open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gerd Müller

**Gerd Müller** (* 3. november 1945, Nördlingen, Nemecko† 15. august 2021) bol nemecký futbalista a jeden z najvýznamnejších strelcov v histórií futbalu.

Počas svojej kariéry strelil v 62 reprezentačných zápasoch 68 gólov, 365 gólov v 427 zápasoch Bundesligy a 66 gólov v 74 európskych pohárových súťažiach. V roku 1970 získal ocenenie *[[Zlatá lopta]]* pre najlepšieho futbalistu roku, v roku 1972 vyhral Euro a o dva roky neskôr aj Majstrovstvá sveta. Na klubovej úrovni je štvornásobným držiteľom titulu v lige aj pohára, trikrát triumfoval v Európskej lige majstrov, raz vyhral Interkontinentálny pohár a Pohár víťazov pohárov.

## Úspechy
**Bayern Munich**
* Bundesliga: 1968–69, 1971–72, 1972–73, 1973–74
* DFB-Pokal: 1965–66, 1966–67, 1968–69, 1970–71
* Regionalliga Süd: 1964–65
* Pohár majstrov európskych krajín: 1973–74, 1974–75, 1975–76
* Pohár víťazov pohárov: 1966–67
* Interkontinentálny pohár: 1976

**Západné Nemecko**
* Majstrovstvá sveta: 1974
* Majstrovstvá Európy: 1972

**Individuálne**
* Zlatá lopta: 1970
* Futbalista roku (Nemecko): 1967, 1969
* Najlepší hráč Bundesligy za posl. 40 rokov 1963–2003
* *[[kicker]]* Bundesliga Zostava sezóny: 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1972–73
* Najlepší strelec Bundesligy: 1967, 1969, 1970, 1972, 1973, 1974, 1978
* European Golden Shoe: 1970, 1972
* FIFA World Cup Golden Boot: 1970

* FIFA World Cup All-Star Team: 1970
* Najlepší strelec Majstrovstiev Európy: 1972
* All-star zostava Majstrovstiev Európy: 1972
* Najlepší strelec PMEK: 1973, 1974, 1975, 1977
* FIFA 100: 2004
* Golden Foot: 2007, ako legenda
* Bravo Otto: Zlatá cena: 1973, 1974; Strieborná cena: 1975; Bronzová cena: 1972, 1976
* IFFHS Legendy
* Bayern Mníchov All-time XI

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Nemeckí futbalisti
Kategória:Hráči Bayern München
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1970
Kategória:Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 1972
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1974
15860 Siráň

**(15860) Siráň** je planétka, ktorú objavili Adrián Galád a Dušan Kalmančok v skorých ranných hodinách dňa 20. apríla 1996 na Astronomickom a geofyzikálnom observatóriu Modra-Piesky. Je pomenovaná po slovenskom geofyzikovi Gustávovi Siráňovi.

## Objav a pomenovanie
Planétka sa v čase objavu nachádzala v severnom výbežku súhvezdia Váhy (*Libra*), neďaleko hranice so súhvezdím Panna (*Virgo*), asi 3,1° SSV od hviezdy \mu Vir (+4,0 mag), bola objektom 19. magnitúdy a 14. planétkou objavenou v druhej polovici apríla 1996. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1996 HO**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Modry pozorovaná aj v ďalších 9 nociach a celkovo bolo zmeraných 24 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 16. júna 1996. V nasledujúcej opozícii bolo získaných 21 pozícií počas 9 nocí v období medzi 5. augustom a 28. septembrom 1997. Planétka bola pozorovaná aj v rokoch 1999 (5 nocí, 13 pozícií, 9. februára až 4. apríla) a 2000 (5 nocí, 11 pozícií, 23. mája až 6. júla). Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 40993 vydanom dňa 26. júla 2000.

Planétka je pomenovaná po slovenskom geofyzikovi Gustávovi Siráňovi (1934 – 2000), profesorovi Univerzity Komenského v Bratislave. V rokoch 1981 – 1989 bol vedúcim katedry astronómie, geofyziky a meteorológie a v rovnakom období bolo vybudované aj Astronomické a geofyzikálne observatórium v Modre. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 42363 vydanom dňa 9. marca 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

## Dráha
Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 355 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 3,66 roku (1338 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 176 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na 3,5 km.

## Pozri aj
* Zoznam planétok 15751-16000

## Externé odkazy

* Astronomické a geofyzikálne observatórium v Modre 

Kategória:Planétky 15751 – 16000
Kategória:Planétky hlavného pásma
Siráň
Kategória:Planétky objavené na Slovensku
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1996
Hydrostatický mechanizmus

**Hydrostatický mechanizmus** je zariadenie, ktorého funkcia je založená na fakte, že tlak sa v kvapaline rovnomerne šíri všetkými smermi. Na prenos výkonu teda využíva tlakovú energiu kvapalín.

## Teória
Ak sa predpokladá, že výstupný člen mechanizmu zabezpečuje rovnomerný pohyb pri stálom zaťažení, musí mu kvapalina privádzať potrebnú energiu.
Vstupný člen mechanizmu dodáva kvapaline celkovú energiu  e_1 , ktorá pokrýva potrebné prírastky jednotlivých zložiek energie. Ich veľkosť sa určuje zo vzťahov, ktoré vychádzajú z Bernoulliho rovnice

:  e_1 = [ \frac{p_2}{\rho} + \frac{1}{2} v_2^2 + g . h_2 ] - [ \frac{p_1}{\rho} + \frac{1}{2} v_1^2 + g . h_1 ] 

Ak odoberá vstupný člen kvapalinu z rozmernej nádrže s voľnou hladinou rýchlosti v_1 = 0 a p_1 je atmosférický tlak p_a. Za týchto predpokladov možno veľkosť špecifickej energie vyjadriť vzťahom

:  e_1 = \frac{p}{\rho} + \frac{v_2}{2} + g . h 

Výstupný člen hydrostatického mechanizmu mení na mechanickú energiu iba tlakovú zložku, takže

:  e_1 = \frac{p}{\rho} 

:  e_1 = e_2 + g . h + \frac{v_2}{2} 

Polohová a kinetická zložka, ktoré boli nevyhnutné na premiestnenie kvapaliny, sa v uvedenom usporiadaní nevyužívajú.

Vzhľadom na to, že pre bežné usporiadania a bežné prevádzkové podmienky sú polohová a kinetická zložka v porovnaní s tlakovou zanedbateľné, sleduje sa spravidla iba táto zložka. Potom sa pri výpočte energie vychádza zo vzťahu.

:  E = m . e = m . \frac{p}{\rho} = V . p 

A výkon

:  P = Q . p 

Kde p je tlak (pretlak)
:V je objem kvapaliny
:Q je prietok

Prvky hydrostatických mechanizmov sú konštrukčne aj výrobne náročné a preto sa čo najviac využívajú výrobky špecializovaných výrobcov. Tí vyrábajú prvky v typizovaných radoch a zaručujú dané vlastnosti.

## Zdroj
Heller, J. – Huška, Z.: *Časti strojov II*. SNTL Praha, 1986.

Kategória:Hydraulické mechanizmy
Kategória:Technické výhonky
Kategória:Hydrostatika
Kulisový mechanizmus

thumb|Schematická animácia jednoduchého kulisového mechanizmu
**Kulisový mechanizmus**
Základným znakom *kulisových [[mechanizmus|mechanizmov]]* je *hranolovité vodiace teleso* – kulisa, v ktorej je *posuvne vedený štvorhran* – kameň. Týmto mechanizmom sa podobne ako kľukovým mení otáčavý pohyb na posuvný.
Výhodou *kulisových mechanizmov* je ich jednoduchosť. Pohyb šmýkadla (pomocnej kulisy) je rovnomernejší ako pri zariadeniach poháňaných kľukovým mechanizmom. Rýchlosť šmýkadla pri zdvihu naprázdno (napr. pohyb nástroja z rezu) je väčšia ako rýchlosť pracovného zdvihu (nástroj do rezu), dĺžka zdvihu šmýkadla je ľahko nastaviteľná a meniteľná.
Nevýhodou *kulisových mechanizmov* je obmedzené použitie na prenos sil, lebo opotrebenie a mechanické straty sú podstatne vyššie ako pri kľukových mechanizmoch.
*Kulisové mechanizmy* sú odvodené zo štvorčlenného mechanizmu. Vznikajú zo štruktúry členov, ak sa stane rámom niektorý z členov 2 alebo 3. Podľa toho, ktorý z nich bude rámom, rozlišujeme dva typy:
*rámom je dlhší člen 1, člen 2 je kľuka, člen 4 vahadlo, prislúchajú mu teda dva určité úvraty
*rámom je kratší člen 2, člen 1, 3 sú kľukami.
Podľa konštrukčného a funkčného vyhotovenia rozlišujeme kulisové mechanizmy posuvné, výkyvné a otáčavé.
Kulisové mechanizmy sú hlavným pohybovým mechanizmom vodorovných obrážačiek, pri ktorých zabezpečujú pohyb nástroja do rezu a z rezu.

## Zdroj
Heller, J. - Huška, Z.:Časti strojov II, SNTL Praha 1986.

Kategória:Kinematické mechanizmy
Kategória:Technické_výhonky
15897 Beňačková

**(15897) Beňačková** je planétka, ktorú objavil Petr Pravec večer dňa 10. augusta 1997 na observatóriu v Ondřejove v Česku. Je pomenovaná po slovenskej sopranistke Gabriele Beňačkovej.

## Objav a pomenovanie
Planétka sa v čase objavu nachádzala vo východnej časti súhvezdia Vodnár (*Aquarius*), asi 3,4° VSV od hviezdy \pi Aqr (+4,4 mag), mala zdanlivú vizuálnu jasnosť +18,2 mag a bola 79. planétkou objavenou v prvej polovici augusta 1997. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1997 PD<sub>3</sub>**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Ondřejova pozorovaná aj v ďalších 12 nociach a celkovo bolo zmeraných 33 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 28. októbra 1997. Planétka bola pozorovaná aj v nasledujúcej opozícii, keď bolo počas 4 nocí (od 21. februára do 14. apríla 1999) získaných ďalších 7 pozícií. V lete roku 2000 bolo v Ondřejove počas 2 nocí (30. júna a 7. júla) získaných ďalších 5 pozícií planétky. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 40993 vydanom dňa 26. júla 2000.

Planétka je pomenovaná po slovenskej sopranistke Gabriele Beňačkovej-Čápovej (nar. 1947), pôsobiacej v Národnom divadle v Prahe a v Slovenskom národnom divadle v Bratislave, ktorá je tiež stálym hosťom Bavorskej štátnej opery v Mníchove, Covent Garden v Londýne a Viedenskej štátnej opery a spolupracovníčkou Metropolitného divadla v New Yorku. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 41941 vydanom dňa 9. januára 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

## Dráha
Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 321 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 3,14 roku (1148 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 142 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na necelé 3 km.

## Pozri aj
* Zoznam planétok 15751-16000

## Externé odkazy

Kategória:Planétky 15751 – 16000
Kategória:Planétky hlavného pásma
Beňačková
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1997
Valivé ložisko

thumb|Kužeľové ložisko.
**Valivé ložisko** je súčiastka, ktoré umožňuje zníženie trenia pri vzájomnom otáčavom alebo posuvnom pohybe strojných dielov. Jeho história sa vyvíja už od vynálezu kolesa. Použitie valivého ložiska v mlynoch významne zvýšilo výkonnosť mletia. Existuje mnoho druhov ložísk. Ložiská zabezpečujú vzájomnú polohu pevných a otáčavých sa súčiastok a prenášajú zaťaženie hriadeľa na ostatné časti stroja. Medzi pohybujúcimi sa plochami hriadeľa a ložiská vzniká trenie. Princíp valivých ložísk spočíva v použití odvaľujúcich sa vložených valivých teles (guľky, valčeky, ihly) zabezpečujúce valivé trenie, ktoré oddeľujú pevnú a pohyblivú plochu.

## Výhody a nevýhody valivých ložísk

Výhody:
* majú pomerne malé rozmery a hmotnosť.
* dajú sa použiť pre vysoké otáčky.
* vyžadujú nepatrnú obsluhu
* spotrebujú málo mazadla
* straty trením sú pomerné malé a takmer rovnaké v pokoji aj v pohybe, takže umožňujú rýchle uvedenie stroja do chodu pri plnom zaťažení.

Nevýhody:
* nie sú vhodné pre veľmi vysoké obvodové rýchlosti (odstredivé sily – únava krúžkov)
* sú vždy hlučnejšie ako klzné ložiská a nemajú schopnosť tlmiť vibrácie.

## Súvisiaci článok
* Klzné ložisko

## Zdroje
* Kříž,R. - Audyová,J. - Martinisko,C. - Weigner,K.:Časti strojov I;  Praha 1984

Kategória:Ložiská (technika)
Pneumatický mechanizmus

**Pneumatické mechanizmy**
Podobne ako *hydraulickými [[mechanizmus|mechanizmami]]* môžeme aj *pneumatickými [[mechanizmus|mechanizmami]]* zabezpečovať priamočiare, rotačné alebo kývavé pohyby. Použitie vzduchu na prenos energie síce obmedzuje možnosti *pneumatických [[mechanizmus|mechanizmov]]*, ale umožňuje ich prevádzku v podmienkach, kde je použitie *hydraulických [[mechanizmus|mechanizmov]]* z bezpečnostných, hygienických a ďalších dôvodov vylúčené. Pomerne často sa s *pneumatickými [[mechanizmus|mechanizmami]]* stretávame v baniach, hutách, v potravinárskom priemysle a pod.

## Princíp činnosti
Použitie vzduchu ako pracovnej tekutiny v *pneumatických [[mechanizmus|mechanizmoch]]* je podmienené jeho stlačením. Stlačenie vzduchu a jeho vytlačenie do vzdušníka zabezpečuje kompresor, na vstup ktorého sa privádza mechanická energia. Zo vzdušníka, kde sa vhodnou reguláciou udržiava stály tlak, spravidla 0,6 MPa, sa stlačený vzduch privádza k pneumatickým motorom. Tam dochádza k premene energie stlačeného vzduchu na energiu mechanickú pri požadovaných výstupných parametroch. 
Pri opise *pneumatických [[mechanizmus|mechanizmov]] a ich činnosti vychádzame z ON 109000, ktorá stanovuje názvy najpoužívanejších prvkov a príslušenstva *pneumatických mechanizmov''. Znaky prvkov určuje STN.

## Zdroj
Heller, J. - Huška, Z.:Časti strojov II, SNTL Praha 1986.


Kategória:Technické_výhonky
Gumová pružina

**Gumové pružiny **
Pružiacie a tlmiace metódy sa najčastejšie využívajú na tlmenie jednotlivých agregátov. Odpruženie samotnou gumou sa používa pre malé (ľahké) vozidla. Pružiny sú tvorené pomocou vulkanizovaných puzdier alebo gumových blokov. Podľa spôsobu vyhotovenia sú gumové jednotky namáhane tlakom, ťahom a šmykom. Guma ma schopnosť veľkých pružných deformácií, veľkého vnútorného útlmu, tlmenia hluku a je lacná
Výstredníkový mechanizmus

náhľad|Výstredníkový mechanizmus v pohonnej sústave lokomotívy.
**Výstredníkový mechanizmus** sa používa na premenu otáčavého pohybu na priamočiary posuvný vratný pohyb s krátkym zdvihom.
Výroba kľukového mechanizmu pre tieto zdvihy by bola obťažná a neekonomická.

Výstredníkový hriadeľ (hnaný) môže byť vyrobený spolu s výstredníkom z jedného kusu materiálu, alebo je na ňom naklinovaný výstredníkový kotúč s dvojdielnou objímkou spojenou s výstredníkovou tyčou, na ktorej je oko na spojenie s hnaným členom, ktorý koná vratný pohyb.
Výstrednikový kotúč býva spravidla vykovaný z ocele alebo liatinový. Dvojdielna objímka býva z liatiny alebo z ocele na odliatky, na zmenšenie hmotnosti býva tiež kovaná. V tom prípade musí byť vyliata kompozíciou alebo opatrená bronzovým puzdrom. Výstredníkové tyče bývajú spravidla vykované z ocele.

Trecie plochy výstredníkov treba mastiť olejom, čo sa musí pri konštrukcii výstredníka zabezpečiť. Celý mechanizmus musí byť presne vyrobený, najmä je dôležité, aby pracoval celý v jednej rovine. Časti, ktoré vykonávajú vratný alebo kývavý pohyb, musia mať v kĺboch malú vôľu, aby nenastávali v úvratoch prídavné rázy, ktoré by mechanizmus predčasne poškodili.

## Zdroj
* Heller, J. - Huška, Z.:Časti strojov II, SNTL Praha 1986.

Kategória:Kinematické mechanizmy
Kategória:Technické_výhonky
Stavebné zdvíhadlo

*Stavebné zdvíhadlá* majú takú istú konštrukciu ako nástenné zdvíhadlá. Umiesťujú sa na zem alebo na lešenie. Aby boli stabilné aj pri zavesovaní najťažších bremien, musia byť dobre zaťažené alebo zakotvené. Používajú sa na stavbách, pri montážach a pod.

## Súvisiaci článok
*Nástenné zdvíhadla

Kategória:Zdvíhacie zariadenia
Kategória:Technické výhonky
Kategória:Stavebné stroje
Nástenné zdvíhadlo

**Nástenné zdvíhadla** sa používajú na zdvíhanie alebo ťahanie bremien pri montáži, alebo tvoria časť zdvíhacieho mechanizmu žeriavov.. Pripevňujú sa na stenu budovy alebo na oceľovú konštrukciu žeriava.
Nástenné zdvíhadlo bežnej konštrukcie pre únosnosť Q = 250kg, s výškou zdvihu H = 7m. Plášť bubna je obyčajne hladký alebo má na svojom povrchu jeden žliabok na vedenie a navíjanie lana do skrutkovice. Na zväčšenie krutového momentu na kľuke sa používajú ozubené súkolesia. Pre nosnosť do 1000kg stačí jedno čelné súkolesie, pre 1000 až 10 000kg dve alebo tri čelné súkolesia. Niekedy sa používa jedno nesamosvorné skrutkové súkolesie. Zdvíhadlá so skrutkovým súkolesím majú menšie rozmery, sú ľahšie, lacnejšie, majú však malú účinnosť.

Na zadržanie zaveseného bremena používa sa pri zdvíhadlách malej únosnosti s čelným súkolesím zubový držiak, najčastejšie obyčajná pásová brzda so zubovým držiakom. Pri nástenných zdvíhadlách so skrutkovým súkolesím sa používajú kotúčové, kuželové alebo prstencové samočinné spúšťacie brzdy.

Pracovník otočí kľukou silou P_k = 10 až 15kg pri obvodovej rýchlosti kľuky v = 1 až 0,7 m / s; pri občasnom používaní zdvíhadla môže byť sila P_k = 25 i viac kg. Polomer kľuky r = 350 až 400mm. Kľuka má byť 1,0 až 1,1m nad podlahou. Rukoväť kľuky má byť otočná drevená alebo z oceľovej rúrky. Keď sú na tom istom hriadeli dve kľuky, musia byť proti sebe natočné o 120°.

## Zdroj
* Chochola, K. a kolektív : Stroje; Bratislava 1955

Kategória:Zdvíhacie zariadenia
Kategória:Technické výhonky
Hrebeňový zdvihák

náhľad|Hrebeňový zdvihák
**Hrebeňový zdvihák** alebo **hever** je zariadenie (jednoduchý mechanický stroj) používaný pre zdvíhanie, najčastejšie motorového vozidla. Jeho základom je konštrukcia pozostávajúca z tyče s hrebeňovým ozubením, a západkového mechanizmu pre aretáciu polohy tyče. Hnacia sila z ručnej páky sa prenáša na ozubenú tyč cez ozubené predlohy a pastorok. Zdvihnuté bremeno poisťuje rohatka so západkou.

Štandardne sa vyrába pre nosnosti 1,5; 3; 5; 10 ton a pre výšku zdvihu 300 – 350mm. Aby bol zdvihák ľahký, vyrábajú sa jeho súčiastky z ušlachtilých ocelí. Teleso zdviháka sa vyrába z oceľového plechu (\sigma_Pi >= 50 kg/mm^2).
 
Celková účinnosť hrebeňového oceľového zviháka s jedným čelným súkolesím je: \eta = 0,65.
Celková účinnosť s dvoma čelnými súkolesami je: \eta = 0,54.

## Zdroje
*Chochola - Stroje (strojníctvo) - 1955 Praha

Kategória:Technické výhonky
Kategória:Zdvíhacie zariadenia
Zdvihák

náhľad|Nožnicový zdvihák
**Zdvihák** je zariadenie (mechanický stroj), slúžiaci na zdvíhanie a&nbsp;spúštanie kusových bremien do výšky od niekoľkých centimetrov až do niekoľkých metrov.

Podľa spôsobu prenosu sily sa rozdeľujú na: 
* Mechanické 
* Pneumatické 
* Hydraulické 
* Kombinované 

## Mechanický zdvihák
náhľad|Skrutkový zdvihák UDS160
U týchto typov zdvihákov je zdvíhacia sila prenášaná pomocou základných mechanických členov ako sú pohybové skrutky, ozubené prevody, pákové systémy a pod. Pohonom týchto zdvihákov je buď manuálna sila alebo pomocou elektromotorov. 

Základné druhy mechanických zdvihákov: 
* Hrebeňový
* Skrutkový
** Skrutkový s kombinovaným prevodom
* Nožnicový

### Hrebeňový zdvihák

Tento typ sa vyrába pre nosnosť 2 - 20 ton. Tyč s hrebeňovým ozubením je uložená v plechovej skrinke, hnacia sila sa z kľuky - páky prevedie zloženým ozubeným prevodom na pastorok az neho na ozubenú tyč. Bremeno v rôznych polohách zabezpečuje rohatka so západkou. 

### Skrutkový zdvihák

Pomer sily na rukoväti ku váhe bremena je u závitovkových zdvihákov menší ako u hrebeňových a preto rovnakou silou možno zdvíhať ťažšie bremená. Jednoduché skrutkové zdviháky sa používajú na zdvíhanie bremien o hmotnosti až 35 ton do výšky až 300 mm. Matica, posuvne uložená vo vedení zdviháka sa pri otáčení skrutky s bremenom dvíha alebo klesá. Výšku hlavice dviháka pred použitím je možné podľa potreby prestaviť zaskrutkovaním alebo vyskrutkovaním pomocnej skrutky v hornej časti matice. Účinnosť závitovkových zdvihákov je malá.

## Pneumatický zdvihák
Používa sa pre menšie hmotnosti. Pohonom je stlačený vzduch, alebo výfukové plyny vozidla.

## Hydraulický zdvihák
náhľad|Hydraulický zdvihák

Používa sa pre najťažšie bremená. Kvapalina sa vytláča tlakom páky na malý piest cez výtlačný ventil na piest o veľkom priemere, pričom sa nádrž kvapaliny uzatvára sacím ventilom. Bremeno sa spúšťa otvorením prepúšťacieho ventilu.

Kategória:Technické výhonky
Kategória:Zdvíhacie zariadenia
Skrutkový zdvihák

**Skrutkový zdvihák** je typ zdviháku.
Bremeno spočíva na voľne otočnej hlavici samosvornej skrutky 6, ktorá slúži sa rýchle nastavenie výšky zdviháka.
Hlavné súčiastky zdviháka sú: otočná, jednoduchá, samosvorná skrutka (vreteno) z ocele 11501 alebo 11601 a matka, ktorá sa posúva vo vedení telesa zdviháka. Váha bremena sa zachyťuje jednosmerným osovým valivým ložiskom. Obsluhovač pôsobí na rukoväť kľuky silou Pk. Na konci hriadeľa kľuky je pastorok, ktorý zaberá do základného kuželového kolesa spojeného s vretenom.
Ak má byť zdvihák samosvorný, tj. Ak bremeno nemá klesať, keď obsluhovač prestane pôsobiť silou Pk na rukoväť kľuky, musí byť uhol spútania skrutkovice na strednom priemere skrutky \gamma \le \varphi, kde \varphi je trecí uhol. Účinnosť skurkotvých zvihákov je malá; \eta = 0,25 až 0,40.

## Galéria

WoodenJacs.jpg|Drevené zdviháky z 19. a začiatku 20. storočia.
Antique jack.jpg|
Jackscrew.jpg|Nožnicový zdvihák


## Iné projekty

Kategória:Zdvíhacie zariadenia
Bernolák (priezvisko)

**Bernolák** je slovenské priezvisko. Najčastejšie je v obciach Komjatná a Liptovské Sliače (obe v okrese Ružomberok).
 
## Známi nositelia
Pozri v článku Bernolák.

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Pelagio Galvani

**Pelagio Galvani** (portugalsky , latinsky **Pelagius**) (* okolo 1165, Guimarães – † 30. január 1230, Terra Sancti Benedicti) bol portugalský benediktínsky kardinál a právnik. Zastával úrad pápežského legáta a z poverenia pápeža Honoria III. sa stal vodcom piatej križiackej výpravy.

V roku 1178 Pelagio vstúpil do benediktínskeho rádu a v Paríži študoval teológiu. Pápež Inocent III. Pelagiovi prepožičal titul kardinál-diakon a neskôr, okolo roku 1211 získal titul kardinál-kňaz a nakoniec bol zvolený albanským biskupom v roku (1213).  V roku 1213 bll vyslaný na diplomatickú misiu do Konstantinopola.

V roku 1219 mu pápež Honorius III. zveril velenie nad piatou križiackou výpravou, pretože  pápežstvo sa snažilo udržať výpravu pod svojou priamou kontrolou a nedôverovalo svetským veliteľom. Jeho vojenské schopnosti však boli slabé a križiacka výprava sa skôr vyznačovala neustálymi spormi medzi svetskými veľmožmi a Pelagiom. Pelagio bol zastanca tvrdej protimuslimskej línie a odmietal možnosť akejkoľvek „dohody s neveriacimi“. V roku 1221 pri pokuse o dobytie Káhiry však bolo križiacke vojsko obkľúčené a hrozilo jeho kompletné zničenie. Pelagio bol donútený vyjednávať so sultánom al-Kamilom o prímerí, čím  križiacka výprava skončila katastrofou.

Po voľbe kardinála Ugolina Contiho ako Gregora IX. sa Pelagio Galvani stal dekanom Svätého kolégia kardinálov. Zomrel v benediktínskom kláštore Monte Cassino v Zemi svätého Benedikta.

## Zdroj
 

## Externé odkazy
*Biographical entry 
*Araldica Vaticana

Kategória:Narodenia v 12. storočí
Kategória:Úmrtia v 1230
Kategória:Portugalskí benediktíni
Kategória:Portugalskí kardináli
Kategória:Portugalskí právnici
Dumját (mesto)

thumb|Dumját
náhľad|Damietta na mape Egypta
**Dumját** alebo staršie aj **Dimját** ( - dumját/(staršie aj) dimját; latinský a historický slovenský názov *Damietta*; po koptsky *Tamiati*; po grécky *Tamiathis*) je prístav v Egypte ležiaci na pobreží Stredozemného mora. Je hlavným mestom rovnomenného guvernorátu Dumját. V samotnom meste žije 71 429 obyvateľov (2005) a v celej aglomerácii viac ako 1 milión obyvateľov.

## Dejiny
Mesto Dumját je veľmi staré. Existovalo už v období staroveku pod menom Tamiat. Jeho význam poklesol v helenistickom období potom, kedy bol vybudovaný nový a väčší prístav na pobreží Stredozemného mora, Alexandria.

Mesto malo veľký význam v 12. a 13. storočí v období križiackych výprav. V roku 1169 tu pristálo loďstvo Jeruzalemského kráľovstva podporované byzantským cisárom a následne zaútočilo na tento prístav. Nakoniec ale bolo porazené Saladinom. Počas piatej križiackej výpravy sa verilo, že Damietta je strategickým bodom - kľúčom k Nílu - a jej dobytie umožní obsadiť celý Egypt a z neho sa potom dá ovládnuť celá Palestína a Jeruzalem. V roku 1219 bol prístav obliehaný a dobytý križiakmi. Tí boli ale v roku 1221 porazení pred Káhirou a následne vyhnaní z celého Egypta.

Damietta sa zároveň stala v podstate jediným úspechom križiakov počas siedmej križiackej výpravy, keď ju v roku 1249 so svojim loďstvom napadol a rýchlo obsadil francúzsky kráľ Ľudovít IX. Svätý. Ale čoskoro bol porazený a mesto sa vrátilo do rúk moslimov.

Pre veľký význam pre križiakov počas križiackych výprav Bajbars, mamelucký sultán, rozboril mesto a znovu ho vybudoval so silnejším opevnením pár kilometrov od Nílu. V súčasnosti je Damietta opäť s týmto veľtokom spojená kanálom, to jej vrátilo status významného prístavu.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestá v Egypte
Kategória:Staroveké mestá
Kategória:Prístavné mestá
Zámok Velké Hoštice

**Zámok Velké Hoštice** sa nachádza uprostred parku blízko rovnomennej obce v okrese Opava.

Pôvodne barokový zámok v tvare písmena T bol prestavaný v klasicistickom slohu.

V zámku je vinotéka, reštaurácia a dom s opatrovateľskou službou a prehliadky sa už nerobia.

## Zdroj

Velké Hoštice, zámok
Velké Hoštice
Kumáni

**Kumáni** alebo **Plavci** alebo **Polovci** (zriedkavo, najmä pre tých, čo sa usadili v Uhorsku aj **Kúnovia** či **Kúni**) môžu byť:
*západní Kypčakovia, pozri Kumáni (západní Kypčakovia)
*Kypčakovia (historickí)
Kypčakovia

**Kypčakovia** (iné názvy: **Kipčakovia**, **Kypčaci**, **Kypčiaci**, **Kipčaci**; jednotné číslo: **Kypčak**, **Kipčak**) môžu byť:
*v stredoveku: skupina kmeňov obývajúca v 11. a 12. storočí územie medzi Karpatmi a dnešným Kirgizskom, pozri Kypčakovia (historickí)
*v novoveku: Ferganskí Kypčakovia

**Kypčak** alebo **Kipčak** môže byť aj:
*chanát Kypčak (Kypčacký chanát)
*kypčačtina
*kypčacké jazyky

## Pozri aj
*Kumáni

## Zdroje
Ferganskí Kypčakovia

**Ferganskí Kypčakovia** alebo **Kypčakovia** (možné varianty slova Kypčakovia pozri v článku Kypčakovia) sú etnikum vo Ferganskej kotline. 

Sú to asi priami potomkovia historických Kypčakov (Kumánov), ich jazyk je príbuzný kirgizštine a kazaštine, ale oficiálne sú (stav v 80. rokoch 20. storočia) vedení ako Uzbeci. V sčítaní z roku 1926, v ktorom boli ešte vedení oddelene, ich bolo 33 502.

## Externé odkazy
*AKINER, S.: Islamic Peoples of the Soviet Union http://books.google.com/books?id=Qa89AAAAIAAJ&pg=PA373&dq=kipchaks&as_brr=3&hl=de#PPA373,M1

Kategória:Etniká, národy a národnosti
Plavci

**Plavci** môže byť:

* množné číslo výrazu plavec
*Kumáni
* česká hudobná skupina, pozri Rangers – Plavci
Tatársko

**Tatársko** (lat. Tataria alebo Tartaria) môže byť:
*na prelome stredoveku a novoveku: Ázia od Dnepru či Donu po Tichý oceán, pozri Tatársko (historické)
*súčasná republika v Rusku, pozri Tatársko (republika)
Diaľnica A559 (Nemecko)

**Bundesautobahn 559** je nemecká diaľnica v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko v meste Kolín nad Rýnom. Začína v štvrti Deutz a pokračuje cez Severinsbrücke, Kalk a Vingst po diaľničnú križovatku v časti Porz s diaľnicou A59.

559
Kategória:Doprava v Severnom Porýní-Vestfálsku
Diaľnica A555 (Nemecko)

**Bundesautobahn 555** je nemecká diaľnica v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko spájajúca mestá Kolín nad Rýnom a Bonn. Vystavaná bola v rokoch 1929 až 1932 a slávnostne ju otvoril 6. augusta 1932 vtedajší primátor Kolína Konrad Adenauer.

555
Kategória:Doprava v Severnom Porýní-Vestfálsku
Diaľnica A553 (Nemecko)

**Bundesautobahn 553** je nemecká diaľnica v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, ktorá tvorí obchvat a výpadovku z mesta Brühl na diaľnice A1 a A61.

553
Kategória:Doprava v Severnom Porýní-Vestfálsku
Diaľnica A544 (Nemecko)

**Bundesautobahn 544** je krátka nemecká diaľnica v meste Aachen v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, ktorá tvorí výpadovku z mesta na sever smerom na diaľnice A4 a A44.

544
Kategória:Doprava v Severnom Porýní-Vestfálsku
Tatár

**Tatár** môže byť:
*ako etnikum resp. skupiny národností: jednotné číslo slova Tatári, pozri Tatári (etnikum)
*pejoratívne:
**osoba, s ktorou sa nedá dohovoriť
**ukrutný človek, podliak
*priezvisko, pozri Tatár (priezvisko), napr.:
** Jozef Tatár (* 1954), slovenský básnik a spisovateľ
** Július Tatár (1898 – 1987), slovenský podnikateľ, entomológ a filatelista
** Juraj Tatár, viacero osôb
** Peter Tatár (* 1953), slovenský politik

## Pozri aj
* Tatar
Diaľnica A542 (Nemecko)

**Bundesautobahn 542** je krátka nemecká diaľnica v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, ktorá tvorí spojku medzi diaľnicami A3 a A59.

542
Kategória:Doprava v Severnom Porýní-Vestfálsku
Tatár (priezvisko)

**Tatár** (o význame pozri Tatár) je slovenské priezvisko. Najčastejšie je v Bracovciach (okres Michalovce), Hliníku nad Hronom a Michalovciach.

## Známi nositelia
Pozri v článku Tatár. 

## Pozri aj
* Tatar (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Diaľnica A540 (Nemecko)

**Bundesautobahn 540** je krátka nemecká diaľnica v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, ktorá spája mesto Grevenbroich s diaľnicou A46. Diaľnica bola využívaná na natáčanie akčných scén televízneho seriálu Kobra 11.

540
Kategória:Doprava v Severnom Porýní-Vestfálsku
Tatárka

**Tatárka** môže byť:

* príslušníčka etnika Tatárov, pozri Tatári 
* hovorovo:
** tatárska omáčka
** pohánka tatárska
* priezvisko, pozri Tatárka (priezvisko)

## Pozri aj
* Tatarka
Diaľnica A535 (Nemecko)

**Bundesautobahn 535** je nemecká diaľnica v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, ktorá spája diaľnice A44 a A46.

535
Kategória:Doprava v Severnom Porýní-Vestfálsku
Diaľnica A524 (Nemecko)

**Bundesautobahn 524** je 7 kilometrov dlhá nemecká diaľnica v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, ktorá spája mesto Duisburg s diaľnicou A52.

524
Kategória:Doprava v Severnom Porýní-Vestfálsku
Tatar (priezvisko)

**Tatar** je slovenské a poľské priezvisko odvodené od slova Tatár. Na Slovensku je najčastejšie v meste Žilina

## Známi nositelia
Pozri v článku Tatar.

## Pozri aj
* Tatár (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Poľské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská v Poľsku
Tatarka (priezvisko)

**Tatarka** je slovenské priezvisko, ktoré vzniklo z pomenovania kultúrnej plodiny pohánka tatárska (*tatarka* = pohánka). Najrozšírenejšie je v okrese Čadca, najviac v obciach Skalité a Čierne.
 
## Známi nositelia
Pozri v článku Tatarka.

## Referencie

## Pozri aj
* Tatárka (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Tatárka (priezvisko)

**Tatárka** je slovenské priezvisko, ktoré vzniklo z pomenovania kultúrnej plodiny pohánka tatárska (*tatarka* = pohánka). Je zriedkavé (oveľa častejší je variant Tatarka), najviac sa vyskytuje v Ružomberku a Banskej Bystrici.

## Referencie

## Pozri aj
* Tatarka (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Tatar

**Tatar** môže byť:
* dedina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve, časť Gminy Szczerców, pozri Tatar (Szczerców)
* dedina v Azerbajdžane:
** Tatar (Džebraiľ)
** Tatar (Kubatli)
** Tatar (Zangilan)
* priezvisko, pozri Tatar (priezvisko), napr.:
** Marek Tatar (* 1974), slovenský hokejista
** Stanisław Tatar (1896 – 1980), poľský generál, účastník protifašistického odboja
** Tomáš Tatar (* 1990), slovenský hokejista

## Pozri aj
* Tatár
Diaľnica A1 (Slovinsko)

**Diaľnica A1** () je 255,2 km dlhá diaľnica v Slovinsku, ktorá sa nachádza na trasách európskych ciest E57, E59, E61 a E70. Smeruje naprieč celou krajinou od hraničného priechodu Šentilj cez Maribor, Celje, Ľubľanu až po križovatku Srmin neďaleko talianskej hranice. Diaľnica A1 sa skladá zo 486 objektov s celkovou dĺžkou 72 535,50 metra čo je približne 30% z celkovej dĺžky diaľnice.

## História
Pripravovaný začiatok výstavby tejto diaľnice v koncom 60. rokov sprevádzala takzvaná cestná aféra. Išlo o spor s juhoslovanskou federálnou vládou, ktorá vo výstavbe ciest uprednostnil pred najbohatšou časťou republiky Slovinskom Srbsko a Bosnu a Hercegovinu. Problém sa nakoniec podarilo vyriešiť a výstavba sa začala v máji 1970 na úseku *Vrhnika-Postojna* juhozápadne od Ľubľany. Tento úsek sprevádzkovali ako vôbec prvý v krajine dňa 29. decembra 1972. V nasledujúcich rokoch sa rozbehla i výstavba úsekov *Kozarje-Vrhnika* a *Postojna-Razdrto*, ktoré nadväzovali na predošlý úsek. 21. júla 1976 bol otvorený 51 kilometrový úsek *Fram-Arja vas*, ktorý však bol vybudovaný len v polovičnom profile.

V 80. rokoch sa staval len jediný úsek medzi obcami Malence a Kozarje, ktorý otvorili 28. októbra 1988. Do rozpadu Juhoslávie bol ešte otvorený krátky úsek za rakúskou hranicou pri obci Šentilj. V nasledujúcich rokoch sa výstavba sústredila na urýchlené dokončenie diaľnice a dokončenie druhého profilu úseku *Fram-Arja vas*. Výstavba na diaľnici A1 bola ukončená 14. augusta 2009 otvorením poslednej časti úseku *Pesnica-Slivnica*, ktorý vytvára východný obchvat Mariboru. Diaľnica A1 sa tak po diaľnici A5 stala druhou kompletne dokončenou diaľnicou v krajine.

Nasledujúca tabuľka ponúka detailný prehľad postupnosti otvárania úsekov diaľnice A1.

## Diaľničné križovatky

## Galéria

File:SLO-Celje01.JPG| Diaľnica A1 blízko mesta Celje


## Iné projekty

## Referencie

## Externé odkazy
* Zoznam križovatiek, výjazdov, odpočívadiel a iných objektov
* Internetová stránka DARS-u 

Kategória:Diaľnice v Slovinsku
Diaľnica A3 (Slovinsko)

**Diaľnica A3** () v Slovinsku sa nachádza na trase európskej cesty E70. Plní funkciu spojky medzi diaľnice A1 a talianskymi hranicami.

## Externé odkazy
* Zoznam križovatiek, výjazdov, odpočívadiel a iných objektov
* Internetová stránka DARS-u 

Kategória:Diaľnice v Slovinsku
Vo svetle žiariacich hviezd

**„Vo svetle žiariacich hviezd“** je hlavný singel slovenskej speváčky Katky Knechtovej z jej prvého sólového albumu *[[Zodiak (album)|Zodiak]]*. Skladba bola vydaná v októbri 2008, pričom sa udržala 9 týždňov na 2. priečke v hitparáde. Zložená je vo štvorštvrťovom takte (4/4) s tempom 153 úderov za minútu.

## Videoklip
Videoklip k skladbe vyšiel 24. januára 2009. Speváčka ho nakrúcala 28. decembra 2008 v Prešove. Klip nemá žiaden ucelený dej, predstavuje len skupinu radujúcich sa bláznov, medzi ktorými spieva Katka na gitare. Kritikmi bol ohodnotený kladne, dokonca ako jeden z najlepších videoklipov na Slovensku za posledné roky.

## Pozície v rebríčkoch

## Referencie

Kategória:Piesne Kataríny Knechtovej
Kategória:Piesne z 2008
Sami Jauhojärvi

**Sami Jauhojärvi** (* 5. máj 1981, Ylitornio, Fínsko) je fínsky bežec na lyžiach.

## Umiestnenia na vrcholných podujatiach
### Zimné olympijské hry

### Majstrovstvá sveta

## Víťazstvá s Svetovom pohári

## Umiestnenie vo Svetovom pohári

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1981
Kategória:Fínski bežci na lyžiach
Galadriel

náhľad|Galadriel na ilustrácii

**Galadriel** je fiktívna postava zo Stredozeme, vytvorená J. R. R. Tolkienom. Je to elfka spomínaná v dielach Pán prsteňov, Silmarillion a Nedokončené príbehy. Stretávame ako s paňou elfskej ríše Lothórienu. Elfovia v Lothóriene sa o nej väčšinou zmieňujú ako o Pani.

Je starou matkou Arwen, tajnej lásky a neskoršej ženy Aragorna. Galadriel vlastní jeden z troch elfských Prsteňov moci. Dokáže v myšlienkach sledovať iné bytosti vo svojej ríši.

Žila veľmi dlho, nevyzerala však staro. Bola v družine, ktorá napriek proroctvu zo severu a Fëanorovej zrade prešla cez Helcaraxë – Duniace ľady. Jej rodné meno nebolo Galadriel, ale Nerwen, čo znamená muž-žena.

## Opis
Jedna z najväčších spomedzi Eldarov, opísaná ako druhá najmocnejšia po samotnom Fëanorovi a povráva sa, že v múdrosti ho dokonca prekonala. Nielenže patrila k najmocnejším spomedzi Noldorov, Galadriel bola tiež oslnivo krásna a jej hlas bol hlboký a jasný. Bola tiež najvyššou zo všetkých elfských žien s výškou blížiacou sa (v moderných mierach) 6′ 4″ (6 stôp a 4 palce) alebo približne . Najslávnejšou z jej čŕt však boli jej trblietavé zlaté vlasy popretkávané striebornými prameňmi.

Nevedno, či si Celeborna vzala z lásky alebo z vlastnej pýchy a hrdosti, ale je isté, že si boli príbuzní, aj keď bola Noldorka a on patril medzi Teleriov, teda tých, čo v Stredozemi ostali. V mladosti túžila po moci a vlastnom území. Odmietla však príležitosť, keď jej v knihe Spoločenstvo prsteňa Frodo ponúkol Veľprsteň. Priznala Frodovi, že premýšľala aj o tom, že mu Prsteň vezme násilím, ak by jej ho neponúklo. Napokon ho však odmietla, pretože si uvedomila, že by to viedlo k zlu.

„*Tvrdá ako diamant, jemná ako mesačný svit. Horúca ako slnečné svetlo, chladná ako mráz pod hviezdami. Hrdá a vzdialená ako zasnežený vrch a veselá ako akékoľvek dievča, ktoré som kedy na jar videl so sedmokráskami vo vlasoch*.“

**Zo [[Sam Mukro|Samovho]] opisu Galadriel Dve Veže, kniha IV, kapitola 5, Okno na západ.**

Kategória:Stredozem
Kategória:Postavy z Pána prsteňov
Melodráma

**Melodráma** (z gréckeho melos = pieseň, hudba a drama = pôvodne akcia, neskôr grécke vážne divadelné dielo) je hudobne podfarbený javiskový dej s hovoreným slovom. Hudba väčšinou vykresľuje citové rozpoloženie postáv a ich charakter, prípadne prostredie v ktorom sa dej odohráva. Z divadiel v modernej dobe melodráma prenikla aj do filmu a rádia.

## Vznik a vývin melodrámy
### Melodráma v 18. storočí
Vznik melodrámy sa kladie do 18. storočia, jedno z prvých diel, ktoré ju obsahuje je dielo *Pygmalion* ktoré napísal Jean-Jacques Rousseau, s hudbou od Horace Coigneta. Melodráma bola napísaná pre jednu osobu (monodráma). V roku 1775 napísal Georg Benda vo svojich dielach *Ariadne auf Naxos* and *Medea* melodrámu pre dve osoby - ***duodrámu***. Takúto formu melodrámy prebrali skladatelia ako napr. Mozart v opere *Zaide* alebo *Thamos, kráľ Egypta*, Beethoven v opere *Fidelio* alebo Carl Maria von Weber v opere *Der Freischütz*.

### Melodráma v 19. storočí
Devätnáste storočie je aj storočím romantizmu, v ktorom má melodráma svoju nezanedbatelnú úlohu. Naďalej pretrváva v operách, ale objavuje sa aj v operetách, ktoré boli komponované hlavne pre vtedajšiu strednú vrstvu. Melodráma sa stáva aj salónnou zábavou, kde ide o rytmický prednes (väčšinou poézie, nejde teda o spev) doprevádzaný väčšinou klavírom.

Kategória:Hudobné divadlo
20495 Rimavská Sobota

**(20495) Rimavská Sobota** je planétka, ktorú objavili Petr Pravec a Peter Kušnirák večer dňa 15. augusta 1999 na observatóriu v Ondřejove v Česku. Je pomenovaná po meste Rimavská Sobota.

## Objav a pomenovanie
Planétka sa v čase objavu nachádzala v západnej časti súhvezdia Vodnár (*Aquarius*), asi 50' severovýchodne od hviezdy \beta Aqr (Sadalsuud, +3,1 mag) a bola 122. planétkou objavenou v prvej polovici augusta 1999. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **1999 PW<sub>4</sub>**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Ondřejova pozorovaná aj v ďalších 6 nociach a celkovo bolo zmeraných 22 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 11. septembra 1999. V nasledujúcej opozícii bolo v období od 30. septembra do 24. decembra 2000 počas 3 nocí získaných ďalších 8 pozícií. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 41906 vydanom dňa 9. januára 2001.

Planétka je pomenovaná po meste Rimavská Sobota, v ktorom bola v roku 1975 založená hvezdáreň zaoberajúca sa pozorovaním Slnka, zákrytov a koordináciou vizuálnych pozorovaní meteorov na Slovensku. Nachádza sa tu aj ústredie Slovenského zväzu astronómov amatérov. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 42678 vydanom dňa 9. mája 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

## Dráha
Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 389 mil. km po mierne excentrickej dráhe s dobou obehu 4,19 roku (1529 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 201 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na približne 4 km.

## Pozri aj
* Zoznam planétok 20251-20500

## Externé odkazy

Kategória:Planétky 20251 – 20500
Kategória:Planétky hlavného pásma
Rimavská Sobota
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1999
Diaľnica A8 (Nemecko)

**Diaľnica A8** () je diaľnica v Nemecku. Začína na luxemburských hraniciach a vedie cez Saarlouis, Saarbrücken, Neunkirchen a Zweibrücken do mesta Pirmasens. Druhá časť začína v Karlsruhe a vedie cez Pforzheim, Stuttgart, Augsburg, Mníchov a Rosenheim na rakúske hranice.

## Iné projekty

8
22185 Štiavnica

**(22185) Štiavnica** je planétka, ktorú objavili Peter Kušnirák a Ulrika Babiaková v skorých ranných hodinách dňa 29. decembra 2000 na observatóriu v Ondřejove v Česku. Je pomenovaná po meste Banská Štiavnica.

## Objav a pomenovanie
Planétka sa v čase objavu nachádzala v severovýchodnej časti súhvezdia Orión (*Orion*), asi 2° juhovýchodne od hviezdy \chi_1 Ori (+5,1 mag), mala zdanlivú vizuálnu jasnosť +17,7 mag a bola 721. planétkou objavenou v druhej polovici decembra 2000. Svedčí o tom aj jej predbežné označenie **2000 YV<sub>28</sub>**, ktoré dostala krátko po objave. V objavovej opozícii bola planétka z Ondřejova pozorovaná iba v dvoch ďalších nociach a celkovo bolo zmeraných 8 pozícií, neskôr zaslaných do MPC. Naposledy bola planétka pozorovaná večer 2. januára 2001. Očíslovanie planétky bolo zverejnené v cirkulári MPC č. 42122 vydanom dňa 8. februára 2001.

Planétka je pomenovaná po Banskej Štiavnici, meste so slávnou baníckou históriou, zapísanom od roku 1993 na zozname kultúrneho dedičstva UNESCO. V roku 1762 tu bola založená Banícka akadémia, ktorá bola prvou svojho druhu na svete. Banská Štiavnica je rodným mestom objaviteľky. Meno planétky sa stalo oficiálnym po zverejnení v cirkulári MPC č. 42680 vydanom dňa 9. mája 2001 Medzinárodnou astronomickou úniou.

## Dráha
Planétka obieha okolo Slnka v strednej vzdialenosti 479 mil. km po takmer kruhovej dráhe s dobou obehu 5,72 roku (2089 dní). K Zemi sa približuje na minimálnu vzdialenosť 326 mil. kilometrov a jej veľkosť je odhadovaná na takmer 10 km.

## Pozri aj
* Zoznam planétok 22001-22250

## Externé odkazy

Kategória:Planétky 22001 – 22250
Kategória:Planétky hlavného pásma
Štiavnica
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 2000
Pipin I.

**Pipin I.** Starší (* okolo 580 – † asi 640) bol austrázijský majordóm. 

Významným spôsobom sa zaslúžil o vládu Chlothara II. S biskupom Arnulfom z Metz sa totiž postavil proti franskej kráľovnej Brunichilde. Chlothar II. ju neskôr dal zajať a v roku 613 usmrtiť. Po smrti Chlothara II. (629) vládol jeho syn Dagobert I.. V tom čase bol však Pipin I. v nemilosti. Po Dagobertovej smrti sa Pipin I. vrátil a pôsobil ako majordóm v Austrázii.

## Deti

Pipin bol ženatý s Ittou alebo Idubergou z Nivelles (* 592 - † 652), ktorá v roku 640 založila kláštor v Andenne. Mali štyri deti:
* Bavo, gróf Allowin z Hespengau 
* Begga (620 - medzi 692 a 695) - svojim sobášom v roku 635 s Ansegiselom spojila moc Pipinovcov s Arnulfingerovcami.
* Grimoald I. Starší (615/616 - medzi 656 - 662), následník Pipina ako majordóma
* Gertrúda z Nivelles (626 - 659), od roku 644 opátka kláštora v Nivelles založeného krátko predtým jej matkou. Je patrónkou mesta Landen v Belgicku.

## Referencie
* Kolektív autorov: *Universum - encyklopedie pro 21. století*, Praha 2006.

## Zdroj

Kategória:Narodenia v 6. storočí
Kategória:Úmrtia v 7. storočí
Kategória:Vládcovia Frankov
Dacej (priezvisko)

**Dacej** je ukrajinské a rusínske priezvisko. Na Slovensku je najčastejšie v Humennom.
 
## Známi nositelia
Pozri v článku Dacej.

Kategória:Ukrajinské priezviská
Kategória:Rusínske priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Diaľnica A9 (Nemecko)

**Diaľnica A9** () je diaľnica v Nemecku. Začína v Berlíne a vedie cez Dessau, Lipsko, Hermsdorf, Hof, Bayreuth, Norimberg, Ingolstadt a Pfaffenhofen do Mníchova.

## Iné projekty

Kategória:Diaľnice v Nemecku
Celzius

**Celzius** môže byť:
*švédsky astronóm a fyzik (1701-1744), pozri Anders Celsius
*stupeň Celzia, jednotka teploty po ňom pomenovaná
Celsius

**Celsius** môže byť:
*švédsky astronóm a fyzik (1701-1744), pozri Anders Celsius
*stupeň Celzia, jednotka teploty po ňom pomenovaná
Caxias (kráter)

**Caxias** je impaktný kráter na Marse s priemerom približne 25 km. Nachádza sa na súradniciach 29.3°J, 100.8°Z, juhovýchodne od kráteru Llanesco a severovýchodne od kráteru Dinorwic. Je pomenovaný po meste Jon Roy v Brazílii, toto meno bolo potvrdené Medzinárodnou astronomickou úniou v roku 1991. Podľa dát z United States Geological Survey pochádza oblasť v okolí kráteru z Noachiánskej a Hesperiánskej epochy (3,8 až 1,8 miliardy rokov). Dno kráteru je široké približne , od konca dna po okraj približne  a hĺbka kráteru .

## Pozri aj
* Mars
* Impaktný kráter

## Iné projekty

Kategória:Impaktné krátery na Marse
Michel Platini

**Michel François Platini** (* 21. jún 1955, Jœuf, Francúzsko) je bývalý  francúzsky futbalový tréner a stredopoliar. V súčasnosti je prezidentom Únie európskych futbalových zväzov (UEFA).

So svojou kariérou začínal vo francúzskom klube AS Nancy, potom prestúpil do AS Saint-Étienne, kde získal ligový titul v roku 1981.

V roku 1982 prestúpil do talianskeho Juventusu, kde zaznamenal 68 gólov v 147 ligových zápasoch ako záložník. Tomuto klubu pomohol vyhrať dva ligové tituly, Taliansky pohár, Európsky pohár a Pohár víťazov pohárov.

Viedol tiež francúzsky národný tím, ako kapitán na Majstrovstvách Európy v roku 1984, kde sa stal najlepším strelcom turnaja s 9 gólmi. Svoj posledný zápas v reprezentácií odohral 29. apríla 1987.

V novembri 1988 nahradil Henriho Michela v pozícií trénera Francúzska. Po neúspešných Majstrovstvách Európy 1992 Platini odstúpil. V rámci administratívnej práce Platini pracoval spoločne s Ferdinandom Sastrem ako člen organizačného výboru pre Majstrovstvá sveta 1998. Neskôr bol členom viacerých orgánov asociácie UEFA ako aj viceprezidentom Francúzskeho futbalového zväzu. 26. januára 2007 bol zvolený prezidentom UEFA, nahradil Lennarta Johanssona, ktorý túto funkciu zastával 16 rokov.

## Externé odkazy
* Michel Platini na stránke cz-fotbal 
* michelplatini.org 

## Zdroj
*

Kategória:Francúzski futbalisti
Kategória:Francúzski futbaloví tréneri
Kategória:Hráči AS Nancy
Kategória:Hráči AS Saint-Étienne
Kategória:Hráči Juventus FC
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1978
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1982
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1986
Kategória:Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 1984
Kategória:Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 1992
Kategória:Francúzski športoví funkcionári
Kategória:Francúzske osobnosti talianskeho pôvodu
Bodliak kučeravý

**Bodliak kučeravý** () je dvojročná bylina z čeľade astrovité (*Asteraceae*). Jeho prirodzený areál zahŕňa mierne oblasti od Európy cez Kaukaz až po Sibír.

## Opis
Bodliak kučeravý je vlhkomilná dvojročná bylina vysoká 60 až 150 cm. Priama vlnatá byľ je len hore krátko rozkonárená a po celej dĺžke je kučeravo krídlatá a mäkko ostnitá. 

Listy sú v obryse kopijovité, vrúbkované až perovito laločnaté, mäkké, na rube sivo plstnaté a zbiehavé. 

Červenofialové, zriedka ružové alebo biele kvety sú usporiadané v súkvetí, ktorým je rúrkokvetý úbor. Jednotlivé kvety v úbore sú obojpohlavné, rúrkovité, pravidelné, päťpočetné, dlhé do 25 mm. Kalich je voľný, trváci, premenený na chocholec s nedelenými štetinkami, dlhý do 15 mm. Plodom je hladká laločnatá nažka veľká 3 až 4 mm. Zákrov pozostáva z čiarkovito šidlovitých, v dolnej tretine brvitých listeňov. Vajcovito guľovité úbory s priemerom do 25 mm sú na konci konárikov nakopené po tri až päť. 

## Rozšírenie
Areál rozšírenia bodliaka kučeravého zahŕňa mierne oblasti od Európy cez Kaukaz až po Mongolsko a Sibír. Zavlečený je v Severnej Amerike a  Indii.

Na Slovensku je na celom území v teplejších oblastiach hojný, inde zriedkavý.

## Ekológia
Bodliak kučeravý obsadzuje vhodné stanovištia od nížin po horský stupeň. Rastie často v pobrežných kroviskách a na vlhkých lúkach. Kvitne od júla do septembra. 

## Poddruhy
V rámci druhu sú akceptované tieto poddruhy:
*bodliak kučeravý pravý (*Carduus crispus subsp. crispus*) – Európa až Sibír.
**[[Carduus crispus var. glareicola]]* – Veľká Británia.
**[[Carduus crispus subsp. multiflorus]]* – Európa.

## Galéria

Carduus crispus (Welted thistle) - Flickr - S. Rae.jpg | Rúrkokvetý úbor a zákrov.
Carduus crispus Kiev4.jpg | Listy a krídlatá byľ.
Carduus crispus - Mainz IMG 5780.JPG | Úbory so zrelými nažkami.
Apis mellifera - Carduus crispus - Keila.jpg | Bodliak kučeravý ako medonosná rastlina.
543 Carduus crispus.jpg | Ilustrácia.

  
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Flóra na Slovensku
kučeravý
Kategória:Medonosné rastliny
Kategória:Rastliny s bielymi kvetmi
Kategória:Rastliny s červenými kvetmi 
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Kategória:Rastliny s ružovými kvetmi
Andrej Filip

**Andrej Filip** (* 18. november 1974) je slovenský futbalista.

## Externé odkazy
* Štatistiky hráčov FC Nitra

Kategória:Narodenia v 1974
Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Hráči FC Spartak Trnava
Kategória:Hráči 1. FC Tatran Prešov