Borovica himalájska

**Borovica himalájska** alebo **borovica štíhla** ( alebo *Pinus excelsa*) je druh z rodu borovica (*Pinus*) z čeľade borovicovité (*Pinaceae*). 

Je to stále zelený ihličnatý strom. Rastie v Himalájach od Afganistanu po Nepál a po cédri himalájskom (*Cedrus deodara*) je to najvyšší strom Himalájí. Druhové meno nesie na počesť dánskeho botanika Nathaniela Walicha.

## Opis
Borovica himalájska je vysoký strom, dorastajúci do výšky až 50 m, s rovným kmeňom s priemerom do 1 m (v prsnej výške) a so široko kužeľovitou korunou. Dožíva sa veku 300 až 400 rokov.

Borovica má v mladosti jemnú hladkú borku, ktorá praská až vo vyššom veku a v doštičkách sa odlupuje. Mladé stromy rýchlo prirastajú a sú obyčajne praslenovito rozkonárené.

Púčiky sú podlhovasté, vajcovité, bielo živicové, dlhé 6 až 12 mm. Mladé konáriky sú modrozelené, lysé, voskovo oinovatené, ihlice rastú vo zväzočkoch po päť, najprv vzpriamene, neskôr visiace, modrozelené, dlhé až 18 cm a vytrvávajú na strome tri až štyri roky.

Samčie šištičky rastú v hustých zhlukoch na mladších vetvičkách, sú  žltohnedej farby, dlhé 10 až 20 mm. Samičie šišky vyrastajú jednotlivo alebo vo zväzkoch (až po päť), sú dlho stopkaté, prehnuto valcovité, široké asi 3 cm, dlhé až 27 cm, obyčajne hojne živicové. V mladosti majú  modrozelenú farbu, dozrievajú až na jeseň budúceho roka a sú svetlohnedé. Semenné šupiny majú tupý koncový tmavohnedý pupok (lumbo). Hnedé semená merajú 6 až 8 mm, majú ostrý okraj a šikmo uťaté krídlo, dlhé 15 až 20 mm. K opeľovaniu dochádza v priebehu apríla až júna.

## Rozšírenie
Borovica himalájska pochádza z pohorí Himaláje, Karakoram a Hindúkuš, je rozšírená od východného Afganistanu na východ cez severný Pakistan, Indiu, Nepál až po provinciu Jün-nan v juhozápadnej Číne. Rastie v horských údoliach v nadmorských výškach 1 800 až 4 300 m, zriedkavo zostupuje pod 1 200 m.

## Ekológia
Borovica himalájska je svetlomilná drevina, najviac jej vyhovujú ľahké, dobre priepustné kyslé až neutrálne pôdy a vyššia vzdušná vlhkosť. Uprednostňuje mierne podnebie so suchými zimami a vlhkými letami. Najviacej je rozšírená v suchších oblastiach vnútorných údolí, kde je reliéfom hôr potlačený účinok južného monzúnu. Medzi typické biotopy patria horské sutiny a ľadovcové predpolia, ale tvorí aj pôvodné lesy ako primárny druh, prípadne rastie v zmiešaných lesoch s cédrom himalájskym (*Cedrus deodara*), ihličnanmi *Abies pindrow*, *Picea smithiana* a s vysokohorskou brezou *Betula utilis*.

## Význam a využitie
Borovica himalájska je jednou z najdôležitejších drevín Himalájí. Je to druh s veľmi cenným, výrazne živicovým, dobre opracovateľným a trvanlivým drevom, vhodným tak pre stolárstvo, ako aj na stavebné účely. Používa sa k výrobe dreveného uhlia ale slúži aj ako palivové drevo.

Terpentín získaný zo živíc borovice je antiseptický, vhodný na vnútorné použitie pri liečbe ochorení obličiek a močového mechúra ale aj na zábal a parný kúpeľ pri liečbe reumatických ochorení. Osvedčil sa pri liečbe chorôb slizníc a dýchacích ťažkostí, ako je kašeľ, nádcha, chrípka a tuberkulózy. Formou mastí sa používa na liečbu kožných ochorení, rán, vredov a popálenín.

Borovica je perspektívnou drevinou pre záhradnú architektúru pre svoj atraktívny vzhľad a veľké ozdobné šišky. Má vysokú odolnosť voči znečisteniu ovzdušia, znáša ho lepšie ako iné ihličnany.

## Hrozby a choroby
K významným činiteľom koreňovej hniloby, ktoré vážne ohrozujú sadenice borovice himalájskej v lesných škôlkach, patria patogénne huby *Fusarium oxysporum*, *Rhizoctonia solani* a *Macrophomina phaseolina*. Tieto patogény často napádajú koncové korene mladých sadeníc, spôsobujú ich hnilobu, čím zabíjajú hostiteľa. Huby prenikajú do koreňovej epidermálnej bunkovej steny, rozkladajú ju a prežívajú prostredníctvom metabolizmu bunkového obsahu. Podľa štúdie sa druh *Fusarium oxysporum*, vyskytoval na ochorení koreňov až u 38,6% semenáčikov.

Pri prieskume gangrény ihličia, ktorý sa uskutočnil v roku 2010 v štáte Jammu a Kašmír, India,  bol prvýkrát identifikovaný hubový patogén *Lophodermium macci* aj na borovici himalájskej. Predtým bol zaznamenaný len na borovici hladkej (*Pinus strobus*). 

Významným patogénom pre borovicu himalájsku je aj trpasličie imelo *Arceuthobium minutissimum* a *Taxillus kaempferi*. Tieto drobné parazitické rastliny sú rozšírené v západnom a strednom Bhutáne.

Poškodzovanie stromov je jedným z deštruktívnych spôsobov správania ázijského medveďa ušatého (*Ursus thibetanus*). Prieskum škôd na borovici himalájskej, ktoré sa uskutočnil v Kaghan Valley v Pakistane, ukázal, že zo skúmanej vzorky 1 081 dospelých stromov bolo poškodených 201. Z poškodených stromov bol 39 (19,4%) zničených úplne. Koncom zimnej sezóny medvede olupujú kôru stromov, ktorá im slúži ako potrava.

## Galéria

Mustang-Syangboche to Samar-34-Pinienzweige-2015-gje.jpg | Borovica himalájska; vetvička s ihličím
Haa valley, Ha - during LGFC - Bhutan 2019 (133).jpg | Borovica himalájska; vrcholové konáre so šiškami
Pinus wallichiana - Mashobra, Himachal Pradesh 2014-05-08.jpg | Borovica himalájska; konár so šiškami
Pinus wallichiana cone.jpg | Borovica himalájska; otvorená šiška
Mukshpuri track nathiagali.jpg | Borovica himalájska; kmeň
Lakuri bhanjang (88).JPG | Borovica himalájska; strom


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Borovicovité
Kategória:Ihličnaté stromy
Kategória:Okrasné dreviny