej značke:
** z Opatovej do rázcestia pod Trubárkou
** z Trenčianskej Teplej na Petrovanské lúky
** z Dubnice nad Váhom do Trenčianskych Teplíc
* po  žltej značke:
** zo Ilavy na Vápeč ()
** z Novej Dubnice do rázcestia Kamenné vráta
** z Opatovej do rázcestia pod Čvirigovcom
** z Kubrej do Horných Motešíc

## Referencie

## Pozri aj
* Trenčianska vrchovina
* Strážovské vrchy
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Strážovské vrchy
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Kategória:Trenčianska vrchovina
Josiah Alan Brooks

**Josiah Alan Brooks**, taktiež známy ako **Jazza** (* 20. apríl 1989, Viktória, Austrália) je austrálsky ilustrátor, animátor, spevák, hudobník a youtuber. Na jeho YouTube kanáli **Jazza**, kde sa prezentuje ako YouTube umelec, presiahol 4 milióny odberateľov.

## Kariéra
Narodil sa ako piate zo šiestich detí a vyrastal vo Viktórii. Ako 12-ročný sa začal venovať umeniu. Počas strednej školy začal kresliť a animovať v programoch  Microsoft PowerPoint a Adobe Flash. V roku 2003 sa pridal k spoločnosti Newgrounds a v roku 2006 vydal jeho prvú hru, vytvorenú pomocou Adobe Flash. V 2012 si založil YouTube kanál *Draw with Jazza*, kde začal vydávať tutoriály ako kresliť človeka, a podrobné štúdie anatómie človeka. K 7. aprílu má jeho kanál viac než 4 milióny odberateľov a viac než 570 miliónov zhliadnutí.

## Osobný život
Je ženatý, má dve deti: syna (* 2015) a dcéru (* 2018).

## Tvorba
* *Creating Characters: Fun and Easy Guide to Drawing Cartoons and Comics* – kniha
* *Cartoon It Up* – televízny animovaný seriál vysielaný na ABC Me a ABC iview
* *Jazza's Arty Games* – mobilná a počítačová aplikácia
* *Jazza's Coloring eBook!* – digitálna kniha

## Externé odkazy
*Oficiálna stránka
*Draw with Jazza – YouTube kanál

## Zdroj

Kategória:Austrálski umelci
Kategória:Youtuberi
Kategória:Ilustrátori
Kategória:Animátori
Irma Grese

**Irma Ida Ilse Grese** (* 7. októbra 1923, Wrechen – † 13. decembra 1945, Hameln) bola SS dozorkyňa v nacistických koncentračních táboroch Ravensbrück, Bergen-Belsen a Auschwitz.

## Detstvo
Narodila sa v rodine Greseových. Bola jedno z piatich detí. V roku 1936 matka Irmy, Berta Grese, ukončila svoj život samovraždou kvôli manželovej nevere. Jej otec, Alfred Grese, o rok neskôr vstúpil do NSDAP. Irma nedokončila základné vzdelanie a v 15 rokoch prerušila štúdium. V tejto dobe vstúpila do Bund Deutscher Mädel, (ženská verzia Hitlerjugend). Snažila sa stať zdravotnou sestrou, čo sa jej nepodarilo. Pracovala v sanatóriu a vystriedala niekoľko zamestnaní. Nakoniec vstúpila v roku 1942 do SS.          

## Práca v koncentračných táboroch
V osemnástich rokoch bola školená v tábore Ravensbrück . V polovici roku 1942 sa stala dozorkyňou. Z Ravensbrücku ju vedenie SS presunulo do Auschwitz-Birkenau . Mala na starosti 30 000 ženských, prevažne maďarských, väzňov. V druhej polovici roku 1944 bola povýšená na hodnosť - Rapportführerin, druhá najvyššia hodnosť pre ženy. Bola účastníčkou pri selekciách kde vyberala väzňov do plynových komôr . Začiatkom roku 1945 Grese sprevádzala transport väzňov z Osvienčimu do Ravensbrücku. V marci 1945 odišla spolu s veľkým počtom väzňov z Ravensbrücku do Bergen-Belsenu . Tam bola zajatá britskou armádou 17. apríla 1945, spolu s ďalšími zamestnancami SS, ktorí neutiekli.

## Týranie väzňov
Väzni, čo tábor prežili, vo svojich svedectvách popisujú krutosť Irmy Greseovej. Preslávila sa na mieru šitou uniformou SS. Na väzňov používala emocionálne a fyzické metódy, bila väzenkyne na smrť a mala príjemný pôžitok zo sexu s väzňami. Mučila hladom svoje psy, aby ich potom poštvala na väzňov  a osobne poslala stovky ľudí do plynových komôr. Grese nosila ťažké čižmy, pri sebe vždy mala okrem nabitých pištolí pletený bič potiahnutý celofánom - aby sa z neho dala lepšie zmyť ľudská krv.

## Belsenský proces
Belsenský proces iniciovaný britským vojenským tribunálom prebiehal od 17. septembra do 17. novembra 1945. Spoločne s Irmou Gressovou na tomto procese sa prejednávali prípady ďalších páchateľov - veliteľa Jozefa Kramera, dozorkyne Johanny Bormann, zdravotnej sestry Elisabeth Volkenrath. Irma Gres bola uznaná vinou a odsúdená na trest obesením.

Posledná noc pred popravou sa Grese smiala a spievala spolu so svojou kolegyňou Elisabeth Volkenrath o Katovom "remesle". Dokonca, keď jej kat nasadzoval na krk slučku neprejavila žiadnu ľútosť nad svojimi činmi. Jej posledným slovom bolo "Rýchlejšie", vykonávateľom rozsudku bol Albert Pierrepoint.

## Referencie

*

## Iné projekty

Kategória:Nacistické koncentračné tábory
Kategória:Nacisti
Kategória:Vojnoví zločinci
Kategória:Vrahovia
Kategória:Odsúdení na trest smrti
Kategória:Popravení obesením
Pamfilos z Amfipolisu

**Pamfilos** (*Pamfilos*) bol grécky maliar v 4. storočí pred Kr. 
 
Pamfilos, maliar pochádzajúci z macedónskeho Amfipolisu, bol činný približne v rokoch 390 až 340 pred Kr. So svojim učiteľom Eupompom patril k zakladateľom slávnej sikyónskej maliarskej školy. Vďaka Pamfilovi, ktorý sa usadil v Sikyóne, sa stalo umelecké maliarstvo súčasťou helenistickej školy. Pamfilos bol mužom všestranného vzdelania, rímsky spisovateľ Plínius totiž uvádza, že dosiahol rozsiahle vedomosti aj v matematike a geometrii.

Pamfilos podľa všetkého zaujal v gréckom maliarstve to isté miesto ako Polykleitos v odbore sochárstva. Maliari jeho školy si museli osvojiť vedecké výsledky v oblasti znalostí o proporciách, optike, perspektíve, chromatizmu a tieňovania. Pamfilos bol tiež presvedčený o tom, že bez znalosti matematiky a geometrie nemožno maľovať dokonale. Podľa starovekých správ každý, kto sa chcel od neho učiť, musel absolvovať dvanásťročný kurz a zaplatiť zaň jeden talent (ekvivalent plachetnice). Aj napriek tejto vysokej sume nemal núdzu o žiakov. Jeho najpoprednejšími žiakmi boli Apelles,  Melanthios a Pausias.

Medzi jeho najvýznamnejšie diela patril obraz *Bitka pri Fliunte*, *Odyseus na plti*, *Hérakleovci v Aténach* a *Obraz nejakej rodiny*.  Byzantský lexikón Suda mu pripisuje spis o maliarstve a slávnych maliaroch (*περὶ γραφικῆς καὶ ζωγράφων ἐνδόξων*).

## Referencie a bibliografia

 

Kategória:Maliari starovekého Grécka
Melanthios

**Melanthios** (*Melanthios*, ) môže byť:
* postava z Homérovho eposu Odysea, pozri Melanthios (mytológia) 
* aténsky stratég na začiatku 5. stor. pred Kr., pozri Melanthios (stratég)
* aténsky tragický básnik v 5. stor. pred Kr., pozri Melanthios (básnik) 
* grécky maliar v 4. stor. pred Kr., pozri Melanthios (maliar)
* grécky stavebný inšpektor v 4. stor. pred Kr., pozri Melanthios (stavebný inšpektor)
* grécky filozof a dramatik v 2. stor. pred Kr., pozri Melanthios z Rodosu
 
**Melanthios**  môže byť aj:
* starogrécky názov tureckej rieky Melet Çayı
* planétka, pozri 12973 Melanthios
Holázne

**Holázne** alebo **Holáne** je geomorfologická časť Trenčianskej vrchoviny. Zaberá centrálnu časť podcelku, východne od Dubnice nad Váhom a najvyšší vrch Hoľazne dosahuje  

## Polohopis
Územie zaberá centrálnu časť podcelku Trenčianska vrchovina a susedí len s jej časťami. Západným smerom susedí rozsiahla Teplická vrchovina, východným smerom Holázne vymedzuje výrazná Porubská brázda.  

Vodné toky, prameniace v tejto časti pohoria, odvádzajú nadbytočnú vodu západným smerom do rieky Váh. Ide o menšie potoky, napr. Ilavka, Prejtiansky potok a Dubnický potok, časť prítokov priberá južne tečúca Teplička a severným okrajom vedúci Porubský potok. 

## Ochrana územia
Táto časť Strážovských vrchov leží mimo územia Chránenej krajinnej oblasti. V juhozápadnej časti sa nachádza osobitne chránená prírodná rezervácia Omšenská Baba, zaberajúca celý masív  vysokého vrchu nad obcou Omšenie.

## Turizmus
Centrálna časť Trenčianskej vrchoviny patrí medzi obľúbené a vyhľadávané oblasti pohoria. Vysoké vrchy s bralnatými časťami poskytujú jedinečné prostredie na turistiku, lezenie i výhľady.

### Vybrané vrchy
* Hoľazne ()
* Jedľovina ()
* Beňova skala ()
* Vlčinec ()
* Omšenská Baba () 

### Turistické trasy
* po  červenej značke (E8 a Cesta hrdinov SNP) z Trenčianskych Teplíc cez sedlo pod Omšenskou Babou do Hornej Poruby
* po  modrej značke z Prejty na Vlčinec ()

## Referencie

## Pozri aj
* Trenčianska vrchovina
* Strážovské vrchy
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Trenčianska vrchovina
Kategória:Strážovské vrchy
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Hoľazne (vrch v Strážovských vrchoch)

**Hoľazne** je vrch v západnej časti Strážovských vrchov. Dosahuje výšku  a je tak najvyšším vrchom geomorfologického podcelku Trenčianska vrchovina.

## Polohopis

Nachádza sa v geomorfologickej časti Holázne, v centrálnej oblasti Trenčianskej vrchoviny. Leží asi  juhozápadne od obce Horná Poruba v ilavskom okrese. Výrazný horský hrebeň kulminuje vrchom Hoľazne, približne  severne leží  vysoká Jedľovina a asi  západne  vysoká Beňova skala. Západné svahy masívu odvodňuje Dubnický potok, južné Teplička a východné Porubský potok, všetky ústiace do Váhu.

## Prístup
Na vrchol nevedie značený chodník, najľahší prístup je preto z blízkej obce Horná Poruba. Náročný terén so skalnými útvarmi a najmä vo východnej časti strmým stúpaním vyžaduje značnú kondíciu. Južným úpätím vedie  červeno značená trasa E8 a zároveň Cesta hrdinov SNP z Trenčína cez Trenčianske Teplice a sedlo pod Omšenskou Babou do Hornej Poruby a ďalej na Vápeč () a do Zliechova.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vrcholov v Strážovských vrchoch
* Holázne
* Trenčianska vrchovina

Kategória:Vrchy v Strážovských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Ilava
Kategória:Horná Poruba
Melanthios (maliar)

náhľad|Lovecká scéna v mozaike, inšpirovaná maľbou od Melanthia, Archeologické múzeum Pella
**Melanthios** (*Melanthios*) bol starogrécky maliar  v 4. storočí pred Kr.
 
Melanthios, grécky maliar zo Sikyónu, pôsobil v druhej polovici 4. storočí pred Kr. Bol žiakom  Pamfila z Amfipolisu, jedného zo zakladateľov slávnej sikyónskej maliarskej školy. Rímsky spisovateľ Plínius zaznamenal, že spolu s Apellom patril medzi významných maliarov tejto školy, ktorí používali iba štyri farby a chválil jeho kompozičné zručnosti. Melanthios spolu so svojimi žiakmi (možno i s Apellom) namaľoval obraz tyrana Aristrata zo Sikyónu (súčasníka Filipa II. Macedónskeho) s bohyňou víťazstva Nike na voze so štvorzáprahom. Niektoré z jeho diel daroval v druhej polovici 3. stor. pred Kr. grécky stratég Aratos egyptskému vládcovi Ptolemaiovi III.
 
Niektorí znalci antického umenia mu (alebo Apellovi) pripisujú aj autorstvo pôvodného diela (fresky alebo maľby), kópiou ktorého je mozaika z Pelly znázorňujúca loveckú scénu (zrejme Alexandra Veľkého a jeho priateľa Héfaistióna pri love jeleňa). Túto mozaiku našli na podlahe domu, zvaného *Dom únosu Heleny* (zhotovil ju umelecký mozaikár Gnósis).

## Referencie a bibliografia

 

Kategória:Maliari starovekého Grécka
Feel Invincible

„**Feel Invincible**“ je hlavný singel a prvá skladba z albumu *[[Unleashed (Skillet album)|Unleashed]]* z roku 2016 americkej kresťansko-rockovej skupiny Skillet. Skladba bola vydaná 20. mája 2016. Skladba sa stala prvým singlom číslo 1 skupiny Skillet v rebríčku Hot Christian Songs.

Dňa 20. mája 2016 bola skladba „Feel Invincible“ vydaná ako hlavný singel pre deviaty album skupiny Skillet s názvom *Unleashed*. Skladba je o pocite nedotknuteľnosti so silou Boha. V rozhovore s časopisom *[[Billboard]]* povedal Cooper o dôležitosti skladby pre album:

Skladba bola vybraná ako ústredná melódia E-League, osemtýždňovej živej videohernej súťaži vysielanej vo viac ako osemdesiatich krajinách, amerického TV kanálu *[[TBS]]*. Dňa 7. júla WWE oznámila, že vybrala skladbu „Feel Invincible“ ako oficiálnu ústrednú melódiu pay-per-view wrestlingového podujatia Battleground v roku 2016.

## Kompozícia
Skupina Skillet v rozhovore s rozhlasovou stanicou *[[iHeartRadio]]* odhalila, že skladba „Feel Invincible“ bola o hľadaní niečoho, čo vás dostane cez ďalší deň.

## Hudobné video
Hudobné video pre skladbu „Feel Invincible“ bolo vydané 29. júna 2016. Vizuálne je skupina celá oblečená v čiernom, so všetkými čiernymi gitarami, basgitarami a bicími počas hrania v slabo osvetlenom sklade pred sivým pozadím. Vo videu sa tiež objavujú zvláštne postavy, od postáv s plynovými maskami po samurajských bojovníkov a ďalších.

## Zoznam skladieb
***Digital download**
#"Feel Invincible"&nbsp;– 3:49
***Digital download <small>(KELLR remix)</small>**
#"Feel Invincible"&nbsp;– 3:11
***Digital download <small>(Doug Weier remix remix)</small>**
#"Feel Invincible"&nbsp;– 3:32
***Digital download <small>(81Neutronz remix)</small>**
#"Feel Invincible"&nbsp;– 4:01
***Digital download <small>(blastforever remix)</small>**
#"Feel Invincible"&nbsp;– 3:48
***Digital download <small>(Noise Revolution remix)</small>**
#"Feel Invincible"&nbsp;– 3:59

## Autorstvá a obsadenie
Autorstvá sú použité z webovej stránky Genius.
* John Cooper – skladateľ
* Seth Mosley – skladateľ, programovanie
* Zachary Kelm – producent
* Brian Howes – producent
* Korey Cooper — programovanie
* Jason "JVP" Van Poederooyen – ovládanie, inžinierstvo, programovanie
* Scott Skrzynski  — asistent mixovania
* Neal Avron — mixovacie inžinierstvo

## Umiestnenie

### Týždenné rebríčky

### Koncoročné rebríčky

## Referencie

## Externé odkazy
* „Feel Invincible“ na YouTube
* Text tejto skladby na MetroLyrics

## Zdroj

Kategória:Piesne skupiny Skillet
Kategória:Single z 2016
Kategória:Piesne z 2016
Ostrý (geomorfologická časť)

**Ostrý** je geomorfologická časť Trenčianskej vrchoviny. Zaberá juhozápadnú časť podcelku juhovýchodne od Trenčína a najvyšší Ostrý vrch dosahuje  

## Polohopis
Územie zaberá okrajovú juhozápadnú časť podcelku Trenčianska vrchovina i celých Strážovských vrchov. Severným a východným smerom pokračuje pohorie časťou Teplická vrchovina, juhovýchodným smerom krajina prechádza do zvlnenej Bánovskej pahorkatiny (časť Podunajskej pahorkatiny). Juhozápadná hranica, oddeľujúca Vysoký Inovec (podcelok Považského Inovca) vedie Jastrabským sedlom a západným smerom susedí Trenčianska kotlina, patriaca do Považského podolia.  

Západné svahy odvádzajú vody prítokmi do rieky Váh, z východnej a južnej časti tečie prebytková voda prítokmi do Bebravy, patriacej do povodia Nitry. Rozvodie medzi povodím Váhu a povodím Nitry vedie Jastrabským sedlom, ktorým zároveň vedú komunikácie nadregionálneho významu. Ide najmä o cestu E 572 v trase cesty I/9 (Drietoma – Nováky), železničnú dopravu zabezpečuje trať Trenčín – Chynorany. 

## Ochrana územia
Táto časť Strážovských vrchov leží mimo územia Chránenej krajinnej oblasti, no na jej území sa nachádzajú osobitne chránené prírodné rezervácie Bindárka, Trubárka a Ostrý vrch, okrajovo aj prírodná pamiatka Potok Machnáč.

## Turizmus
Okrajová časť Strážovských vrchov patrí medzi obľúbené a vyhľadávané oblasti najmä z dôvodu blízkosti k mestu Trenčín. Aj pre pomerne ľahkú dostupnosť a sieť turistických chodníkov je obľúbeným cieľom turistov. 

### Vybrané vrchy
* Ostrý vrch ()
* Svitava ()
* Čiernachov ()
* Macková ()
* Veľké Kačky ()

### Turistické trasy
* po  červenej značke zo Soblahova do Jastrabského sedla
* po  modrej značke od chaty pod Ostrým vrchom do Trenčianskych Teplíc, s odbočkou na Ostrý vrch ()
* po  žltej značke z Kubrej cez sedlo Lúčky do Horných Motešíc

## Referencie

## Pozri aj
* Trenčianska vrchovina
* Strážovské vrchy
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Trenčianska vrchovina
Kategória:Strážovské vrchy
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Arimmas

**Arimmas** (*Arimmas*) môže byť:
 
* grécky maliar v 5. stor. pred Kr., pozri Arimmas (maliar)
* satrapa v Sýrii v 4. stor. pred Kr., pozri Arimmas (satrapa)
Porubská brázda

**Porubská brázda** je geomorfologická časť Trenčianskej vrchoviny. Zaberá východný okraj centrálnej oblasti podcelku, východne od Dubnice nad Váhom. 

## Polohopis
Územie zaberá východný okraj centrálnej časti podcelku Trenčianska vrchovina, v okolí obcí Omšenie, Dolná a Horná Poruba a Košecké Podhradie. Zaberá horné toky Tepličky a Porubského potoka a na severe strednú časť Podhradského potoka. Všetky vodné toky, prameniace v tejto časti pohoria, odvádzajú nadbytočnú vodu západným smerom do rieky Váh. 

Západným smerom pokračuje Trenčianska vrchovina časťami Teplická vrchovina a Holázne, južný a východný okraj lemuje Zliechovská hornatina s geomorfologickými časťami Basky na juhu a Strážov na východe.

## Ochrana územia
Táto časť Strážovských vrchov leží na západnom okraji Chránenej krajinnej oblasti Strážovské vrchy a práve na jej okrajoch ležia viaceré osobitne chránené územia. V juhozápadnej časti je to prírodná rezervácia Omšenská Baba a Žihľavník, v strednej časti potom PR Pod Homôľkou a národná prírodná rezervácia Vápeč. Priamo na území Porubskej brázdy chránené územia neležia.

## Turizmus
Východná časť Trenčianskej vrchoviny patrí medzi obľúbené a vyhľadávané oblasti pohoria najmä pre cykloturistov. Peší turisti využívajú túto oblasť najmä ako východisko pre túry do susedných častí Strážovských vrchov. Obľúbené sú ruiny hradu Košeca nad obcou Košecké Podhradie.

### Turistické trasy
* po  červenej značke (E8 a Cesta hrdinov SNP):
** z Hornej Poruby cez sedlo pod Omšenskou Babou do Trenčianskych Teplíc  
** z Hornej Poruby cez Vápeč () do Zliechova
* po  modrej značke:
** z Omšenia k vodnej nádrži Baračka
** z Omšenia ku chate Baske a rovnomennom vrchu ()
** z Hornej Poruby na Vlčinec ()
** z Hornej Poruby na Vápeč ()
* po  zelenej značke:
** z Dolnej Poruby do sedla Košariská
** z rázcestia pri osade Háj cez Košecké Podhradie do sedla Mraznica
* po  žltej značke: 
** z Ilavy cez Sokol () a osadu Háj na Vápeč
** z Dolnej Poruby do sedla pod Homôľkou

## Referencie

## Pozri aj
* Trenčianska vrchovina
* Strážovské vrchy
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Trenčianska vrchovina
Kategória:Strážovské vrchy
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Kategória:Brázdy na Slovensku
Kategória:Geografia okresu Ilava
Kategória:Geografia okresu Trenčín
Butkovská brázda

**Butkovská brázda** je geomorfologická časť Trenčianskej vrchoviny. Zaberá severnú časť podcelku, južne od Beluše a najvyšší vrch Bukovina dosahuje  

## Polohopis
Územie zaberá severný okraj podcelku Trenčianska vrchovina, pričom obopína na okraji ležiace Butkovské bradlá. Na juhozápadnom okraji leží obec Košeca, severný okraj je v blízkosti Beluše, Visolají a Slopnej. Územie odvodňuje Lúčkovský, Slatinský a Kamenický potok, odvádzajúce nadbytočnú vodu západným smerom do rieky Váh. 

Západným a severným smerom leží Považské podolie, konkrétne Ilavská kotlina na západe a Podmanínska pahorkatina na severe. Medzi nimi sa na severozápade vypínajú Butkovské bradlá, geomorfologická časť Trenčianskej vrchoviny. Tá pokračuje juhozápadným smerom Teplickou vrchovinou, východný okraj vymedzuje Zliechovská hornatina s časťou Strážov.

## Ochrana územia
Táto časť Strážovských vrchov leží na západnom okraji Chránenej krajinnej oblasti Strážovské vrchy. Na území Butkovskej brázdy sa však žiadne osobitne chránené územie nenachádza.

## Turizmus
Severná časť Trenčianskej vrchoviny patrí medzi pokojnejšie a turisticky menej atraktívne územia. Vedú ním značené chodníky do okolitých, vyšších častí Strážovských vrchov.

### Turistické trasy
* po  žltej značke z Ladiec cez sedlo Mraznica do Mojtína
* po  zelenej značke zo Slopnej na Ostrú Malenicu

## Referencie

## Pozri aj
* Trenčianska vrchovina
* Strážovské vrchy
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Brázdy na Slovensku
Kategória:Trenčianska vrchovina
Kategória:Strážovské vrchy
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Arimmas (maliar)

**Arimmas** alebo **Arimnas** (*Arimmas, Arimnas*) bol grécky maliar v 5. storočí pred Kr.     
 
Arimmas, maliar zrejme z Atén, tvoril v 5. stor. pred Kr. Zo starovekých autorov sa o ňom zmienil len rímsky vzdelanec Varro, ktorý uvádza, že bol súčasníkom aténskeho umelca Mikóna a maliara Diórea.
  
## Referencie a bibliografia

 
Kategória:Maliari starovekého Grécka
Butkov

**Butkov** () je najvyšší vrch Butkovských bradiel, geomorfologickej časti Strážovských vrchov.

## Polohopis
Nachádza sa v centre Butkovských bradiel, na severnom okraji podcelku Trenčianska vrchovina a zároveň severozápadnom okraji Strážovských vrchov. Rozsiahly masív sa vypína nad Považským podolím, približne  východne od Ladiec.

Západnú a juhozápadnú časť vrchu odvodňuje Lúčkovský potok, východnú časť Slatinský potok, vytvárajúci tiesňavu Belušské vráta. Celý masív spadá do povodia Váhu.

## Prístup
Na vrchol Butkova nevedie značená trasa a prístupný je tak len neznačenými chodníkmi lesom. Turisticky zaujímavým a vyhľadávaným miestom sa stáva nedávno vybudovaná krížová cesta Butkov, prístupná z Ladiec.

## Referencie

## Pozri aj
* Butkovské bradlá
* Trenčianska vrchovina
* Zoznam vrcholov v Strážovských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Strážovských vrchoch
Kategória:Vrchy v okrese Púchov
Kategória:Vrchy v okrese Ilava
Kategória:Beluša
Kategória:Ladce
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Butkovské bradlá

**Butkovské bradlá** sú geomorfologická časť Trenčianskej vrchoviny. Zaberajú plošne neveľké územie na severnom okraji podcelku, južne od Beluše a najvyšší vrch Butkov dosahuje  

## Polohopis
Územie zaberá severný okraj podcelku Trenčianska vrchovina, východne od Ladiec a južne od Belušských Slatín. Od zvyšku Strážovských vrchov sú Butkovské bradlá oddelené Butkovskou brázdou, ktorá tvorí veniec, obopínajúci túto časť z južnej a východnej strany. Na severe leží Podmanínska pahorkatina a západný okraj vymedzuje Ilavská kotlina, oba podcelky Považského podolia. 

Horstvo rozdeľujú na tri časti Lúčkovský a Slatinský potok, ktoré odvádzajú nadbytočnú vodu západným smerom do rieky Váh. Veľkú časť západného úpätia vrchu Butkov tvorí kameňolom, ktorý je zdrojom surovín pre blízku cementáreň v Ladcoch. 

## Ochrana územia
Butkovské bradlá nepatria do Chránenej krajinnej oblasti Strážovské vrchy a na území tejto časti Strážovských vrchov nie sú ani žiadne osobitne chránené územia.

## Turizmus
Severný okraj Trenčianskej vrchoviny bol dlhé desaťročia turisticky len málo atraktívnym územím, čo spôsobila devastácia okolia miestnou cementárňou. Najvyšší vrch je desaťročia z veľkej časti súčasťou lomu a prístup naň je značne obmedzený. Hustým lesom pokryté vrchy umožňujú veľmi obmedzené výhľady. Výnimočnou lokalitou je tiesňava Belušské vráta v severovýchodnej časti územia. Žlto značený chodník vedie údolím Lúčkovského potoka z Ladiec až do Mojtína. Turisticky zaujímavým a vyhľadávaným miestom sa stáva nedávno vybudovaná krížová cesta Butkov.

### Vybrané vrchy
* Butkov ()
* Kalište ()
* Hradište ()

## Referencie

## Pozri aj
* Trenčianska vrchovina
* Strážovské vrchy
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Trenčianska vrchovina
Kategória:Strážovské vrchy
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Monster (Skillet)

„**Monster**“ je druhý singel a druhá skladba z albumu *[[Awake (Skillet)|Awake]]* z roku 2009 americkej kresťansko-rockovej skupiny Skillet. Singel sa stal prelomovým singlom skupiny, keď sa umiestnil na čísle 4 v rebríčku amerického časopisu *[[Billboard]]*, Mainstream Rock Tracks, a na čísle 1 v rebríčku Bubbling Under Hot 100. Verzia upravená pre rozhlas sa môže nachádzať aj vo verzii deluxe, ktorá neobsahuje vrčiace časti skladby. Je tiež piatym singlom skupiny Skillet, ktorý bol vydaný pre fyzické médiá.

## Hodnotenie

Singel dosiahol číslo 1 v rádiu Christian Rock, číslo 2 v rádiu Christian Hard Rock, číslo 20 v rebríčku časopisu *Billboard*, Rock Songs, číslo 7 v Top Heatseekers, číslo 4 v amerických active rockových rebríčkoch a číslo 4 v mainstream rockových rebríčkoch, čo z neho spravilo najúspešnejší singel v histórii skupiny. Je tiež prvým singlom, ktorý sa dostal do rebríčku Alternative Songs, debutoval na čísle 40 a umiestnil sa na čísle 28. Dňa 10. novembra bolo oznámené, že sa skladba dostala do súťaže "Elite 8" v programovom bloku rotácie televíznej stanice MTV. Skladba bola tiež desiatou najhranejšou skladbou Halloweenu roka 2010.

## Propagácia

V prvom týždni apríla 2010 bola skladba „Monster“ vydaná ako sťahovatelný obsah na *[[Rock Band 2]]*.

## Hudobné video

Hudobné video pre skladbu „Monster“ bolo režírované bratmi Erwinovými a bolo vydané 2. septembra 2009 na Noisecreep. Obsahuje skupinu vystupujúcu v nemocničnej izbe, zatiaľ čo sú vo vedľajšej miestnosti testovaní pod pozorovaním zdravotníckeho tímu hlavný vokálista a basgitarista, John Cooper a gitaristka, Korey Cooperová. Video sa vracia ku Korey a Johnovi, ktorí sa zobúdzajú v rozdielnych častiach nemocnice, zatiaľ čo podstupujú rôzne testy. Nakoniec obaja utečú, zatiaľ čo sú prenasledovaní tímami SWAT. Video končí hlásením muža, že tu bolo "narušenie" a John s Korey vychádzajú z nemocnice do slnečnej žiary. Gitarista Ben Kasica a bubeníčka Jen Ledgerová sa objavili ako doktori na začiatku videa. V jednom zo svojich podcastov vydala skupina Skillet aj zábery zo zákulisia nakrúcania videa. Video bolo obsiahnuté na čísle 1 v relácii Fuse's number one countdown: Viewer's Choice. V apríli 2015 malo video 100 miliónov zhliadnutí na YouTube a od augusta 2017 získalo cez 200 miliónov zhliadnutí.

## Ocenenia

Skladba bola nominovaná v kategórii Krátke video roka na 41. GMA Dove Awards.

## Obsadenie
* John Cooper – hlavné vokály, basgitara
* Korey Cooperová – gitara, klávesy
* Ben Kasica – sólová gitara
* Jen Ledgerová – bicie

## Pocty

## Rebríčky

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálne video skladby na YouTube

## Zdroj

Kategória:Single z 2009
Kategória:Piesne z 2009
Kategória:Piesne skupiny Skillet
Event Horizon Telescope

**Event Horizon Telescope** je medzinárodný projekt, v ktorom sa vedci zameriavajú na sledovanie čiernych dier. Konkrétne ide o čiernu dieru v strede Mliečnej dráhy s názvom Sagittarius A* a čiernu dieru v strede galaxie Messier 87. 10. apríla 2019 publikovali výskumníci z tohto projektu prvú vizuálnu snímku čiernej diery, zo stredu galaxie Messier 87. 
## Teleskopy
Projekt  Event Horizon Telescope zahŕňa sieť teleskopov:
Atacama Large Millimeter Array
Atacama Pathfinder Experiment
Heinrich Hertz Submillimeter Telescope
IRAM 30m telescope
James Clerk Maxwell Telescope
Large Millimeter Telescope
South Pole Telescope
Submillimeter Array

Spojením existujúcich ďalekohľadov pomocou nových systémov, EHT využíva značné globálne investície na vytvorenie zásadne nového nástroja s uhlovou rozlišovacou schopnosťou, ktorá je najvyššia možná z povrchu Zeme.

## Referencie

## Zdroj

*  Event Horizon Telescope

Kategória:Rádioteleskopy
Jen Ledgerová

**Jennifer Carole Ledgerová** (neprechýlene Jennifer Carole Ledger; * 8. december 1989, Coventry, Anglicko, Spojené kráľovstvo) je anglická bubeníčka a spolu speváčka americkej kresťansko-rockovej a hard rockovej skupiny Skillet. Vo svojich osemnástich rokoch sa stala bubeníčkou skupiny Skillet, keď ich pôvodná bubeníčka Lori Petersová odišla do dôchodku.

## Mladosť
Narodila sa v Coventry v Anglicku a začala hrať na bicie, keď mala 13 rokov. Ledgerová navštevovala Bluecoat school v meste Coventry, kde získala certifikáty GCSE. Hrala na bicie v miestnej skupine a bola finalistkou súťaže *United Kingdom Drummer of the Year* v roku 2006.

Vo svojich šestnástich rokoch sa presťahovala do Spojených štátov, aby mohla študovať hlavne bicie so štipendiom na Living Light School of Worship v meste Kenosha v štáte Wisconsin. Pridala sa ku skupine The Spark; keďže už skupina mala bubeníka, hrala na basgitaru.

## Hudobná kariéra
### So skupinou Skillet
thumb|right|Ledgerová hrá na bicie v roku 2017
Členovia skupiny Skillet objavili Ledgerovú, keď navštívili bohoslužby v meste, kde vtedy žila. Boli na turné v škole, ktorú navštevovala a požiadali Ledgerovú, aby sa zúčastnila konkurzu na voľné miesto bubeníka skupiny. Je bubeníčkou a vokalistkou skupiny Skillet od svojich osemnástich rokov, začínajúc na turné „Comatose Tour“.

### So skupinou Ledger
Ledgerová uviedla, že ona a jej spolučlenka Korey Cooperová začali písať hudbu pre jej popom-ovplyvnený sólovo-projektový album asi v roku 2012.

V marci 2018 bolo oznámené jej debutové EP s názvom *Ledger*, ktoré bolo vydané 13. apríla. Uzavrela dohodu s vydavateľstvami Atlantic Records a Hear it Loud, odtlačkom spusteným Johnom a Korey Cooperovými zo skupiny Skillet a manažérom Zacharym Kelmom. Album *Ledger* bol produkovaný Korey Cooperovou v spolupráci s textárom a producentom Sethom Moseleym. Skupina Ledger bola vymenovaná ako otvárací akt pre turné skupiny Skillet s názvom Unleashed. Dňa 6. apríla vydala na YouTube oficiálne audio skladby „Not Dead Yet“.

Dňa 8. októbra 2018, bolo oznámené, že skupina Ledger bude vystupovať na Winter Jam Tour Spectacular v roku 2019, spolu so skupinami Newsboys, Danny Gokey, Mandisa a Rend Collective.

Dňa 15. februára 2019 vydala Ledgerová svoj mimoalbumový singel, „Completely“, ktorý nasledovalo hudobné video vydané 27. marca.

## Diskografia
### EP

### Single

### Hudobné videá

## Ocenenia

## Referencie

## Externé odkazy

## Zdroj

Kategória:Skillet
Kategória:Osobnosti z Coventry
Kategória:Anglickí rockoví speváci
Kategória:Anglickí rockoví bubeníci
Kategória:Anglickí heavymetaloví bubeníci
Kategória:Anglickí heavymetaloví speváci
Kategória:Heavymetalové speváčky
Vitamín R

**Vitamín R** môže byť:
*kyselina paraaminobenzoová (=vitamín B10, vitaminoid B10)
*metylfenidát (=Ritalin)

## Pozri aj
*Vitamin R

## Zdroje
Vitamin R

**Vitamin R** môže byť:
*skladba skupiny Chevelle, pozri Vitamin R (Leading Us Along)
*populárna značka piva na pacifickom severozápade Spojených štátov, pozri Rainier Beer

## Pozri aj
*vitamín R
Vitamin R (Leading Us Along)

„**Vitamin R (Leading Us Along)**“ je singel z albumu *[[This Type of Thinking (Could Do Us In)]]* americkej alternatívno-metalovej skupiny Chevelle. Bol to ich druhý hit číslo 1 v rebríčku časopisu *[[Billboard]]*, Hot Mainstream Rock Tracks, a dosiahol číslo 3 v rebríčku Hot Modern Rock Tracks. V rozhovoroch bolo uvedené, že "Vitamin R" (slov. *Vitamín R*) je Ritalín. Skladba bola napísaná o priateľovi bratov Loefflerových, ktorý bol nesprávne diagnostikovaný na ADHD a vyvinula sa u neho závislosť na Ritalíne.

Hudobné video skladby sa otáča okolo snímok, ktoré sa nachádzajú v položkách boxu. Snímky sa stávajú reálnymi, krajiny v životnej veľkosti, kde je videný spevák Pete Loeffler ako je cez ne unášaný.

## Umiestnenia

## Externé odkazy
* Video
* Chevelle - história umiestnení umelca
* Text tejto skladby na MetroLyrics

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Single z 2004
Kategória:Piesne z 2004
Dióres (maliar)

**Dióres** alebo **Diórés** ( – *Dióres*, iný prepis: *Diórés*) bol grécky maliar v 5. storočí pred Kr.     
 
Maliar Dióres bol činný zrejme v 5. stor. pred Kr. Správu o tomto antickom maliarovi nám zanechal len rímsky vzdelanec Varro, ktorý uvádza, že spolu s Mikónom a Arimmom patril do staršej generácie maliarov ako Apelles a Prótogenes.
 
Uvedená forma jeho mena nie je celkom istá. Mohol sa volať tiež *Dióros* alebo *Dionysios*. V druhom prípade tu možno ide o maliara Dionysia z Kolofónu, ktorý tiež tvoril v 5. stor. pred Kr.
  
## Referencie a bibliografia

 
Kategória:Maliari starovekého Grécka
Brančské bradlá

**Brančské bradlá** sú geomorfologická časť Myjavskej pahorkatiny. Zaberajú plošne neveľké územie na severo-západnom okraji krajinného celku, západne od Myjavy a najvyšší vrch Branč dosahuje  

## Polohopis
Územie zaberá severozápadný okraj Myjavskej pahorkatiny a je jej jedinou samostatnou časťou. Pahorkatina obklopuje Brančské bradlá zo severovýchodu, východu, juhu i západu a len severozápadný okraj lemuje údolie Myjavy. To vytvára prírodnú hranicu Žalostinskej vrchoviny, geomorfologického podcelku Bielych Karpát. 

Brančské bradlá patria do povodia Myjavy, ktoré je súčasťou povodia Moravy. Rieka lemuje severný okraj územia a odvádzajú do nej nadbytočnú vodu všetky potoky tejto oblasti Myjavskej pahorkatiny. 

## Ochrana územia
Táto časť Myjavskej pahorkatiny leží na vonkajšom, južnom okraji Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Na okraji územia leží jediná osobitne chránená lokalita, prírodná pamiatka Rieka Myjava.

## Turizmus
Myjavská pahorkatina je z turistického hľadiska v tieni susedných Bielych Karpát s dominantnou Veľkou Javorinou (). Masív Brančských bradiel, vystupujúci z inak pomerne plochého územia pahorkatiny, poskytuje menej náročné výstupy s výhľadmi do okolia. Medzi najatraktívnejšie lokality patrí hradný vrch Branč, s výškou  najvyšší bod časti. 

### Turistické trasy
* po  modrej značke zo Sobotišťa (napojenie na  červenú Záhorácku magistrálu) cez *Podzámok* (s odbočením na hrad Branč) do Turej Lúky
* po  zelenej značke z rázcestia *Podbranč* do Brezovej pod Bradlom (napojenie na  červenú Cestu hrdinov SNP a Štefánikovu magistrálu)
* po  žltej značke z lokality *Horná Dolina* do rázcestia v Podzámku

### Vybrané vrchy
* Branč ()
* Starý hrad ()
* Chorvátsky vrch ()

## Referencie

## Pozri aj
* Myjavská pahorkatina
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Myjavská pahorkatina
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Kategória:Geografia okresu Myjava
Kategória:Geografia okresu Senica