Bathykles (sochár)

[náhľad|Rub striebornej tetradrachmy [Sparta (starovek)|spartského kráľa Kleomena III., znázorňujúci sochu Apolóna z Amyklai, 226 – 222 pred Kr., Bode Museum, Berlin]]
**Bathykles** () bol starogrécky sochár v polovici 6. stor. pred Kr.

Bathykles, sochár z maloázijskej Magnésie nad Maiandrom, bol podľa Pausania autorom trónu „amyklaiského boha“ (neskôr identifikovaného ako Apolónovho „trónu“  v lakónskom meste Amyklai, 5 km južne od Sparty), v strede ktorého stála stĺpovitá socha boha Apolóna, vysoká 30 lakťov (asi 14 m).  Socha mala na hlave prilbu a v rukách držala luk a šíp. Vedci dospeli k záveru, že socha stála na tomto mieste oveľa skôr ako trón.  
 
Pausaniov podrobný opis tohto diela je bohatý na detaily (nie je však jasný vo všetkých bodoch): „*Magnesijský umelec Bathykles zhotovil trón Amyklaiského boha, on tiež pracoval na daroch, ktoré sa vzťahujú k trónu. Sú to [[Charitky]] a socha [[Artemis (bohyňa)|Artemidy]] S bielym obočím (Leukofryéné). Preskočím meno majstra, u ktorého sa Bathykles vyučil, zabudnem tiež na [[Sparta (starovek)|spartského]] kráľa, za ktorého sa trón dokončil, ale trón som videl a opíšem všetko čo sa na ňom nachádza. Vpredu a rovnako aj vzadu ho podopierajú dve Charitky a dve [[Hóry]], po ľavici stojí [[Echidna]] a [[Tyfos]], po pravici [[Tritón (mytológia)|Tritóni]]. Opísať obšírne báje, ktoré sú tu znázornené, by mohli čitateľa ľahko unaviť. Postačí stručný opis, veď sú to povesti všeobecne známe. Tak [[Taygeté|Taygetu]], dcéru [[Atlas (mytológia)|Atlanta]], a jej sestru [[Alkyoné (dcéra Atlanta)|Alkyonu]] unáša [[Poseidón (boh)|Poseidón]] a [[Zeus]]. Je vyobrazený i [[Atlas (mytológia)|Atlas]], [[Herakles (mytológia)|Heraklov]] zápas s [[Kyknos (syn Area)|Kyknom]] a boj [[Kentaur (mytológia)|Kentaurov]] pri [[Folos|Folovi]]. Neviem na základe akého mýtu vyobrazil Bathykles takzvaného Minotaurovho býka ([[Minótauros|Minotaura]]), ktorého [[Théseus]] vedie živého v putách. Na tróne je znázornený radový tanec [[Fajákovia|Fajákov]] a spievajúci [[Démodokos (pevec Alkinoa)|Démodokos]]. Nasleduje hrdinský skutok [[Perseus (mytológia)|Perseov]] s [[Medúza (mytológia)|Medúzou]], vedľa je Heraklov boj s [[Thourios (Gigant)|Thúriom]], jedným z [[Gigant (mytológia)|Gigantov]], a [[Tyndareós|Tyndareov]] (boj) s [[Eurystheus|Eurytheom]], je tu únos [[Leukippos (Messénia)|Leukippových]] dcér. [[Hermes (boh)|Hermes]] unáša malého [[Dionýzos|Dionýza]] a [[Aténa (mytológia)|Aténa]] privádza Herakla do neba, aby odteraz býval s bohmi. [[Péleus]] odovzdáva [[Achilles (mytológia)|Achillea]] [[Cheirón]]ovi na výchovu. [[Kefalos (mytológia)|Kefalos]] bol unesený pre svoju krásu bohyňou [[Hémera|Hémerou]]. Bohovia prinášajú dary na svadbu [[Harmonia (mytológia)|Harmonie]]. Tiež Achilleov súboj s [[Memnón (mytológia)|Memnónom]] je tu predstavený. Herakles trestá tráckeho [[Diomédes (syn Area)|Dioméda]] a [[Nessos (Kentaur)|Nessa]] pri rieke [[Evinos|Euénos]]. Hermes privádza bohyne aby rozsúdili [[Paris (mytológia)|Alexandrov]] spor. [[Adrastos (Argos)|Adrastos]] s [[Tydeus (mytológia)|Tydeom]] prerušujú boj zápasiaceho [[Amfiaraos|Amfiaraa]] a [[Prónax|Prónaktovho]] syna [[Lykourgos (syn Prónaka)|Lykúrga]]. [[Héra (bohyňa)|Héra]] si prezerá [[Inachos (mytológia)|Inachovu]] [[Io (mytológia)|Ió]] premenenú už na kravu. [[Aténa (mytológia)|Aténa]] uniká svojmu prenasledovateľovi [[Héfaistos|Héfastovi]]. Medzi týmito výjavmi sú naznačené boje Herakla, zabitie [[Hydra (mytológia)|Hydry]] a skrotenie podsvetného psa ([[Kerberos|Kerbera]]). [[Anaxias]] a [[Mnesileus|Mnasinous]] sedia každý na vlastnom koni, kdežto synovia [[Menelaos (mytológia)|Menelaa]] [[Megapenthes (syn Menelaa)|Megapenthes]] a [[Nikostratos (mytológia)|Nikostratos]] sedia na jednom. [[Bellerofontes]] zneškodňuje obludu v [[Lýkia|Lýkii]] a Herakles ženie [[Géryones|Géryonových]] býkov. Na najvrchnejšom okraji trónu sedia z každej strany synovia Tyndarea na koňoch, pod nimi sú potom sfingy a divé zvieratá vybiehajúce dohora, a to na jednej strane [[Leopard škvrnitý|pardál]], pri [[Polyneikes|Polyneikovi]] [[Lev púšťový|levica]]. Celkom najvyššie sú na tróne podoby tancujúcich Magnésijčanov, ktorí pri diele pomáhali. Ak sa skloníš pod trón (k scénam vnútorného vlysu), zbadáš vo vnútri v blízkosti [[Tritón (mytológia)|Tritónov]] lov na kalydónskeho kanca a Herakla, zabíjajúceho synov [[Aktor (syn Forba)|Aktora]]. [[Kalais a Zétes]] odháňajú [[Fineus (syn Agénora)|Fineove]] [[Harpya|Harpye]]. [[Peirithoos]] a Théseus uniesli [[Helena (Sparta)|Helenu]], Herakles škrtí leva. [[Apolón]] s [[Artemis (bohyňa)|Artemidou]] usmrcujú šípmi [[Tityos|Titya]]. Herakles sa stretáva s Kentaurom [[Oreios (kentaur)|Oreiom]] a Théseus s Minotaurom. Umelec spodobnil i pästný zápas Herakla s [[Achelóos (riečny boh)|Achelóom]] a povesť o Hére spútanej Héfaistom. Akastos vystrojil hry na počesť svojho otca ďalej je tu legenda o Menelaovi a egyptskom [[Próteus|Próteovi]] obsiahnutá v [[Odysea (Homér)|Odyseii]]. Nakoniec [[Admétos (mytológia)|Admétos]], ktorý zapriahol do voza kanca a leva, [[Trója|Trójanov]] prinášajúcich úliatby [[Hektor (Trója)|Hektorovi]].*“ 
 
Bathykles je takmer legendárna postava. Uvádza sa, že mu Kroisos zaplatil v zlate, aby toto dielo v Sparte zhotovil. V archaickom období sa na východe zhotovovali kultové sochy oveľa skôr. Keď sa teda v Sparte vztýčili prvé kultové sochy, podnet k tomu zrejme prišiel z východu. Kroisos bol ako kráľ zosadený v roku 546 pred Kr., preto Bathykles mohol pôsobiť v Amyklai ešte pred touto udalosťou.
 
V archeologickej lokalite starovekej Sparty sa našli fragmenty tohto trónu (sú uložené v múzeu modernej Sparty). Štýl zobrazenia jej vlysov je kombináciou iónskych architektonických prvkov (extrémne zriedkavých na Peloponéze v archaickom období) s dórskymi. Na základe zachovaných fragmentov a Pausaniovho popisu bolo navrhnutých niekoľko rekonštrukcií tohto trónu. Pausaniov popis trónu a niekoľko jeho fragmentov ale nestačí na presnú predstavu o diele, a preto akákoľvek grafická rekonštrukcia, o ktorú sa doteraz pokúsili, je určite len približná.
 
Určitú predstavu však môžeme mať o soche Apollóna Amyklaiského, ktorého zobrazenia sa zachovali na minciach, vyrazených v Lakónii (aj na neskorších razených za vlády 
rímskych cisárov Commoda a Galliena, ktoré naznačujú, že v tom čase socha nebola už „stĺpovitá“.

## Referencie a bibliografia

Kategória:Sochári starovekého Grécka