open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orech

**Orech** môže byť:
* plod alebo ovocie s jedlým olejnatým jadrom a tvrdou škrupinou, pozri orech (plod)
* rod rastlín (ovocný strom) alebo plod rastlín z tohto rodu (najmä orecha kráľovského), pozri orech (rod)
* orech kráľovský (rastlina a/alebo jej plod)
* drevo zo stromov tohto rodu (prípadne aj z iných rodov napr. z druhu *Lovoa kleineana*), prípadne výrobok z daného dreva, pozri orechové drevo 
* plastová dyha štruktúrou a farbou podobná tomuto drevu, pozri orech (dyha)
* skrátene čierny orech (drobné triedené uhlie) 
* v kuchárstve: druh veľmi kvalitného mäsa zo stehna, pozri orech (mäso)
* v hudbe: nultý pražec
* v poľovníctve: samičí pohlavný orgán u líšky a vydry
* časté meno psa resp. ľudové označenie menšieho miešaného psa, pozri kríženec (pes)
* priezvisko, pozri Orech (priezvisko)

## Pozri aj
* oriešok
* kokosový orech
Prilidiano Pueyrredón

**Prilidiano Pueyrredón** (* 24. január 1823, Buenos Aires, Argentína – † 3. november  1870, San Isidro) bol argentínsky maliar, inžinier strojár a architekt. Známy predovšetkým ako vynikajúci maliar s jeho žánrovým jemnocitom a záľubou v témach všedného života. Je považovaný za predstaviteľa tzv. kostumbrizmu.

Bol jediným synom politika a generála Juana Martína Pueyrredóna, "directora supremo" Spojených provincií La Platy a šľachtičnej *Márie Calixty Tellechea Y Caviedes*.

## Literatúra
* Schiaffino, Eduardo (1933). La pintura y la escultura en la Argentina (1783-1894). Buenos Aires

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Argentínski maliari
Kategória:Argentínski architekti
Kategória:Osobnosti z Buenos Aires
Kategória:Argentínski krajinári
Loksa

náhľad|Video Loksa z dronu (2022)
**Loksa** je (samosprávne) mesto v Estónsku v kraji Harjumaa. Leží pri ústí rieky Valgejõgi do Harského zálivu Baltského mora. Mesto je známe svojimi lodenicami.

## Iné projekty

Kategória:Mestá v Estónsku
Kategória:Harjumaa
Kategória:Prístavné mestá v Estónsku
Kategória:Prístavné mestá Baltského mora
Maardu

**Maardu** je (samosprávne) mesto v Estónsku v kraji Harjumaa.

Mesto sa nachádza pri pobreží Randverského zálivu medzi riekou Pirita a Maardským jazerom. Územie mesta hraničí s obcou Viimsi na severe a s obcou Jõelähtme
na juhu. Mesto má viac ako 16 tisíc obyvateľov.

## Meno
Meno mesta je odvodené od rovnomennej dediny, ktorá sa nachádza za hranicami mesta, na území obce Jõelähtme. Etymológia mena nie je veľmi jasná; najčastejšie býva spojená so slovom *mardus*, označujúcim v estónskom folklóre nadprirodzených poslov smrti.

Podľa dediny Maardu bol rovnakým menom označovaný miestny panský statok. Podľa maardského statku dostalo svoje meno najprv Maardské jazero, podľa jazera potom továreň na spracovanie fosforitu, ktorá po vojne vznikla v blízkosti jazera, podľa továrne následne sídlisko, z ktorého sa vyvinulo dnešné mesto.

## Partnerské mestá
*  Białogard, Poľsko
*  Elektrėnai, Litva 
*  Chabarovsk, Rusko
*  Čchang-čchun,Čína
*  Čornomorsk, Ukrajina
*  Jēkabpils, Lotyšsko
*  Krasnogorsk, Rusko
*  Minsk, Bielorusko
*  Myrhorod, Ukrajina
*  Myškin, Rusko
*  Ostaškov, Rusko
*  Petrohrad, Rusko
*  Pikaljovo, Rusko
*  Prince George, Kanada 
*  Sihanoukville, Kambodža 
*  Vanadzor, Arménsko
*  Velikije Luki, Rusko

## Iné projekty

Kategória:Harjumaa
Kategória:Mestá v Estónsku
Dolné Štajersko

thumb|Poloha

**Dolné Štajersko** alebo **Štajersko** alebo **Slovinské Štajersko** (slov. *(Spódnja) Štajerska*, nem. *Untersteiermark*) je historický región na severovýchode Slovinska, ktorý predstavuje južnú tretinu bývalého Štajerského vojvodstva.

Nemá žiadny oficiálny status administratívnej jednotky Slovinska, hoci sa stále bežne používa asociácia s neoficiálnym regiónom.

## Iné projekty

Kategória:Slovinsko
Prekmurie

right|thumb|Poloha

**Prekmurie** alebo **Prekmurje** (slovin. *Prekmurje*, maď. *Muravidék*, prek. *Prekmürsko*, nem. *Übermurgebiet*) je najvýchodnejšia časť Slovinska. Susedí s Maďarskom na severovýchode, s Rakúskom na severozápade, Chorvátskom na juhu a so slovinským regiónom Štajerska na juhozápade. Okolo tisíc rokov bol región častou Uhorska, na rozdiel od ostatných častí Slovinska. Preto sa vyznačuje špecifickými jazykovými, kultúrnymi a náboženskými znakmi, ktorými sa odlišuje od zvyšku Slovinska (pozri napr. prekmurčina)

Kategória:Slovinsko
Paldiski

**Paldiski** (*[[ruština|rusky]] Балтийский Порт, [[nemčina|nemecky]] Baltischport, pôvodne [[švédčina|švédsky]] Rågervik*) je mesto a významný prístav ležiaci na polostrove Pakri v severozápadnom Estónsku. Mesto tvorí samosprávnu jednotku kraja Harjumaa, ku ktorej administratívne patria aj ostrovy Suur-Pakri a Väike-Pakri.

## Dejiny
Pôvodná osada na mieste dnešného Paldiski bola založená Švédmi a mala meno Rågervik. Jej význam však vzrástol až za ruskej nadvlády. Roku 1718 bola na pokyn cára Petra Veľkého zahájená stavba námornej pevnosti a hlbokého prístavu. Mestské práva získalo Paldiski roku 1783 ako Балтийский Порт (Baltijskij Port), resp. v úradnej nemčine baltských provincií Baltischport. Súčasné meno vzniklo poestónčením ruského názvu a oficiálne sa začalo používať od roku 1933.

Rusi sa do Paldiski nakrátko vrátili v roku 1939, aby tu vybudovali vojenskú námornú základňu. Svoju prácu dokončili až po skončení druhej svetovej vojny. V roku 1962 sa mesto stalo základňou sovietskych jadrových ponoriek a premenilo sa na uzavreté vojenské pásmo. Ruské vojenské lode opustili prístav až v roku 1994, ale kontrola nad miestnym jadrovým reaktorom bola predaná Estónsku až v nasledujúcom roku.

## Súčasnosť
V súčasnosti je Paldiski dôležitým nákladným prístavom. Pravidelne sa odtiaľto vyplavuje trajekt do švédskeho Kapellskäru, trajektové spojenie je aj s fínskym Hanko a nemeckým Lübeckom. Na území mesta sa nachádza aj Pakrijsky veterný park (Pakri Tuulepark), veterná elektráreň, ktorej výkon 56 GWh zodpovedá 1 % estónskej spotreby, čo s veľkou rezervou pokrýva aj všetku spotrebu samotného mesta. S poukázaním na túto skutočnosť sa Paldiski prezentuje ako „mesto zelenej energie“ (rohelise energia linn).

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Harjumaa
Kategória:Mestá v Estónsku
Kategória:Prístavné mestá v Estónsku
Kategória:Prístavné mestá Baltského mora
Nicolaas Bloembergen

**Nicolaas Bloembergen** (* 11. marec 1920, Dordrecht, Holandsko† 5. september 2017,  Tucson, Arizona, USA ) bol holandsko-americký fyzik. 

V roku 1981 dostal spolu s Arthurom Schawlowom a Kaiom Seigbahnom Nobelovu cenu za fyziku za ich prácu v oblasti laserovej spektroskopie.  Okrem Nobelovej ceny je držiteľom aj viacerých iných významných ocenení, napríklad v roku 1978 dostal Lorentzovu medailu.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziku
Kategória:Holandskí nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Nositelia Lorentzovej medaily
Kategória:Holandskí fyzici
Kategória:Fyzici USA
Kategória:Naturalizované osobnosti USA
Viliam Turský

Ing. **Viliam Turský** (* 20. október 1954, Turie) je slovenský politik. Od mája do augusta 2009 bol minister životného prostredia vo vláde Roberta Fica. 

V úrade nahradil 20. mája 2009 odvolaného Jána Chrbeta. 

Z funkcie bol odvolaný na podnet premiéra Roberta Fica za preukázanú nespôsobilosť, svoj odvolací dekrét podpísal 28. augusta 2009. 

## Referencie


## Pozri aj
* Kauza Interblue

## Externé odkazy
* Turský na webe Úradu vlády

Kategória:Narodenia v 1954
Kategória:Žijúci ľudia
Kategória:Absolventi Lesníckej fakulty Technickej univerzity vo Zvolene
Kategória:Ministri životného prostredia Slovenskej republiky
Kategória:Osobnosti z Turia
Žofia Bosniaková

**Barónka Žofia Bosniaková** alebo **Žofia Bošňáková** () **z [[Veľký Biel|Veľkého Bielu]]** (* 2. jún 1609, Šurany† 28. apríl 1644, Strečno) bola uhorská šľachtičná, po smrti uctievaná ako svätica, aj keď k jej oficiálnej kanonizácii doposiaľ nedošlo.

## Životopis

Narodila sa v rodine uhorského šľachtica a významného protitureckého bojovníka Tomáša Bosniaka na Šurianskom hrade. 
Začiatkom roku 1626 sa ako 17-ročná vydala za baróna Michala Serényiho, ktorý mal viaceré majetky na Morave, preto po svadbe Žofia odišla na jeho hrad Světlov v Bojkoviciach. Toto manželstvo trvalo veľmi krátko, pretože Michal Serényi 10. marca 1626 zomrel. Jej druhým manželom bol neskorší palatín František Vešeléni. Po svadbe v roku 1630 sa presťahovala do renesančného kaštieľa v obci Teplička nad Váhom. Tu sa jej narodili obaja synovia: Adam v roku 1630 a Ladislav v roku 1633. Jej život sa vyznačoval štedrosťou a obetavosťou voči poddaným. Zomrela roku 1644 v chýre svätosti.

## Uctievanie

Žofia bola pochovaná v kaplnke na Strečnianskom hrade. V roku 1729 preniesli slávnostne jej ostatky do kostola v Tepličke nad Váhom, kde boli neporušené uchovávané až do 1. apríla 2009, keď ich zničil psychicky narušený muž zo Žiliny. Dnes sa v kostole v truhle nachádzajú len obhorené kosti. V apríli 2012 boli na Strečnianskom hrade opäť uložené jej umelecky reštaurované pozostatky. Jej vernú podobu vymodeloval tím pod vedením akademického maliara Stana Lajdu.

Koncom 20. storočia Ján Chryzostom kardinál Korec vyzval na blahorečenie Žofie Bosniakovej. Proces blahorečenia však ešte nebol ukončený.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 
* 
* 
* 

## Externé odkazy
* Podpaľač zničil vzácnu múmiu Žofie Bosniakovej

Žofia
Kategória:Osobnosti zo Šurian
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Slovenskí šľachtici
Anija (obec)

**Anija** (po estónsky *Anija (vald)*) je obec patriaca do kraja Harjumaa.

Obec Anija má približne 6-tisíc obyvateľov, z ktorých viac ako polovica žije v meste Kehra a zvyšok v 31 dedinách:
*Aavere
*Alavere
*Anija
*Arava
*Härmakosu
*Kaunissaare
*Kehra (dedina)
*Kihmla
*Kuusemäe
*Lehtmetsa
*Lilli
*Linnakse
*Looküla
*Lükati
*Mustjõe
*Paasiku
*Parila
*Partsaare
*Pikva
*Pillapalu
*Rasivere
*Raudoja
*Rooküla
*Salumetsa
*Salumäe
*Soodla
*Uuearu
*Vetla
*Vikipalu
*Voose 
*Ülejõe

Správnym centrom obce je (vidiecke) mesto Kehra.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka obce Anija

Kategória:Obce v Estónsku
Kategória:Harjumaa
Administratívne členenie Estónska

thumb|Súčasné členenie Estónska na kraje
**[[Estónsko]]** sa hierarchicky člení takto:
*15 krajov (po estónsky singulár *maakond*) - pozri kraj (Estónsko)
*227 samosprávnych celkov (sg. *omavalitsus*; stav k febr. 2007) - pozri samosprávny celok (Estónsko); samosprávne celky sú aj administratívnymi celkami

Samosprávne celky sa ďalej delia na dva druhy:
*mestá (sg. *linn*) - pozri mesto (Estónsko); niektoré z nich sa delia na mestské časti (sg. *linnaosa*), ktoré sú čiastočnými samosprávnymi jednotkami
*obce (sg. *vald*); obce pozostávajú (podľa veľkosti a tradície, nie však na administratívne účely) z tzv. sídiel (sg. *asula* alebo *asustusüksus*); sídla sa delia na tieto druhy:
** (vidiecke) mestá (sg. *(vallasisene) linn*) - pozri vidiecke mesto (Estónsko)
** mestečká (sg. *alev*) - pozri mestečko (Estónsko)
** malé mestečká (sg. *alevik*) - pozri malé mestečko (Estónsko)
** dediny (sg. *küla*) 

Ako vidno, ako "mesto" sa označuje aj samosprávny celok (na úrovni obce), aj sídlo v rámci obce. V druhom prípade sa preto na rozlíšenie používa prívlastok "vidiecke".

## Externé odkazy
*http://www.eki.ee/knn/ungegn/un7_gdla.htm
Kraj (Estónsko)

thumb|Súčasné členenie Estónska na kraje
**Kraj** (po estónsky *maakond*) je najvyššia administratívna jednotka v Estónsku. 

V Estónsku je 15 krajov:
* Harjumaa (Harju maakond, Kraj Harju)
* Hiiumaa (Hiiu maakond, Kraj Hiiu)
* Ida-Virumaa (Ida Viru maakond, Kraj Ida-Viru/Východné Viru)
* Järvamaa (Järva maakond, Kraj Järva)
* Jõgevamaa (Jõgeva maakond, Kraj Jõgeva)
* Läänemaa (Lääne maakond, Kraj Lääne/Západ)
* Lääne-Virumaa (Lääne Viru maakond, Kraj Lääne-Viru/Západné Viru)
* Pärnumaa (Pärnu maakond, Kraj Pärnu)
* Põlvamaa (Põlva maakond, Kraj Põlva)
* Raplamaa (Rapla maakond, Kraj Rapla)
* Saaremaa (Saare maakond, Kraj Saare)
* Tartumaa (Tartu maakond, Kraj Tartu)
* Valgamaa (Valga maakond, Kraj Valga)
* Viljandimaa (Viljandi maakond, Kraj Viljandi)
* Võrumaa (Võru maakond, Kraj Võru)

Existuje vždy alternatívne tvar názvu v tvare "...-maa" (uprednosňovaný jazykovedcami) a v tvare "... maakond" (uprednostňovaný v administratívnej praxi).

## Pozri aj
* Administratívne členenie Estónska
Saue

**Saue** je estónske (samosprávne) mesto v kraji Harjumaa. Leží  juhozápadne od centra hlavného mesta Tallinnu.

## Dejiny
Prvým zárodkom budúceho mesta bolo založenie panského statku Saue v roku 1792. V 20. rokoch 20. storočia začalo na území okolo statku vznikať záhradné predmestie Tallinnu. V roku 1960 bolo Saue pripojené k Tallinnu ako nová mestská časť, ktorá v roku 1973 získala status mestečka, ale stále v rámci hlavného mesta Tallinnu. Roku 1993 získalo Saue status mesta, ktoré sa roku 1994 od Tallinnu osamostatnilo.

## Partnerské mestá
* Egedal, Dánsko
* Húsavík, Island
* Kozelets, Ukrajina
* Lappi, Fínsko
* Montemarciano, Taliansko
* Quincy-sous-Sénart, Francúzsko
* Sollentuna, Švédsko
* Vangaži, Lotyšsko

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Harjumaa
Kategória:Mestá v Estónsku
Jahoda (rod)

**Jahoda** (*Fragaria*) je rod rastlín z čeľade ružovité (*Rosaceae*). Ich plody sa často konzumujú.

## Druhy rastúce na Slovensku
* јаhoda ananásová/jahoda záhradná (*Fragaria ananassa*)
* jahoda čilská (*Fragaria chiloensis*)
* jahoda drúzgavicová / jahoda drúzgavica (*Fragaria moschata*)
* jahoda Hagenbachova (*Fragaria hagenbachiana*)
* jahoda obyčajná (*Fragaria vesca*)
* jahoda prehliadaná (*Fragaria neglecta*)
* jahoda prostredná (*Fragaria intermedia*)
* jahoda trávnicová / jahoda trávnica (*Fragaria viridis*)
* jahoda virgínska (*Fragaria virginiana*)

## Iné projekty

Kategória:Ružovité
Zoznam manželiek a manželov panovníkov Anglicka, Škótska, Veľkej Británie a Spojeného kráľovstva

**Zoznam manželiek a manželov panovníkov Anglicka, Škótska, Veľkej Británie a Spojeného kráľovstva** obsahuje mená manželov a manželiek vládnucích kráľov a kráľovien v Anglicku. Manželky týchto panovníkov mali titul *Queen consort*, čo v slovenčine znamená *Kráľovská manželka*.

## Anglosaskí panovníci (757 – 1016)

## Dánski panovníci (1017 – 1035)

## Anglosaskí panovníci (znovu) (1045 – 1066)

## Normanskí panovníci (1066 – 1152)

## Panovníci z rodu Anjouovcov alebo Plantagenetovcov (1154 – 1399)

## Lancasterskí panovníci (1403 – 1471)

## Yorkskí panovníci (1464 – 1485)

## Tudorovskí panovníci (1486 – 1558)

## Stuartovskí panovníci (1603 – 1707)

## Hanoverovský panovníci (1727 – 1861)

## Sasko-cobursko-gothajská dynastia (1901 – 1936)

## Windsorskí panovníci (1910 – súčasnosť)

## Zdroj
* 

Kategória:Zoznamy ľudí
Kategória:Zoznamy žien
Saaremaa

**Saaremaa** môže byť:
*ostrov v Estónsku, pozri Saaremaa (ostrov)
*kraj v Estónsku, pozri Saare maakond
Orech (rod)

náhľad|Orech kráľovský
**Orech** alebo zriedkavo **orešiak** (lat. *Juglans*) je rod rastlín z čeľade orechovité. Sú to stromy, často hospodársky využívané pre drevo a/alebo plody.

Na Slovensku je orech čierny (Juglans nigra) a orech kráľovský (Juglans regia).

## Iné projekty

Kategória:Orechovité
Štajersko

**Štajersko** (slovenský tvar normovaný resp. kodifikovaný od roku 1940; predtým sa používali aj tvary **Štýrsko** alebo **Štyrsko** ; ; slovin. *Štajerska*) môže byť:
* pred rokom 1918: Štajerské vojvodstvo
* od roku 1918 (kedy bolo územie rozdelené medzi Rakúsko a štát Srbov, Chorvátov a Slovincov): 
** rakúska spolková krajina (na území historického Horného a Stredného Štajerska), pozri Štajersko (spolková krajina)
** región v Slovinsku, synonymum: Dolné Štajersko, pozri Dolné Štajersko

## Referencie
Horné Štajersko

**Horné Štajersko** (nem. Obersteiermark, slov. Zgornja Štajerska) môže byť:
*územie zodpovedajúce hornej (t. j. severozápadnej) tretine historického Štajerského vojvodstva, pozri Horné Štajersko (časť rakúskeho Štajerska)
*v Slovinsku: rakúska spolková krajina Štajersko, pozri Štajersko (spolková krajina)
Lilli (Anija)

**Lilli** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V dedine žilo 1. januára 2009 120 ľudí, z toho 60 mužov a 60 žien.

## Poloha
Lilli leží asi 5 km od mesta Kehra a 32 km od hlavného mesta Tallinn. Do 2 km sa nachádzajú aj dediny Soodla, Looküla a Kuusemäe.

## Referencie

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Korutánsko

**Korutánsko** (zastarano: **Korutany**; , ) môže byť:
* historické územie rozkladajúce sa na juhu dnešného Rakúska, v severnej časti Slovinska a severovýchodnej časti Talianska napr.:
** od 7. storočia do roku 788 ranostredoveký slovansky štátny útvar, pozri Karantánia
** od roku 788 do roku 976 pohraničná marka Franskej ríše, pozri Korutánska marka
** od roku 976 do roku 1918 vojvodstvo v rámci Svätej rímskej ríše, neskôr dedičná krajina habsburskej monarchie, pozri Korutánskej vojvodstvo
** medzi rokmi 18111814 provincia Korutánsko, pozri Ilýrske provincie
** medzi rokmi 19391945 administratívna jednotka Nacistického Nemecka, pozri Reichsgau Kärnten
** medzi rokmi 19411945 administratívna jednotka pod nemeckou civilnou správou, pozri Korutánsko a Kraňsko (oblasť civilnej správy)
* súčasná rakúska spolková krajina, pozri Korutánsko (spolková krajina)
* súčasný štatistický región v Slovinsku, pozri Koroška regija
* neformálny región Slovinska, pozri Slovinské Korutánsko

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam panovníkov Rakúska
Lilli

**Lilli** môže byť:

* dedina v Estónsku v kraji Harjumaa v obci Anija, pozri Lilli (Anija)
* dedina v Estónsku v kraji Viljandimaa v obci Karksi, pozri Lilli (Karksi)
Partsaare

**Partsaare** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

1. januára žilo v dedine 24 občanov, z toho 11 mužov a 13 žien.

## Poloha
Partsaare leží asi 6,5 km od mesta Kehra a 29 km od hlavného mesta Tallinn. V blízkosti sa nachádzajú dediny Anija (1 km), Aavere (1,5 km) a Kuusemäe (3 km). V blízkosti sa nachádza rieka Soodla, ktorá je prítokom rieky Jägala.

## Referencie

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Aavere (Anija)

**Aavere** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V dedine žilo 1. januára 2009 18 občanov, z toho 7 mužov a 11 žien.

## Poloha
Aavere leží asi 7 km od mesta Kehra a 27 km od hlavného mesta Tallinn. Asi 8 km od dediny sa nachádza jazero Rummu. Aavere susedí s dedinami Partsaare (1,5 km), Anija (2,1 km), Kihmla (3,5 km), Kuusemäe (3,6 km), Sambu (3,7 km), Jägala (4,1 km).

## Referencie

## Externé odkazy
* Dedina Aavere na el. sprievodcovi eestigiid.ee 

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Aavere

**Aavere** môže byť:
* sídlo v Estónsku:
** dedina v obci Anija v kraji Harjumaa, pozri Aavere (Anija)
** dedina v obci Tamsalu v kraji Lääne-Virumaa, pozri Aavere (Tamsalu)
** dedina v obci Väike-Maarja v kraji Lääne-Virumaa, pozri Aavere (Väike-Maarja)
** časť dediny Lemmatsi v obci Ülenurme v kraji Tartu, pozri Lemmatsi
Mustjõe

**Mustjõe** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

Podľa sčítania 1. januára 2009 je Mustjõe dedinou s najmenším počtom obyvateľov v obci Anija. Má len 16 občanov, z toho 10 mužov a 6 žien.

## Poloha
Mustjõe leží asi 17 km od mesta Kehra a 45 km od hlavného mesta Tallinn. Najbližšími dedinami sú Aegviidu (5 km) a Pillapalu (8 km).

## Referencie

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Kultúrna západoslovenčina

**Kultúrna západoslovenčina** (iné názvy: **kultúrna západná slovenčina**, **západoslovenská kultúrna slovenčina**) bol variant kultúrnej predspisovnej slovenčiny – nekodifikovaná nadnárečová forma slovenčiny od vrcholného stredoveku do konca 18. storočia, ktorá vznikla na západnom Slovensku na základe západoslovenských nárečí, mestskej reči a reči vzdelancov.

Písaná podoba kultúrnej západoslovenčiny vznikla a formovala sa v západoslovenskej oblasti na základe ústnych kultúrnych prejavov, ktoré nadnárečový charakter začali nadobúdať už v čase vzniku miest asi v 11. alebo 12. storočí. Výraznejšiu nadnárečovú podobu získala v 13. – 14. storočí. Písomne doložená je v 16. storočí. V 17. – 18. storočí sa písané prejavy v kultúrnej západoslovenčine zdokonaľovali.

Zo žánrov ju najčastejšie reprezentujú dokumentárne žánre (záznamy v mestských knihách, súdne protokoly, korešpondencia a iné), ale nechýbajú ani literárne žánre, záznamy ľudových a poloľudových piesní a podobne. V hláskovej, gramatickej a lexikálnej stavbe tohto jazykového kultúrneho útvaru sa odrážajú základné znaky živej reči nižšej i vyššej honorácie, ktorá pôsobila na západnom Slovensku. Reč tejto vzdelanej vrstvy geneticky súvisela s exponovanými nárečiami, t. j. s nárečiami v okolí Trnavy, Trenčína a Žiliny a s rečou mešťanov týchto miest.

Postupne sa ustálili v zásade dva hlavné typy kultúrnej západoslovenčiny – južný (trnavský) a severný (trenčiansky). Južný typ charakterizovali osobitosti reči vzdelancov, ktorí pôsobili v Trnave a v jej okolí alebo v Skalici (reč bez dvojhlások, bez mäkkých spoluhlások alebo s ich minimálnym výskytom, s menším počtom deklinačných i konjugačných vzorov a podobne). Severný typ charakterizovali zasa osobitosti reči vzdelancov, ktorí pôsobili v Trenčíne a Žiline a v okolí týchto miest (napríklad výskyt dvojhlások, častejší výskyt mäkkých spoluhlások atď.). Okrem mestskej reči a západoslovenských nárečí písanú formu kultúrnej západoslovenčiny ovplyvňovala čeština (najmä v syntaxi), latinčina a v lexike aj maďarčina a nemčina. Možno však hovoriť aj o ďalších variantoch (idiolektoch); najdôležitejší z nich bol bohemizovaný variant (niekedy interpretovaný ako silne slovakizovaná čeština), ktorý sa formoval v 18. storočí v prostredí katolíckych intelektuálov (R. Hadbavný – kamaldulská slovenčina, H. Gavlovič a iní).

Južný (trnavský) variant poslúžil spolu s inými vplyvmi ako základ kodifikácie slovenčiny Antona Bernoláka.

## Zdroj
* presun z článku dejiny slovenčiny

## Ďalšia literatúra
* kultúrna západoslovenčina. In: 

Kategória:Dejiny slovenčiny
Kultúrna východoslovenčina

**Kultúrna východoslovenčina** (iné názvy: **kultúrna východná slovenčina**, **východoslovenská kultúrna slovenčina**) bol variant kultúrnej predspisovnej slovenčiny – nekodifikovaná nadnárečová forma slovenčiny od vrcholného stredoveku do konca 18. storočia, ktorá vznikla na východnom Slovensku na základe východoslovenských nárečí, ale neskôr reprezentuje kultivovaný úzus vzdelancov domáceho pôvodu, mešťanov a menších zemepánov.

Jej vznik je spojený so začiatkami tvorby slovenskej ľudovej slovesnosti vo vrcholnom stredoveku. Súvislý písaný prejav kultúrnej východoslovenčiny je doložený už z konca 15. storočia. Je to známy výhražný list mestu Bardejovu asi z roku 1493. Texty v kultúrnej východoslovenčine sa však začínajú častejšie objavovať od polovice 16. storočia tak ako v iných častiach Slovenska. Zväčša sú to dokumentárne žánre (listy, diáre, protokoly a podobne), no nechýbajú ani záznamy folklórneho prejavu a inej literárnej tvorby. Tlačené texty v kultúrnej východoslovenčine sú známe od polovice 18. storočia. V odbornej literatúre sa nazývajú kalvínske tlače. Ich jazyk je už normalizovaný. Pre jazyk písomností, ale aj tlačených kníh v kultúrnej východoslovenčine je charakteristické, že odráža výraznejšie znaky východoslovenských nárečí vo väčšom rozsahu ako jazyk písomností z iných častí Slovenska. Takými znakmi sú napríklad dz, c za staršie ď, ť, mäkkosť spoluhlások ň, ľ, respektíve aj ś, ź, koncovky -och, -om v pluráli pre všetky rody, ba aj niektoré typické slová (napríklad dakle, valal, trimac). Pravda, vyskytujú sa písomnosti aj bez týchto znakov. To naznačuje, že nadnárečový úzus vzdelanej východoslovenskej honorácie (kňazov, notárov a podobne) sa formoval nerovnomerne a zdĺhavo. V textoch býva spravidla menej bohemizmov, no vyskytujú sa polonizmy, menej ukrajinizmy.

## Zdroj
* presun z článku dejiny slovenčiny

## Ďalšia literatúra
* kultúrna východoslovenčina. In: 

Kategória:Dejiny slovenčiny
Kultúrna slovenčina

**Kultúrna slovenčina** alebo **kultivovaná slovenčina** alebo presnejšie **kultúrna predspisovná slovenčina** bol kultúrny jazyk (výsledok kultivácie jazyka) používaný na Slovensku od vrcholného stredoveku (súvislo písomne doložený až od 15./16. storočia) do konca 18. storočia.

Vznikala v 11./12. storočí. V 13.-14. stor. získavala výraznejšiu podobu. Do 16. stor. je doložená iba v ústnej forme, od 16. stor. aj v písomnej forme. V písanej forme sa realizovala v zásade v troch variantoch, ktoré odrážali jazykové zvláštnosti troch hlavných areálov slovenských nárečí. Preto sa hovorí o:
*kultúrna západoslovenčina
*kultúrna stredoslovenčina
*kultúrna východoslovenčina
Podrobnosti pozri v príslušných jednotlivých článkoch.

V 17. a 18. storočí sa kultúrna slovenčina zdokonaľovala, no stále niesla stopy základných areálov slovenských nárečí, s ktorými geneticky súvisela a s ktorými bola v kontakte. Hlavnou príčinou takého stavu bola skutočnosť, že Slovensko v starom Uhorsku, ale ani v Rakúsko-Uhorsku nemalo väčšie centrum, v ktorom by sa bol sústreďoval hospodársky a spoločensko-kultúrny život slovenskej spoločnosti a ktoré by súčasne bolo pôsobilo integrujúco i v procese kultivovania jazyka slovenského národa. 

## Zdroj
*presun z článku dejiny slovenčiny

Kategória:Dejiny slovenčiny
Kultúrna stredoslovenčina

**Kultúrna stredoslovenčina** (iné názvy: **kultúrna stredná slovenčina**, **stredoslovenská kultúrna slovenčina**) bol variant kultúrnej predspisovnej slovenčiny - nekodifikovaná nadnárečová forma slovenčiny od vrcholného stredoveku do konca 18. storočia, ktorá vznikla na západnom Slovensku na základe stredoslovenských nárečí, reči mešťanov a domácej drobnej šľachty.

V písanej podobe vznikla a vyvíjala sa v stredoslovenskej oblasti na základe ústnych kultúrnych prejavov, ktoré svojím vznikom siahajú do 11. stor. V 13.-14. storočí ju v mestskom a zemianskom prostredí prezentovali ústne verejné žánre (rokovania, verejné vyhlásenia a pod.). Súvislé texty sú doložené od 16. storočia. Kultúrnu stredoslovenčinu najčastejšie reprezentujú dokumentárne a literárne žánre. Zo začiatku 17. storočia je známy aj tlačený text (Ostrihomský rituál, 1625). Na rozhraní 18. a 19. storočia sa rozšírilo organizované zbieranie stredoslovenského slovesného folklóru a inej ústnej literárnej tvorby. Záznamy v prvej polovici 19. storočia vyšli tlačou (J. Čaplovič, P. J. Šafárik, J. Kollár).

Jazyk písomností aj tlačí v tomto kultúrnom útvare predspisovnej slovenčiny odráža nadnárečový úzus vzdelanej stredoslovenskej honorácie (kňazov, notárov, správcov a podobne) alebo zemanov. Tento úzus geneticky súvisí s exponovanými stredoslovenskými nárečiami najmä v severozápadnej časti stredného Slovenska, t. j. s nárečiami na dolnej Orave, v Liptove, Turci a na okolí Zvolena. Texty charakterizuje výskyt starších i novších stredoslovenských zvláštností (napríklad l za dl a tl, prípady rat-, lat-, v nominatíve plurálu v slovách prestieralá, lakeť, ražeň, hajdúsi) i mladších osobitostí (napríklad výskyt ä, dvojhlások ie, uo, ia, mäkkých spoluhlások ď, ť, ň, ľ, tvary dobruo, dobrieho). V niektorých textoch sa možno stretnúť aj s javmi charakteristickými pre juhovýchodný areál strednej slovenčiny (dobrího, chodímd). Vyskytujú sa aj javy českého pôvodu (toho dne, když, pak a iné) a v lexike aj slová z latinčiny, nemčiny a maďarčiny.

Na ústnej forme kultúrnej stredoslovenčiny založil Ľudovít Štúr svoju kodifikáciu slovenčiny.

## Zdroj
*presun z článku dejiny slovenčiny

## Ďalšia literatúra
* kultúrna stredoslovenčina. In: 

Kategória:Dejiny slovenčiny
Anija (dedina)

**Anija** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do rovnomennej obce Anija.

V dedine sa nachádza kaštieľ. Prvá písomná zmienka o ňom pochádza z roku 1482. Budova bola niekoľkokrát prestavaná. Jeho súčasný vzhľad je zo začiatku 19. storočia.

V dedine žilo 1. januára 2009 132 obyvateľov, z toho 66 mužov a 66 žien.

## Poloha
Anija leží asi 5 km od mesta Kehra a 29 km od hlavného mesta Tallinn. Asi 9 km od dediny sa nachádza jazero Rummu. Anija susedí s dedinami Partsaare (1,3 km), Kuusemäe (1,5 km), Aavere (2,1 km), Lilli (3,4 km), Kihmla (3,7 km), Soodla (4,2 km).

## Referencie

## Externé odkazy
* Dedina Anija na el. sprievodcovi eestigiid.ee 

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Richard Michael Mullane

**Richard Michael Mullan** (* 10. september 1943, Wichita Falls, Texas, USA) je americký dôstojník, skúšobný pilot a astronaut, ktorý letel trikrát do vesmíru.

## Životopis
Titul inžiniera letectva získal v roku 1975 na technologickom inštitúte vojenského letectva a stal sa z neho skúšobný pilot. Oženil sa a má tri deti. V roku 1978 bol prijatý, vtedy v hodnosti kapitána vojenského letectva, do NASA medzi kandidátov na post astronauta – pilota v Johnsonom vesmírnom stredisku..

## Lety do vesmíru
Prvý let Mullan absolvoval na palube raketoplánu Discovery na konci leta roku 1984. Išlo o misiu STS-41-D, v COSPAR označenú 1984-093A, na palube bolo celkom 6 astronautov. Počas letu vypustili tri satelity. Štartovali z rampy 39 na Vesmírnom stredisku Johna F. Kennedyho, pristáli v Kalifornii na leteckej základni Edwards

Druhý let absolvoval po štvorročnej pauze, v decembri 1988. Bola to štvordenná misia STS-27, podľa COSPAR 1988-106a, s raketoplán Atlantis. Bol to let utajovaný, so špionážnym satelitom Lacrosse a preto jeho posádku tvorila len pätica dôstojníkov americkej armády. Mullan bol vtedy plukovníkom.

Tretíkrát a naposledy letel v roku 1990. Posádka Atlantisu bola opäť päťčlenná, šesťdňová misia mala označenie STS-36, podľa COSPAR 1990-019A. Aj tentokrát išlo o vojenskú misiu s vypustením špionážnej družice.

* STS-41-D Discovery štart 30. august 1984, pristátie 5. septembra 1984
* STS-27 Atlantis, štart 2. december 1988, pristátie 6. december 1988
* STS-36 Atlantis, štart 28. február 1990, pristátie 4. marec 1990

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy

*  Na webe Space40
*  Misia STS-41-D
* Misia STS-27
*  Misia STS-36

## Zdroj

Kategória:Osobnosti z Texasu
Kategória:Kozmonauti USA
Kategória:Letci USA
Kategória:Osobnosti NASA
Kategória:Absolventi United States Military Academy
Ellison Shoji Onizuka

**Ellison Shoji Onizuka** (* 14. jún 1946, Kealakekual, Havaj, Spojené štáty – † 28. január 1986, nad Floridou) bol americký dôstojník, letec a astronaut . Pri svojom druhom štarte do vesmíru tragicky zahynul na palube  raketoplánu Challenger.

## Život
V decembri 1969 úspešne ukončil štúdium na univerzite v Colorade a získal titul majstra letectva. Potom nastúpil na leteckú základňu Edwards v Kalifornii - Mohavská púšť, kde pracoval v škole testovacích pilotov. V roku 1978 bol vybraný medzi kandidátov na astronautov ako potencionálny astronaut - špecialista. V tom čase bol ženatý a otec troch detí..

## Lety do vesmíru
Po prvýkrát letel v septembri 1985, keď mal 39 rokov, v raketopláne Discovery. Išlo o krátku vojenskú misiu STS-51-C, posádka bola zložená z piatich dôstojníkov a na obežnej dráhe vypustila špionážnu družicu. Štart aj pristátie boli na myse Canaveral - Kennedyho vesmírne stredisko na Floride. V COSPAR bola katalogizovaná ako 1985-010A.

Druhý let skončil tragicky 73 sekúnd po štarte z Floridy, celá posádka zahynula.

Lety v skratke:
* STS-51-C Discovery - štart 24. január 1985, pristátie 27. január 1985
* STS-51-L Challenger - štart 28. január 1986 

## Referencie



## Externé odkazy

*  Na webe Kosmo
*  Misia STS-51-C na webe MEK
*  Tragická misia STS-51-L  na webe Kosmo

Kategória:Kozmonauti USA
Kategória:Obete kozmických katastrof
Kategória:Osobnosti zo štátu Havaj
Kategória:Osobnosti USA japonského pôvodu
Manuel Gálvez

**Manuel Gálvez** (* 18. júl 1882, Paraná, Argentína - † 14. november 1962, Buenos Aires) bol argentínsky spisovateľ, básnik, esejista, historik a životopisec.

## Externé odkazy
*Biografías y Vidas - životopis Po španielsky
*Životopis Po španielsky

Kategória:Narodenia v 1882
Kategória:Úmrtia v 1962
Kategória:Argentínski spisovatelia
Kategória:Osobnosti na argentínskych poštových známkach
Steven Ray Nagel

**Steven Ray Nagel** (* 27. október 1946, Canton, Illinois, USA – † 21. august 2014, Columbia, Missouri) bol americký vojenský letec a astronaut. Vo vesmíre bol štyrikrát.

## Životopis
Strednú školu absolvoval v rodnom Cantone. Titul inžiniera letectva získal na univerzite v Illinois v roku 1969. Neskôr, po absolvovaní pilotnej školy sa stal testovacím pilotom na základni Edwards Air Force Base v Kalifornii. V roku 1978 bol zaradený do výcviku astronautov NASA ako astronaut-špecialista. V tej dobe bol už ženatý, bezdetný a mal hodnosť kapitána letectva. V rokoch 19781979 zvládol výcvik astronautov v Houstone a bol zaradený do ich skupiny. V nej zostal 14 rokov, počas ktorých štyrikrát letel do vesmíru, zakaždým s iným raketoplánom.

## Lety do vesmíru
Vo svojich 38 rokoch sa dostal na svoju prvú výpravu raketoplánom, v tej dobe bol už podplukovník. Misia s označením STS-51-G (podľa COSPAR 1985-048A) trvala 7 dní. Posádka bola medzinárodná, sedemčlenná. Počas letu vypustili satelit Spartan.

Toho istého roku letel znovu na misiu STS-61-A (COSPAR 1985-104A), opäť sedemdenný let raketoplánom. Na palube bola osemčlenná medzinárodná posádka a tiež laboratórium Spacelab.

O šesť rokov neskôr letel po tretíkrát, išlo o šesťdňovú misiu STS-37 (COSPAR 1991-027A). V nej bol Nagel, v tom čase už plukovník, veliteľ päťčlennej posádky. Počas letu okrem iného vypustili 15 tonovú družicu GRO.

Pri svojom poslednom lete s raketoplánom mal 46 rokov. Misia STS-55 (COSPAR 1993-027A) trvala 10 dní. Plukovník Nagel bol opäť veliteľom, v sedemčlennej posádke boli aj dvaja astronauti z Nemecka a so sebou viezli laboratórium Spacelab. Let bol venovaný práci v ňom.

### Lety v skratke
Všetky štyri lety štartovali na Floride, Cape Canaveral, Kennedyho vesmírne stredisko a končili pristátím na Nagelovej domovskej základni Edwards v Kalifornii.

* STS-51-G Discovery, štart 17. jún 1985, pristátie 24. jún 1985
* STS-61-A Challenger, štart 30. október 1985, pristátie 6. november 1985
* STS-37 Atlantis, štart 5. apríl 1991, pristátie 11. apríl 1991
* STS-55 Columbia, štart 26. apríl 1993, pristátie 6. máj 1993

## Referencie

## Externé odkazy

* Na webe Space40
* Misia STS-51-G na webe MEK
* Misia STS-61-A 
* Misia STS-37
* Misia STS-55

## Zdroj

Kategória:Kozmonauti USA
Kategória:Osobnosti z Illinoisu
Julio Cortázar

**Julio Cortázar** (* 26. august 1914, Ixelles – † 12. február 1984, Paríž) bol argentínsko-francúzsky prozaik, básnik, dramatik, esejista, novinár a prekladateľ. Cortázar je spolu s Borgesom a Casaresom považovaný za tvorcu novej podoby laplatskej fantastickej poviedky. Svoju prvú knihu *Presencia* vydal pod pseudonymom **Julio Denis**.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Argentínski spisovatelia
Kategória:Argentínski básnici
Kategória:Pochovaní na cintoríne Montparnasse
Lotus

**Lotus** môže byť

* súčasný latinský (vedecký) názov rodu z čeľade bôbovité, ktorý sa po slovensky volá ľadenec, pozri ľadenec 
* v staroveku: latinský názov rôznych rastlín, po slovensky lotos, pozri pod lotos
* britský výrobca športových a pretekárskych áut, pozri Lotus (výrobca)
* pôvodný tím Formuly 1, pozri Team Lotus
* malajzijsky tím Formuly 1, pozri Team Lotus (2010 – 2011)
* tím Formuly 1 pôsobiaci v rokoch 2012-15, pozri Lotus F1
* počítačová hra, pozri Lotus (počítačová hra)
* hudobné albumy:
** Lotus (Christina Aguilerová)
** Lotus (Elisa)
** Lotus (Santana)
Bôbovité

**Bôbovité** (; staršie: **vikovité** - , **motýľokveté** alebo veľmi zastarano *motýľovité* - ; menej formálne: **leguminózy** - ) je veľká čeľaď dvojklíčnolistových rastlín z podtriedy ružové (*Rosidae*). Patrí medzi najvýznamnejšie poľnohospodárske čeľade (pozri strukovina).

Medzi bôbovité patria suchozemské kvitnúce rastliny, ktorých plodom je struk pukajúci po dozretí na dve chlopne. Struk vznikol zrastením jedného plodolistu.

Čeľaď zahŕňa okolo 750 rodov, medzi ktoré patria napríklad hrach (*Pisum*), fazuľa (*Phaseolus*), ďatelina (*Trifolium*), lucerna (*Medicago*), hrachor (*Lathyrus*), lupina (*Lupinus*) či vika (*Vicia*). Mnohé rody sú z poľnohospodárskeho hľadiska veľmi významné ako potravina, krmovina, či prostriedok na zvyšovanie úrodnosti pôdy. Niektoré sa pestujú aj ako okrasné rastliny. Veľa hospodársky významných bôbovitých rastlín patrí medzi strukoviny.

## Opis
Koreňová sústava bôbovitých často siaha do veľkých hĺbok. Na povrchu koreňov žijú symbiotické nitrifikačné baktérie, čiže baktérie schopné viazať vzdušný dusík. Vďaka tomu dokážu bôbovité rastliny obohacovať pôdu na ktorej rastú o dusík a preto sa niekedy pestujú ako tzv. *zelené [[hnojivo]]*.

Stonka je niekedy (rody *[[Robinia]]*,* [[Astragalus]]* a iné) drevnatá, inokedy (rody *[[Lotus]]*, *[[Trifolium]]* a ďalšie) dužinatá. Listy môžu byť jednoduché alebo zložené (perovito či dlaňovito). Väčšinou majú palístky, ktoré sa u agáta premenili na tŕne. Iné rody sú charakteristické úponkami.

Kvety sú obojpohlavné a majú sklony k dvojstrannej symetrii. Kalištných a korunných lupienkov je po 5, čomu zodpovedá aj zápis v kvetnom vzorci K(5) C(5). Kalištné lístky sú zrastené a korunné lupienky voľné, len dva dolné čiastočne zrastené. Zrasteným lupienkom sa hovorí člnok a v jeho vnútri sú ukryté tyčinky (v počte 10) a piestik. Kvety väčšinou vytvárajú súkvetia, napríklad hlávky, strapce alebo klasy. Opeľovanie zabezpečuje predovšetkým hmyz.

## Systém
Čeľaď zahŕňa tri podčeľade, *[[Caesalpinioideae]]*, *[[Faboideae]]* a *[[Mimosoideae]]*. 

Zoznam všetkých recentných rodov je na stránke Zoznam rodov čeľade bôbovité.    

## Galéria

Image:MG 7005.jpg|*[[Acacia baileyana]]*
Image:Indigofera-gerardiana.JPG|*[[Indigofera gerardiana]]*
Image:Lathyrus odoratus 5 ies.jpg|*[[Lathyrus odoratus]]*
Image:Trifolium repens (inflorescense) Edit.jpg|*[[Trifolium repens]]*
Image:Blauwschokker Kapucijner rijserwt Pisum sativum.jpg|*[[Pisum sativum]]*
Súbor:Lupinus polyphyllus.JPG|*[[Lupinus polyphyllus]]*
Image:CalliandraEmarginata.JPG|*[[Calliandra|Calliandra emarginata]]*
File:Vicia pannonica2 W.jpg|*[[Vicia pannonica]]*


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Biopedia 
* Charakteristika bôbovitých
Alavere

**Alavere** môže byť:

* dedina v Estónsku v kraji Harjumaa v obci Anija, pozri Alavere (Anija)
* dedina v Estónsku v kraji Jõgevamaa v obci Jõgeva, pozri Alavere (Jõgeva)
* dedina v Estónsku v kraji Lääne-Virumaa v obci Vinni, pozri Alavere (Vinni)
SS 433

**SS 433** alebo **V1343 Aquilae** je tesná dvojhviezda v súhvezdí Orol. Skladá sa z masívnej normálnej plazmovej hviezdy s hmotnosťou 10 sĺnk a čiernej diery s hmotnosťou 5 sĺnk. 

Výtrysky z jej akréčneho disku dosahujú štvrtinu rýchlosti svetla a v röntgenovom spektre dosahujú dĺžku 90 svetelných rokov na obe strany. Žeravý akréčny disk okolo čiernej diery je neustále dopĺňaný z normálnej hviezdy a je zdrojom väčšiny svetla. Takisto je intenzívnym zdrojom rádiového a gama-žiarenia. Nachádza sa v strede rozsiahlych zvyškov supernovy označených ako W 50. Obe zložky tvoria zákrytovú dvojhviezdu. Perióda obehu je 13 dní a tento dvojhviezdny systém sa od nás nachádza 15 000 ly ďaleko. 

Pretože sa v spektre dvojhviezdy vyskytujú intenzívne vodíkové emisné čiary, bola dvojhviezda zaradená do Stephensonovho-Sanduleakovho (SS) katalógu hviezd s emisnými čiarami publikovaného v roku 1977.

## Zdroj
*

Kategória:Súhvezdie Orol
Kategória:Zákrytové dvojhviezdy
Kategória:Čierne diery
Kategória:Röntgenové zdroje
Kategória:Gama zdroje
Kategória:Rádiové zdroje
Kategória:BWE objekty
Kategória:4C objekty
Kategória:2E objekty
Kategória:2MASX objekty
Kategória:RX objekty
Kategória:1RXS objekty
2818570
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1976
Keila (rozlišovacia stránka)

**Keila** môže byť:

* mesto v Estónsku v kraji Harjumaa, pozri Keila
* obec v Estónsku v kraji Harjumaa, pozri Keila (obec)
* mestečko v tejto obci, pozri Keila-Joa
* rieka v Estónsku, pozri Keila (rieka)
* obec v Nemecku v spolkovej krajine Durínsko, pozri Keila (Durínsko)
* dedina na severe Nórska, pozri Keila (Nórsko)
* dedina na pobreží v Papui-Novej Guinei, pozri Keila (Papua-Nová Guinea)
* biblické mesto, pozri Keila (Biblia)
Alavere (Anija)

náhľad|Alavere 2022
**Alavere** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V obci sa nachádza zámok postavený v roku 1620. V roku 1905 však počas povstania vyhorel. Zámok bol neskôr zrekonštruovaný.

1. januára 2009 tu žilo 367 ľudí, z toho 181 mužov a 186 žien.

## Poloha
Alavere leží asi 11 km od mesta Kehra a 36 km od hlavného mesta Tallinn. Asi 11 km od dediny sa nachádzajú jazerá Kaksikjärv, Rõõsa järv, Kootsjärv a Mustijärv. Alavere susedí s dedinami Uuearu (2 km), Rooküla (3 km), Rasivere (3,9 km), Pikva (4 km), Lükati (4,3 km) a Nõmbra (4,9 km), ktorá patrí do obce Kose.

## Referencie

## Externé odkazy
* Dedina Alavere na el. sprievodcovi eestigiid.ee 

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Härmakosu

**Härmakosu** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V dedine 1. januára žilo 68 ľudí, z toho 35 mužov a 33 žien.

## Poloha
Härmakosu leží asi 11,5 km od mesta Kehra a 39 km od hlavného mesta Tallinn. Asi 10 km v okolí dediny sa nachádzajú jazerá Mähuste Järv, Kivijärv, Kahala Järv, Koitjärv, Rummu Järv a asi 3,5 km od dediny sa nachádza priehrada Soodla Veehoidla. Härmakosu susedí s dedinami Kosu (1,1 km), Raudoja (1,2 km), Kõrve Kaks (1,7 km), Kõrve Üks (2,7 km), Kõrveveski (4,9 km), Vikipalu (5,7 km).

## Referencie

## Externé odkazy
* Dedina Aavere na el. sprievodcovi eestigiid.ee 

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Arava (Estónsko)

**Arava** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V dedine žilo 1. januára 40 obyvateľov, z toho 21 mužov a 19 žien.

## Poloha
Arava leží asi 8,5 km od mesta Kehra a 38 km od hlavného mesta Tallinn. Arava susedí s dedinami Pikva (2,4 km), Kaunissaare (3,5 km), Uuearu (3,6 km), Rooküla (4,9 km), Alavere (5,2 km), Lehtmetsa (5,9 km).

## Referencie

## Externé odkazy
* Dedina Arava na el. sprievodcovi eestigiid.ee 

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Kaunissaare

**Kaunissaare** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V dedine žilo 1. januára 2009 93 ľudí, z toho 50 mužov a 43 žien.

## Poloha
Kaunissaare leží asi 5 km od mesta Kehra a 35 km od hlavného mesta Tallinn. Kaunissaare susedí s dedinami Pikva (2,7 km), Lehtmetsa (2,7 km), Arava (3,5 km), Ojaküla (4,4 km), Rooküla (4,6 km), Känkari (4,7 km).

## Referencie

## Externé odkazy
* Dedina Kaunissaare na el. sprievodcovi eestigiid.ee 

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Kehra

**Kehra** môže byť:
*mesto v Estónsku, pozri Kehra (mesto)
*dedina v Estónsku, pozri Kehra (dedina)
Lepsius XXIV

**Lepsius XXIV** alebo **Pyramída Lepsius XXIV** je ruina menšej pyramídy pri dedine Abúsír v Egypte, ktorá stojí v blízkosti Pyramídy Chentkaus II.

Majiteľ pyramídy ostáva dodnes neznámy. Výskyt mena Ptahšepses, vezíra faraóna Niuserreho (okolo 2416 – 2388), na niektorých miestach stavby ju zaraďujú do obdobia panovania tohto faraóna. Vezír pravdepodobne dohliadal na práce na pyramíde. Fragmenty nájdené na mieste naznačujú, že ide o majiteľku a dispozícia zádušného chrámu zase napovedá, že to bola kráľovná. Je možné, že bola Niuserreho manželkou, alebo manželkou jeho staršieho brata Raneferefa. V súčasnosti je pyramída zdevastovaná. Má otvorenú subštruktúru, čo aspoň umožňuje získať informácie o spôsobe výstavby. Odhalená subštruktúra pozostáva zo zostupnej chodby a priestoru pohrebnej komory, ktorá je približne v strede základne. V jej rozvalinách sa našli fragmenty sarkofágu z červenej žuly, časti pohrebnej výbavy a alabastrových kanôp, a poškodená múmia asi 25-ročnej ženy. Zádušný chrám bol zničený ťažbou kameňa už počas Novej ríše a Neskorého obdobia. V jeho pozostatkoch sa však nenašla stopa po reliéfnej výzdobe, čo naznačuje, že chrám buď výzdobu nemal, alebo nebol dokončený.

Objekt si všimol už Lepsius a zaradil ho do svojho zoznamu pod číslo 24. Borchardt ju pri zbežnej prehliadke považoval za mastabu. V prvej polovici 80. rokov minulého storočia tu začal výskum vtedajší Československý a neskôr Český egyptologický ústav.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam egyptských pyramíd
* Lepsiusov zoznam pyramíd

## Iné projekty

## Literatúra
* 
* 

Kategória:Pyramídy v Egypte
Lehtmetsa (Anija)

**Lehtmetsa** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V tesnej blízkosti dediny sa nachádza rieka Jägala.

V dedine žilo 1. januára 2009 781 ľudí, z toho 352 mužov a 429 žien.

## Poloha
Lehtmetsa sa nachádza asi 3 km od mesta Kehra a 34 km od hlavného mesta Tallinn. Lehtmetsa susedí s dedinou Kaunissaare (2,7 km) a mestom Kehra (2,9 km).

## Referencie


Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Kuusemäe

**Kuusemäe** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V dedine žilo 1. januára 23 ľudí, z toho 8 mužov a 15 žien.

## Poloha
Kuusemäe leží asi 4 km od mesta Kehra a 30 km od hlavného mesta Tallinn. Asi 10 km od dediny sa nachádza jazero Rummu. Kuusemäe susedí s dedinami Anija (1,5 km), Lilli (2,2 km), Partsaare (2,7 km), Paasiku (2,9 km), Soodla (3,4 km), Salumetsa (3,5 km).

## Referencie

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Kihmla

**Kihmla** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V dedine 1. januára žilo 37 ľudí, z toho 18 mužov a 19 žien.

## Poloha
Kihmla leží asi 5 km od mesta Kehra a 26 km od hlavného mesta Tallinn. Asi 10 km od dediny sa nachádza jazero Lõilasmäe Järv. Kihmla susedí s dedinami Salumäe (1,9 km), Parila (2,1 km), Paenurme (3,4 km), Aavere (3,5 km), Anija (3,7 km), Sambu (3,7 km).

## Referencie

## Externé odkazy
* Dedina Kihmla na el. sprievodcovi eestigiid.ee 

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku
Ševčík

**Ševčík** (*Sevcsik, Sefcsik, Scheffczyk, f. Ševčíková…*):

* František Ševčík (1942–2017)
* František Ševčík (1972) (* 1972)
* Jaroslav Ševčík (1932, Horní Lideč – 2005), slovenský tanečný choreograf, režisér
* Karek Ševčík, česko-slovenský hokejista
* Otakar Ševčík (1852, Horažďovice, južné Čechy – 1934, Písek), český huslista, husľový pedagóg

## Pozri aj
* Ševčenko
* Ševčenkova
Lehtmetsa

**Lehtmetsa** môže byť:

* dedina v Estónsku v kraji Järvamaa v obci Albu, pozri Lehtmetsa (Albu)
* dedina v Estónsku v kraji Harjumaa v obci Anija, pozri Lehtmetsa (Anija)
* dedina v Estónsku v kraji Pärnumaa v obci Halinga, pozri Lehtmetsa (Halinga)
* dedina v Estónsku v kraji Saaremaa v obci Muhu, pozri Lehtmetsa (Muhu)
Kehra (dedina)

**Kehra** je estónska dedina nachádzajúca sa v kraji Harjumaa, v rámci ktorého patrí do obce Anija.

V dedine žilo 1. januára 2009 32 ľudí, z toho 17 mužov a 15 žien.

## Poloha
Dedina Kehra leží pri meste Kehra a 31 km od hlavného mesta Tallinn. Kehra susedí s dedinami Salumetsa (1,1 km), Paasiku (1,6 km), Ojaküla (2,7 km), Lehtmetsa (2,9 km), Ülejõe (3 km), Kuusemäe (4 km).

## Referencie

Kategória:Harjumaa
Kategória:Sídla v Estónsku