Konská železnica Praha – Lány

[náhľad|Pôvodná budova prvej železničnej stanice na území dnešnej Prahy z r. [1831]]
**Konská železnica PrahaLány** () bola po trati z Českých Budějovíc do Linza druhá najstaršia verejná železnica v kontinentálnej Európe. Viedla z Prahy cez Kladno a Stochov do Lán a v súčasnosti v jej trase vedie dnešná trať 120 na Rakovník.

## História
Železnicu prevádzkovalo združenie pražských mešťanov a šľachticov s názvom Pražská železniční společnost. V roku 1825 o koncesiu požiadal gróf Kašpar Šternberk a Eugen Vrbna a právo na postavenie trate získali 30. júla 1827. Podľa cisárskeho privilégiá mala železnica pokračovať z Kladna cez krivoklátske lesy, Zbečno a Liblín do Plzne. Trať vymeriaval Joachim Barrande, pričom objavil bohaté náleziská skamenelín.

Železnica mala rozchod koľajníc 1120&nbsp;mm a liatinové koľajnice boli pololožené na podvaloch z tvrdého pieskovca. So stavbou sa začalo pri obci Kačice a v roku 1828 bol pripravený prvý kilometrový skúšobný úsek. Na ňom sa zistilo, že koľajnice sa lámu, podvaly drobia a celkom vyhovujúce nie sú ani vozne. Od 21. mája 1830 bola v prevádzke časť od Brúsky v mieste dnešnej stanice Praha-Dejvice (vtedy sa stanica pravdepodobne označovala názvom Praha, po roku 1863 je doložený názov Praha-Písecká brána), do stanice Kladno-Vejhybka. Ešte v roku 1830 bola predĺžená cez Stochov do Lán a v roku 1833 až do polesí Píně, juhozápadne od Lán na Křivoklátsku, kde sa výstavba po 58,7&nbsp;km zastavila.

Roku 1831 bola vybudovaná Chotkova cesta, ktorá umožnila krátke dopravné spojenie od Bruskej brány na Malú Stranu a cez Karlov most do centra Prahy.

Pre ekonomický neúspech bola verejná prevádzka v roku 1834 zastavená a železnica začala rýchlo chátrať. V roku 1836 si trať prenajal podnikateľ Schimann a v tej dobe bolo prevádzkyschopných iba 12&nbsp;km trate. Schimann vykonal rekonštrukciu, po ktorej bola železnica schopná voziť drevo a uhlie. Následne ju prevzal knieža Karel Egon II. z Fürstenberka, najväčší veriteľ, majiteľ lánských lesov. V roku 1839 ho cisár Ferdinand I. zbavil povinnosti dostavať trať až do Plzne, pretože pôvodný plán sa ukázal málo reálny. Konská železnica slúžila najmä na dopravu dreva, stavebného kameňa, prípadne i obilia, neskôr aj uhlia do Prahy, s osobnou dopravou sa pôvodne nepočítalo.

Roku 1846 dostal Fürstenberk päťdesiatročné cisárske privilégium pre stavbu odbočnej trate k buštěhradským baniam a požiadal o povolenie prestavať existujúcu trať na parný pohon a normálny rozchod a napojiť ju v Prahe na Severnú železnicu. V dôsledku revolúcie roku 1848 bol projekt odložený a kladenské uhoľné baníctvo presadzovalo radšej spojenie z Kladna do Kralup. Až 20. novembra 1855 získala koncesiu pre prevádzku Pražsko-Lánskej konskej železnice „Buštěhradská železničná spoločnosť“, v ktorej boli kapitálovo zastúpené ťažobné spoločnosti, a Fürstenberk bol donútený postaviť i trať do Kralup. Roku 1863 bola trať prestavaná na normálny rozchod a parnú prevádzku a v roku 1866 predĺžená cez tunel v Stromovke po stanicu Bubny. Od tejto prestavby sa trati hovorilo Buštěhradská dráha. K jej zoštátneniu došlo v roku 1923.

Lesný úsek zo Stochov do Píně zostal ako konská železnica až do roku 1873, potom bol traťový zvršok rozobraný. Zachovali sa niektoré pieskovcové mostíky a pri horárni Pině aj bývalá budova stanice. Pri stanici v Kamenných Žehroviciach pri bývalom násype konskej železnice sa jej histórii venuje jedenáste zastavenie náučného chodníka *Povodí středního Kačáku* – Drvotova stezka.

V súčasnej dobe sú zvažované možnosti rekonštrukcie pražskej časti dráhy na železničnú rýchlodráhu alebo kapacitnú prímestskú železnicu k letisku Ruzyně, prípadne do Kladna.

## Opis trate
vpravo|náhľad|Zvyšok násypu východne od stanice Kamenné Žehrovice
Východisková stanica, Bruska, dnes patrí do územia Dejvíc, budova terajšej stanice Praha-Dejvice sa nachádza na protiľahlej strane koľajiska, než pôvodná staničná budova konskej trate. Trasa v záreze podchádza Svätovítsku ulicu a v ďalšom úseku tvorí hranicu medzi Dejvicami a Strešovicami, Dejvicami a Vokovicami, Veleslavínom a Vokovicami. Od dnešnej stanice Praha-Veleslavín pokračuje územím Veleslavína proti prúdu Litovického potoka, cez Liboc do Ruzyně, v ktorej skladovej zóne je na trať napojená sústava vlečiek, cez stanicu Praha-Ruzyně. Trasa pokračovala cez Hostivice, Jeneč, Pavlov, Malé Přítočno, Pletený Újezd, železničnú stanicu Kladno (s vetvením tratí), Kladno-Rozdělov, stanicu Kamenné Žehrovice ležiacu v lesoch severne od rovnomennej obce, cez Srby, Kačice, Stochov a Rynholec.

V Rynholci trasa bývalej „koněspřežky“ odbočuje z trasy dnešnej železnice, ktorá pokračuje cez Nové Strašecí do Rakovníka. Pôvodná trasa z Rynholca odbočuje ostro na juhovýchod do Lán, odtiaľ zhruba juhozápadným smerom okolo vrchu Habrová stráň, súbežne s dnešnou cestou 236 cez osadu Píně a pred osadou Brejl potom na severozápad proti toku Klíčavy k Pínskej hájovni.

## Referencie


## Pozri aj
* Buštěhradská dráha

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Pražsko-Lánská konská železnica do Lán, web Železnice v Prahe
* Naša prvá železnica, 120 rokov miestnej dráhy Choceň – Vysoké Mýto – Litomyšl, Spoločnosť železničná pri DKV Česká Třebová
* Zabudnutá železnica, web Křivoklátsko
* Konská železnica Praha – Lány Sládečkove vlastivedné múzeum v Kladne
* Obec Lány – História, web Lány
* ŽST Praha-Dejvice , prahamhd.vhd.cz
* ''Kamenné Žehrovice: Pozostatky koněspřežky sa zachovali dodnes'' , 15. 1. 2008, Mladá fronta DNES, Rubrika Kladensko, strana: 04
* Kolektív autorov: *150 rokov železníc v Prahe*, Magnet-Press, Praha, 1995, 38 strán
* M. Krejčík: *Po stopách našich železníc*, Nadas, Praha, 1991, 284 strán
* M. Šorel, M. Slavík: *125 rokov začatia parnej prevádzky na trati Kladno – Praha Dejvice*, ZO SZM LD Kladno, Kladno, 1988, 55 strán
* F. Švarc: *Pražsko-Lánská konská železnica*, Rakovník, 1998
* *Křivoklátsko a Rakovnicko* (č. 33), turistická mapa 1:50000, 3. vydanie, Trasa s.r.o., nakl. Klubu českých turistov, 2006, ISBN 80-7324-087-4
* Kroupová: Trasa Pražsko-Lánskej koněspřežky, bakalárska práca, Fakulta humanitných štúdií Karlovej univerzity 2010 (staré a nové mapy)

## Zdroj
*

Kategória:Zrušené železničné trate v Česku
Kategória:Doprava v okrese Praha-západ
Kategória:Železnica v Česku
Kategória:Úzkorozchodná železnica
Kategória:Technické pamiatky v Česku
Kategória:Vzniklo v 1830
Kategória:Zaniklo v 1923