open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Slovenská florbalová extraliga žien 2015/16

**Slovenská florbalová extraliga žien** v sezóne **2015/16** bol 11. ročník extraligy florbalistiek, najvyššej florbalovej súťaže žien na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz florbalu (SZFB). V súťaži účinkovalo 10 družstiev, čo je o 3 tímy viac ako v minulej sezóne. Titul získalo družstvo ŠK 98 Pruské, ktoré vo finálovej sérii vyhralo nad víťazom základnej častiFBK Kométa Spišská Nová Ves.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej hral každý s každým dvakrát doma a vonku, nasledovalo play-off s ôsmymi najlepšími tímami. Play-off sa hralo na 3 víťazné zápasy, v ktorých prvé 2 zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa nehralo, o bronzových medailách rozhodovalo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Po dvoch rokoch sa opäť hrala aj prelínacia súťaž. Hrali v nej 2 posledné celky po základnej časti, ktoré doplnili 2 tímy 1. ligy.

## Účastníci

## Výsledky
### Tabuľka po základnej časti

Zdroj: szfb.sk 

### Play-off
;Štvrťfinále 

;Semifinále 

;Finále 

## Konečné umiestnenie

## Prelínacia súťaž
 
Pozn: 2. tím 1. ligyFbK Tvrdošín "B" nemohol postúpiť do extraligy, preto ho nahradil 3. tím 1. ligy.

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenská florbalová extraliga mužov 2015/16

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu florbalu

## Zdroje
* Extraliga žien 2015/16 na štatistickej stránke Slovenského zväzu florbalu
* Extraliga žien na stránke slovakfloorball.sk
* Extraliga žien na stránke extraligaflorbal.sportvin.sk

Kategória:Florbal v 2015
Kategória:Florbal v 2016
Kategória:Slovenská florbalová extraliga žien
Slovenská florbalová extraliga mužov 2015/16

**Slovenská florbalová extraliga mužov** alebo **SALMING extraliga** v sezóne **2015/16** bol 15. ročník extraligy florbalistov, najvyššej florbalovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz florbalu (SZFB). V súťaži účinkovalo opäť 12 družstiev. Novým majstrom Slovenska sa stalo družstvo FK ATU Košice, ktoré vo finálovej sérii vyhralo nad víťazom základnej častiFbO Florko Košice.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej hral každý s každým jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off ôsmich najlepšie umiestnených tímov. Play-off sa hralo na 3 víťazné zápasy, v ktorých prvé 2 zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa nehralo, o bronzových medailách rozhodlo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Posledné družstvo po základnej časti zostúpilo do 1. ligy. Predposledné hralo baráž s 2. tímov 1. ligy.

## Účastníci

Pozn: Klub *Tsunami Stupava* si zmenil meno na *Tsunami Záhorská Bystrica*.

## Výsledky
### Základná časť
;Zápasy 

;Tabuľka 

Zdroj: szfb.sk 

### Play-off
;Štvrťfinále 

;Semifinále 

;Finále 

## Konečné umiestnenie

## Baráž o extraligu

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenská florbalová extraliga žien 2015/16

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu florbalu

## Zdroje
* Extraliga mužov 2015/16 na štatistickej stránke Slovenského zväzu florbalu
* Extraliga mužov na stránke slovakfloorball.sk
* Extraliga mužov na stránke extraligaflorbal.sportvin.sk

Kategória:Florbal v 2015
Kategória:Florbal v 2016
Kategória:Slovenská florbalová extraliga mužov
Kaptol (Záhreb)

thumb|Ulica Kaptol
[thumb|Námestie na Kaptole a [záhrebská katedrála]]
**Kaptol** () je časť Horného mesta v Záhrebe a sídlo Záhrebskej arcidiecézy. Spolu s Gričom (Gradecom) tvorí záhrebské Horné mesto (*Gornji grad*).

## Dejiny

Existencia Kaptolu, osady na východnom svahu, je doložená od roku 1094, kedy uhorský kráľ Ladislav I. založil Záhrebskú diecézu. Biskupstvo, biskupova rezidencia a katedrála sa nachádzali v juhovýchodnej časti kaptolského kopca. V blízkosti katedrály sa nachádzala Vlaška ves. Tá bola pod správou biskupa a prvá zmienka o nej pochádza z roku 1198. Ulica Kaptol sa tiahla z juhu na sever cez kaptolský kopec a pozdĺž nej stáli v radoch domy kanonikov. Názov *Kaptol* pochádza z latinského *capitulum* (), čo znamená "zbor kanonikov pri biskupskom chráme".

Katedrála bola vysvätená v roku 1217, ale v roku 1242 bola silne poškodená po mongolskom vpáde. Po roku 1263 bola zreštaurovaná a zrekonštruovaná. Osada Kaptol mala tvar nepravidelného štvoruholníka s južným vstupom na ulici Bakačeva a s koncom na severe pri dnešnej základnej škole Miroslava Krležu. 

V stredoveku nemal Kaptol vlastné hradby. Bol len obkolesený drevenými plotmi a palisádami, ktoré boli opakovane ničené a opravované. Hradby a obranné veže okolo Kaptola boli postavené v rokoch 1469-1473. Veža Prislin blízko dnešnej základnej školy je jedna z najlepšie zachovaných z toho obdobia. V roku 1493 Turci dorazili k Sisku a začali ho obliehať, ale boli porazení. Zo strachu pred tureckou inváziou dal záhrebský biskup postaviť hradby okolo katedrály a svojej rezidencie. Obranné hradby a veže postavené v rokoch 1512-1520 sa zachovali dodnes, s výnimkou opevnenia z prednej strany katedrály, na Kaptolskom námestí. Táto časť hradieb bola zbúraná v roku 1907.

V 13. storočí boli postavené dva gotické kostoly - kostol sv. Františka s  františkánskym kláštorom a kostol sv. Márie, rekonštruovaný v 17. a 18. storočí. Na Opatovine dodnes možno vidieť malé domy bývalých obyvateľov Kaptolu, ale niektoré uličky v dolnej časti Kaptola boli v roku 1926 zničené pri výstavbe súčasnej tržnice Dolac. V roku 1334 kaptolskí kanonici založili osadu pre služobníctvo blízko svojich rezidencií, na sever od Kaptola. Tak vznikla nová osada - *Nova ves*, dnešná ulica *Nova ves*.

## Administratíva

Kaptol dnes patrí do štvrti *Gornji grad - Medveščak* spolu s Gričom (Gradecom). Kaptol zahŕňa predovšetkým ulicu Kaptol, ktorá sa tiahne ponad parkom Ribnjak na východe. Nákupné centrum Kaptol Centar sa nachádza na Novej vsi. 

Väčšina Kaptola patrí do záhrebského 1. volebného okrsku *August Cesarec* s počtom obyvateľov 1 523 (2011).

## Referencie


Kategória:Záhreb
Matica česká

**Matica česká** je nakladateľský podnik a osvetová organizácia, ktorá vydávala českú literatúru, prekladala diela cudzích autorov a organizovala prednášky. Bola založená v 1. fáze národného obrodenia. Hlavným iniciátorom myšlienky jej vzniku bol historik František Palacký a ďalší českí vlastenci, usilujúci o povznesenie českého jazyka. Medzi významných členov patril napríklad Jan Nepomuk František gróf Harrach.

## Externé odkazy
* Stránky Matice českej
* Karel Tieftrunk: ''Dejiny Matice Slovenskej'' (Česká čítanka)  

## Zdroj

Kategória:Dejiny Česka
Kategória:Vedecké organizácie
Slovenská florbalová extraliga mužov 2007/08

**Slovenská florbalová extraliga mužov** v sezóne **2007/08** bol 7. ročník extraligy florbalistov, najvyššej florbalovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz florbalu (SZFB). V súťaži účinkovalo opäť 12 družstiev. Liga niesla mediálny názov **Carat extraliga**. Majstrom Slovenska sa stalo družstvo VŠK FTVŠ Hurikán Bratislava, ktoré vo finále vyhralo nad víťazom základnej častiŠK 1. FBC Trenčín.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej hral každý s každým jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off ôsmich najlepšie umiestnených tímov. Play-off sa hralo na 2 víťazné zápasy, v ktorých prvé zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa nehralo, o bronzových medailách rozhodlo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Posledné družstvo po základnej časti vypadlo priamo do 2. ligy, predposledné odohralo baráž s druhým tímom 2. ligy.

## Účastníci

## Výsledky
### Základná časť

Zdroj: hurikan.org 

### Play-off
;Štvrťfinále 

;Semifinále 

;Finále 

## Konečné umiestnenie

## Baráž o extraligu
Tím Lido Bratislava sa udržal v extralige, keď v dvoch zápasoch vyradil Seahorses Bratislava.
 
Pozn: Do baráže nezasiahol tím na 2. mieste 2. ligyGladiators Trenčín, nahradilo ho preto tretie ŠK Seahorses.

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenská florbalová extraliga žien 2007/08

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu florbalu

## Zdroje
* Extraliga mužov 2007/08 na stránke hurikan.org (archive.org)
* Extraliga mužov na stránke hkl-mjmflorbal.estranky.cz

Kategória:Florbal v 2007
Kategória:Florbal v 2008
Kategória:Slovenská florbalová extraliga mužov
Slovenská florbalová extraliga mužov 2006/07

**Slovenská florbalová extraliga mužov** v sezóne **2006/07** bol 6. ročník extraligy florbalistov, najvyššej florbalovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz florbalu (SZFB). V súťaži účinkovalo 12 družstiev, t. j. o jedno družstvo viac ako v minulej sezóne. Liga niesla mediálny názov **Carat extraliga**. Systém súťaže sa prvýkrát doplnil aj o fázu play-off. Majstrom Slovenska sa stalo družstvo ŠK FBC Dragons Ružinov Bratislava, ktoré vo finále vyhralo nad VŠK FTVŠ Hurikán Bratislava. Predchádzajúci 5-násobný majsterHKL-MJM Petržalka, skončil až na 4. mieste.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej hral každý s každým jedenkrát doma a vonku, nasledovalo prvýkrát v histórii súťaže play-off ôsmich najlepšie umiestnených tímov. Play-off sa hralo na 2 víťazné zápasy, v ktorých prvé zápasy sa odohrali na ihrisku horšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa nehralo, o bronzových medailách rozhodlo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Posledné dve družstvá po základnej časti odohrali baráž s najlepšími dvoma tímami 2. ligy.

## Účastníci

## Výsledky
### Základná časť

Zdroj: sme.sk 

### Play-off
;Štvrťfinále 

;Semifinále 

;Finále 

## Konečné umiestnenie

## Prelínacia baráž
 
Pozn: 1. miesto v 2. lige obsadilo B družstvo ŠK FBC Dragons Ružinov Bratislava, ktoré nemohlo hrať v baráži.

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenská florbalová extraliga žien 2006/07

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu florbalu

## Zdroje
* Extraliga mužov 2006/07 na stránke hurikan.org (archive.org)
* Extraliga mužov na stránke sme.sk

Kategória:Florbal v 2006
Kategória:Florbal v 2007
Kategória:Slovenská florbalová extraliga mužov
Puy de Dôme

thumb|Puy de Dôme
**Puy de Dôme** (okcitánsky: *Puèi Domat / Puèi de Doma*) je obrovský sopečný dóm v nadmorskej výške 1 465 m a jedna z najmladších sopiek pohoria Chaîne des Puys v Centrálnom masíve. Paradoxom je, že hoci je oblasť plná sopečných dómov, tufových kužeľov, či maarov, nenachádza sa v blízkosti žiadneho rozhrania tektonických dosiek. Vrch sa nachádza približne 10 km od mesta Clermont-Ferrand v regióne Auvergne a je po nej pomenovaný department Puy-de-Dôme.

## Dejiny
vľavo|náhľad|Merkúrov chrám
V predkresťanskej dobe vrch slúžil predovšetkým ako miesto častých náboženských slávností a obradov. Na vrchole stálo niekoľko chrámov, vrátane galského chrámu, venovaného bohu Merkúrovi, ktorého pozostatky boli nájdené v roku 1873.

V roku 1648 tu Florin Périer na príkaz Blaisa Pascala potvrdil teóriu Evangelistu Torricelliho týkajúcu sa barometrických meraní, keď meral výšku ortuťoového stĺpca postupne na troch miestach vrchu.

Roku 1875 bolo na vrchole postavená fyzikálne laboratórium, nasledované v roku 1956 televíznym vysielačom.

Vrch niekoľkokrát slúžil ako cieľová stanica etáp Tour de France (napr. 1964 a 1975), hoci bežne je pre cyklistov prístupný len na veľmi obmedzený časový úsek. V roku 2006 sa sem na bicykli mohlo iba medzi siedmou a deviatou ráno každú stredu a nedeľu v dňoch 1. mája - 30. septembra.

## Cestovný ruch
náhľad|Puy de Dôme
Puy de Dôme je jedným z najnavštevovanejších miest v Auvergne, každoročne ho navštívi približne 500 000 turistov. Je obľúbeným miestom pre paraglajding. Z vrcholu sa návštevníkom otvárajú krásne pohľady na *Chaîne des Puys* a Clermont-Ferrand. Nachádza sa tu aj niekoľko obchodov a reštaurácií vrátane turistického centra.

Turisti majú dve možnosti stúpania - chodník, bývalá rímska cesta, vedie okolo Merkúrovho chrámu. Druhou možnosťou je 6 km asfaltovej cesty, ktorá je v špičke uzavretá pre osobné automobily, záujemcovia tak musia využiť miestne autobusy.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Puy de Dôme na Google maps
* Parc des Volcans d'Auvergne  

## Zdroj

Kategória:Sopky Francúzska
Kategória:Auvergne
Kategória:Archeologické lokality vo Francúzsku
Kategória:Clermont-Ferrand
Kategória:Tisícovky vo Francúzsku
Slovenská florbalová extraliga mužov 2008/09

**Slovenská florbalová extraliga mužov** v sezóne **2008/09** bol 8. ročník extraligy florbalistov, najvyššej florbalovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz florbalu (SZFB). V súťaži účinkovalo opäť 12 družstiev. Liga niesla v tejto sezóne mediálny názov **VIE extraliga mužov**. Majstrom Slovenska sa stalo družstvo ŠK 1. FBC Trenčín, ktoré vo finále vyhralo nad víťazom základnej častiŠK FBC Dragons Ružinov Bratislava.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej hral každý s každým jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off ôsmich najlepšie umiestnených tímov. Play-off sa hralo na 2 víťazné zápasy, v ktorých prvé dva zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa nehralo, o bronzových medailách rozhodlo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Posledný celok po základnej časti zostúpil do 2. ligy. Predposledný celok odohral baráž s druhým najlepším tímom 2. ligy.

## Účastníci

## Výsledky
### Základná časť

Zdroj: 1fbctrencin.sk 

### Play-off
;Štvrťfinále 

;Semifinále 

;Finále 

## Konečné umiestnenie

## Baráž o extraligu
 
Pozn: Do baráže nemohli z 2. ligy postúpiť B družstvá ŠK FBC Dragons Ružinov Bratislava ani ŠK 1. FBC Trenčín, ktoré skončili na 1., resp. 3. mieste.

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenská florbalová extraliga žien 2008/09

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu florbalu

## Zdroje
* Extraliga mužov 2008/09 na stránke 1fbctrencin.sk
* Extraliga mužov 2008/09 na stránke grasshoppers.utc.sk

Kategória:Florbal v 2008
Kategória:Florbal v 2009
Kategória:Slovenská florbalová extraliga mužov
Sibírska anabáza

**Sibírska anabáza** bol hromadný odsun Česko-slovenských légii v Rusku z európskej časti Ruska na Sibír a ďalej na Ďaleký východ, ktorý sa uskutočnil po separátnom mieri Ruska s Nemeckom v priebehu roku 1918.

## Priebeh
7. februára 1918 predseda Československej národnej rady Tomáš G. Masaryk vyhlásil Československý armádny zbor v Rusku za súčasť československého vojska vo Francúzsku a vydal príkaz na jeho presun do Európy východnou trasou cez Sibír. Masaryk sa v zložitých pomeroch po novembrovom boľševickom prevrate usiloval o uznanie neutrality československého zboru a jeho voľný odchod z Ruska. Zástupcovia Odbočky ČSNR v Rusku preto rokovali v meste Penza so sovietskym komisárom (ministrom) pre národnosti Josifom V. Stalinom a 26. marca 1918 s ním podpísali dohodu medzi sovietskou vládou a Odbočkou ČSNR v Rusku o voľnej preprave česko-slovenských légii do Vladivostoku po Transsibírskej magistrále.

Ukončenie tejto dohody však sťažovalo a napokon celkom zmarilo niekoľko činiteľov. Predovšetkým Nemecko po uzavretí Brestlitovského mieru s Ruskom tlačilo na boľševickú vládu aby odzbrojila všetky dohodové jednotky na svojom území v duchu Brestlitovského mieru. Preprava legionárskych transportov sa neprestajne komplikovala. Na presunovej trase sa množili konflikty medzi česko-slovenskými legionármi a nemeckými či rakúsko-uhorskými zajatcami, ktorých presúvali na západ, aby sa mohli opäť zaradiť do armády. Aj tak napätú situáciu ešte komplikovala Stalinova podmienka, že česko-slovenské jednotky nielenže sa nebudú miešať do vnútorných sporov, ale odovzdajú aj všetky zbrane okrem množstva nevyhnutného na obranu a prepustia časť ruských dôstojníkov. Dôstojnícky zbor légii bol presvedčený, že je to v rozpore s Masarykovou zásadou ozbrojenej neutrality. Stanoviská sovietskych orgánov k česko-slovenskému zboru záporne ovplyvňovali nemeckí a maďarskí zajatci, ktorí vstúpili do Červenej armády. Česko-Slovenskí komunisti v Rusku sa usilovali získať legionárov na stranu boľševickej moci, využívajúc atmosféru revolučného obdobia. Poslednou osudovou kvapkou bol Čeľabinský incident a Trockého telegram, ktorý prikazoval všetkým sovietom na magistrále „odzbrojiť Čechoslovákov“. Legionári siahli po zbraniach a v bojoch pri Marianovke, Zlatoroste, Čeľabinsku, Penze, Lipiagoch a inde porazili sovietske jednotky. 

V polovici júna 1918 česko-slovenský zbor prerušil cestu na Vladivostok, obrátil sa smerom na západ a bojoval proti sovietskym vojskám na povolžskom a uralskom fronte v spolupráci s ruskými bielogvardejskými armádami, čím sa zaplietol do ruskej občianskej vojny.

## Referencie

Kategória:Dejiny Česko-Slovenska
Kategória:Prvá svetová vojna
Kategória:Dôsledky prvej svetovej vojny
Kategória:Česko-slovenské légie
Boreček

**Boreček** je malá dedina, časť mesta Ralsko v okrese Česká Lípa. Nachádza sa asi 5,5 km na severozápad od Kuřívody a zhruba 2,5 km južne od Mimone, v bývalom vojenskom priestore. Má dve od seba asi 1 km vzdialené časti. Západne od obce prechádza cesta II/270 z Mimone do Hradčian. Každá z častí dediny tu má svoju autobusovú zastávku. Je tu evidovaných 19 adries. Trvalo tu v roku 2011 žilo 72 obyvateľov. 

## Ďalšie informácie
vľavo|náhľad|Medzi stromami presvitajúca južná časť obce pri ceste 270 z Mimone
Boreček je tiež katastrálne územie o rozlohe 6,37 km2. Pôvodné katastrálne územie sídla bolo pomedzie *Brenná* a *Mimoň*.

Popri južnom okraji dediny preteká rieka Ploučnice, ktorá je aj s okolitou nivou v úseku práve medzi Borečkom a ďalšou Ralskou dedinou Ploužnicou chránená ako prírodná pamiatka Meandry Ploučnice u Mimoně.

V období 2. svetovej vojny tu bol vybudovaný priemyselný podnik - kafiléria, ktorá je dodnes v prevádzke (spoločnosť SAP) a patrí v Česku vo svojom odvetví medzi špičku.

## Dejiny
Boreček () bol v predvojnovej dobe osadou správnej obce Brenná. S Mimoňou Boreček spájala alej, ktorá viedla medzi poľami. Po kolektivizácii poľnohospodárstva bolo toto okrasné stromoradie zničené. V dobe vojenského priestoru neprebiehal v obci vojenský výcvik, slúžila ako zázemie pre výsadkový prápor, ktorý tu mal zriadenú sušiareň na padáky. Ďalšie využitie obce bolo pre ubytovanie zamestnancov vojenských lesov a majetkov. V Borečku sa zachovalo niekoľko významných stavieb. Jednou z nich je horáreň, dnes slúži ako bytový dom. Ďalej sa zachovala budova hostinca, ktorý využívala sovietska armáda a dnes je zakonzervovaný. Významným miestom je *Eustachova kaplnka*, stojí v lese západne od obce a značne utrpela prítomnosťou vojsk. V medzivojnovom období bol postavený nový most cez Ploučnicu, bol dominantou lúčnej nivy meandrujúcej rieky. Dnes je niva silno zarastená náletmi a most stratil význam po výstavbe obchvatu Borečka.

V roku 1921 tu bolo 21 domov a 90 obyvateľov (z toho 89 Nemcov). Fara, žandárska stanica, pošta, telegraf boli 2,5 km v Mimoni a železničná stanica 3 km taktiež v Mimoni.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Katastrálna mapa katastra Boreček na webe ČÚZK 

## Zdroj


Kategória:Miestne časti Ralska
Kategória:Ralská pahorkatina
Požiarna ochrana

**Ochrana pred požiarmi** (iné názvy: **požiarna ochrana**, **ochrana proti požiaru/pred požiarom**, **protipožiarna ochrana**, **požiarnictvo**) je súbor metód, činností, materiálno-technického a personálneho zabezpečenia, ktorých cieľom je zaistiť podmienky na ochranu života a zdravia fyzických osôb, zvierat, majetku a životného prostredia pred požiarmi a ostatnými mimoriadnymi udalosťami, ako aj vymedziť pôsobnosť orgánov verejnej správy a hasičských jednotiek na tomto úseku . Zahŕňa požiarnu prevenciu (predchádzanie požiarom) a požiarnu represiu (podmienky a spôsob hasenia).

Na Slovensku je hlavným právnym predpisom zákonom č. 314/2001 Z. z. o ochrane pred požiarmi, ktorý nahradil starší, už neplatný zákon č. 126/1985 Zb. o požiarnej ochrane.

## Referencie

## Pozri aj
* protipožiarna ochrana
Hasičská výzbroj

**Hasičská výzbroj** je súhrn prostriedkov používaných hasičmi pri zdolávaní požiarov a riešení iných mimoriadnych udalostí. Vo všeobecnosti sa rozlišuje osobná a spoločná výzbroj. Osobnú výzbroj má hasič pripevnenú na hasičskom opasku, spoločná výzbroj spravidla tvorí príslušenstvo pohyblivého technického prostriedku (t. j. hasičského automobilu, hasičského prívesu, hasičského návesu, hasičského kontajnera, záchranného člnu, hasičského člnu alebo vznášadla).

## Referencie

Kategória:Požiarna ochrana
Čiernohorské kniežatstvo

**Čiernohorské kniežatstvo** () bolo kniežatstvo v Juhovýchodnej Európe, ktoré vzniklo 13. marca 1852 a zaniklo jeho povýšením na Čiernohorské kráľovstvo, 28. augusta 1910. Rozkladalo sa na časti územia modernej Čiernej Hory.

Hlavným mestom štátu bolo Cetinje, od roku 1906 sa začala používať mena perper. Oficiálne štátne zriadenie bolo konštitučná monarchia, fakticky však išlo o absolutistickú monarchiu.

## Dejiny
K vzniku Čiernohorského kniežatstva došlo 13. marca 1852, keď sa vtedajší čiernohorský vládca, vladyka Danilo II. Petrović-Njegoš *(po vyhlásení kniežatstva Danilo I.)*, rozhodol odhodiť svoje náboženské postavenie a oženiť sa, čo po storočiach teokratickej vlády premenilo Čiernu Horu vo svetské kniežatstvo.

Po atentáte na Danila I. dňa 13. augusta 1860 sa stal vládcom kniežatstva jeho synovec Nikola I., syn Danilovho brata Mirka.

Dňa 28. augusta 1910 bolo v Cetinje vyhlásené Čiernohorské kráľovstvo, na trón zasadol Nikola I. Petrović-Njegoš so svojou manželkou, kráľovnou Milenou.

### Bitka pri Grahovaci
Veľkovojvoda Mirko Petrović-Njegoš, starší brat Danila I. a otec Nikolu I., stál na čele silného vojska 7 500 Čiernohorcov proti vojsku Osmanskej ríše, ktoré malo medzi 7 00013 000 vojakov, a 1. mája 1858 s ním v bitke pri Grahovaci zvíťazil. Toto veľké víťazstvo preslávilo Čiernu Horu po celej Európe a významne posilnilo vojenskú a diplomatickú povesť Čiernej Hory. Bolo tiež literárno spodobnené v najrôznejšej juhoslovanskej literatúre a piesňach, zvlášť u Srbov žijúcich na území vtedy rakúskej Vojvodiny. Víťazstvo prinútilo veľmoci úradne stanoviť hranice medzi Čiernou Horou a Osmanskou ríšou, a tým aj uznať čiernohorskú nezávislosť. Zároveň došlo k rozšíreniu Čiernej Hory na úkor Osmanskej ríše.

## Vláda a politika
### Ústava z roku 1855
Ako inšpiráciu pre vytvorenie ústavy známej ako *Zákonník Danila I.* (*Zakonik Danila Prvog*), použil Danilo I. v roku 1855 zákon Petra I.. Danilov kódex bol založený na tradícii Čiernej Hory a je považovaný za prvú národnú ústavu v dejinách Čiernej Hory. Taktiež zaviedol zákony na ochranu súkromia a zákazov konfliktov na rakúskom pobreží (v Kotorskej boke). Okrem iného obsahoval nasledujúce ustanovenia: *Hoci tu neexistuje iná národnosť ako srbská a iné náboženstvo ako východné pravoslávie, môže tu každý cudzinec a príslušník akéhokoľvek vyznania žiť a požíva rovnaké práva ako Čiernohorci*.

Ďalšia ústava bola vydaná v roku 1905.

## Zdroj

Kategória:Dejiny Čiernej Hory
Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté štáty na Balkánskom polostrove
Kategória:Zaniknuté monarchie
Imrich Žigo

Mgr. **Imrich Žigo** (* 19. júl 1976, Martin – † 21. február 2022) bol slovenský manažér a komunálny politik. Pôsobil ako viceprimátor aj poslanec mestského zastupiteľstva mesta Martin aj ako poslanec Žilinského samosprávneho kraja. 

## Životopis
Na Filozofickej fakulte Prešovskej univerzity vyštudoval politológiu a históriu. Po skončení štúdia sa vo svojej profesijnej praxi venoval príprave a implementácii projektov zo štrukturálnych fondov Európskej únie a ďalších finančných zdrojov a mechanizmov.

Pre ZŤS TEES Defence a.s. pracoval v rokoch 1999-2002 v kancelárii generálneho riaditeľa a v rokoch 2002-2007 zakladal a riadil Oddelenie strategického rozvoja Mestského úradu v Martine, ktoré zodpovedalo za realizáciu Programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja v meste. Ďalej bol v rokoch 2007-2011 zamestnaný ako projektový manažér mesta Vrútky. V nasledujúcom období, a to v rokoch 2011-2012, pracoval ako riaditeľ Sociálnej poisťovne v Martine. Ďalšou kariérne zaujímavou pozíciou bola pre neho úloha projektového manažéra v Kancelárii európskych a národných projektov pre Jesseniovu lekársku fakultu Univerzity Komenského v Martine.

Úspešné riadenie a implementovanie projektov ho sprevádzalo počas celej doterajšej kariéry. Pre mnohé mestá a obce v regióne Turiec pripravoval projekty, ktoré prispeli k lepšiemu fungovaniu ich činností, a taktiež jedným z nich bol aj projekt pre Slovenskú národnú knižnicu.

Poslancom Žilinského samosprávneho kraja za mesto Martin bol zvolený tri volebné obdobia, v rokoch 2009, 2013 aj 2017.

Mesto Martin zároveň zastupuje ako poslanec Mestského zastupiteľstva od roku 2010 a v predchádzajúcom volebnom období bol tiež predsedom mestskej časti Ľadoveň-Jahodníky-Tomčany. Od roku 2014 bol Imrich Žigo primátorom mesta Martin Andrejom Hrnčiarom vymenovaný do funkcie druhého zástupcu primátora. Svoje mandáty vykonával ako nezávislý kandidát.

S manželkou Danielou mal dcéru Alexandru a Danielku.

## Profesionálna kariéra
* 19992002 – ZŤS TEES Defence a.s., Vedúci kancelárie generálneho riaditeľa
* 20022007 – Mesto Martin, Manažér kvality, Vedúci oddelenia strategického rozvoja
* 20072010 – Mesto Vrútky, Projektový manažér  
* 20112012 – Sociálna poisťovňa, pobočka Martin, riaditeľ pobočky
* 20122014 – Univerzita Komenského – Jesseniova lekárska fakulta v Martine, Manažér kvality zodpovedný za zavedenie SMK podľa ISO 9001
* 20152018 – Mesto Martin, Viceprimátor
* 20092022 – poslanec Žilinského samosprávneho kraja za okres Martin

## Referencie


## Externé odkazy
* Poslanec zastupiteľstva ŽSK 
* Občianske združenie Centrum výnimočnosti a zodpovedného podnikania 
* Životopis na oficiálnej stránke mesta Martin

Kategória:Slovenskí komunálni politici
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Prešovskej univerzity v Prešove
Kategória:Osobnosti z Martina
Kategória:Poslanci Žilinského samosprávneho kraja
Žigo

**Žigo** môže byť:

* domácka podoba mena Žigmund, pozri Žigmund (prvé meno)
* priezvisko, pozri Žigo (priezvisko), napr.:
** Imrich Žigo (* 1976), slovenský komunálny politik, viceprimátor Martina
** Pavol Žigo (* 1953), slovenský jazykovedec

## Pozri aj
* Žiga
* Žigová
* Zsigó
Inaugurácia

[náhľad|Inaugurácia prezidenta USA [John Fitzgerald Kennedy|Kennedyho 20. januára 1961]]
**Inaugurácia** je slávnostná spoločenská ceremónia, ktorá predstavuje verejné uvedenie (inštaláciu) nejakého človeka do jeho novej funkcie, resp. do jeho úradu.

Inaugurácie sa bežne používajú pri uvádzaní do funkcie u novozvolených hláv štátu (napr. slávnostné inaugurácie prezidenta USA), rektorov vysokých škôl a pod. Vlastný ceremoniál inaugurácie môže byť spojený s ďalšími slávnostnými rituálmi a procesnými úkonmi (slávnostný sľub prezidenta republiky, podpis inauguračných listín, symbolické odovzdávanie kľúčov od budovy, slávnostné prejavy a pod.).

## Pôvod slova
Slovo má pôvod zo starovekého Ríma, kde vtedy išlo o symbolické prenášanie božskej sily na novozvolených augurov.

## Literatúra
* 

## Pozri aj

* Inaugurácia Michala Kováča

## Iné projekty

## Zdroj

* 

Kategória:Rituály
Kategória:Politológia
Kategória:Terminológia
Kategória:Politika
Saint Helier

thumb|Saint Helier
**Saint Helier** (, jers. *Saint Hélyi*) je mesto a jeden z dvanástich parishov na ostrove Jersey, ktorý je najväčším z Normanských ostrovov v Lamanšskom prielive. 

Má približne 33 500 obyvateľov, čo je zhruba 34,2% populácie celého ostrova a je jeho hlavným mestom, hoci vládna budova je umiestnená v Saint Saviour). Mestská časť Parish St. Helier je tvorená najväčším mestom na Jersey, pričom časť tejto mestskej oblasti presahuje do susednej Parish St. Saviour a predmestia zasahujú aj do Parish Saint Lawrence a Saint Clement. Prevažná časť Parish Saint Helier je tvorená poľnohospodárskou krajinou.

Parish má rozlohu 10,6 km², z čoho 2 km² boli získané odvodňovaním.

Vlajku a znak tvoria dve zlaté sekery v modrom poli, ktoré pripomínajú umučenie Helliera rukami Sasov v roku 555.

## Partnerské mestá
*  Avranches, Francúzsko, 1982
*  Bad Wurzach, Nemecko, 2002
*  Funchal, Portugalsko, 2012

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

## Zdroj

Kategória:Hlavné mestá v Európe
Kategória:Jersey
Žigmund

**Žigmund** môže byť:

* mužské meno, pozri Žigmund (prvé meno)
* meno panovníka, napr.:
** Žigmund (Svätá rímska ríša) (1368 – 1437)
* priezvisko, pozri Žigmund (priezvisko)

## Pozri aj
* Zikmund
Žigo (priezvisko)

**Žigo** je slovenské priezvisko odvodené od mena Žigmund. Najčastejšie je v Starej Haliči (okres Lučenec), Váhovciach (okres Galanta) a Lučenci.

## Známi nositelia
Pozri v článku Žigo.

## Pozri aj
* Žiga (priezvisko)
* Zsigo (priezvisko)
* Zsigó (priezvisko)
* Zigo (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Žiga (priezvisko)

**Žiga** je priezvisko, rozšírené na Slovensku. Je veľmi časté medzi obyvateľmi s rómskym pôvodom. Najčastejšie je v obciach Bystrany (okres Spišská Nová Ves), Vydrník (okres Poprad), Jasov (okres Košice-okolie) a Varhaňovce (okres Prešov). V Česku je najčastejšie v Ostrave.

## Známi nositelia
Pozri v článku Žiga.

## Pozri aj
* Žigo (priezvisko)
* Zsiga (priezvisko)

Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Žiga

**Žiga** môže byť:

* slovinská podoba mena Žigmund, pozri Žigmund (prvé meno)
* priezvisko, pozri Žiga (priezvisko), napr.:
** Ivan Žiga (* 1972), slovenský futbalista
** Peter Žiga (* 1972), slovenský politik (SMER), minister hospodárstva

## Pozri aj
* Žigo
* Zsiga
Zsiga (priezvisko)

**Zsiga** je maďarské priezvisko. Na Slovensku je najviac rozšírené v Košiciach a okrese Košice-okolie – Moldave nad Bodvou, Jasove a Drienovci.

## Známi nositelia
Pozri v článku Zsiga.

## Pozri aj
* Zsigo (priezvisko)
* Žiga (priezvisko)

Kategória:Maďarské priezviská
Kategória:Priezviská v Maďarsku
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Zsigo (priezvisko)

**Zsigo** je priezvisko, ktoré vzniklo nepresným zápisom  maďarského priezviska Zsigó.  Na Slovensku sa najviac vyskytuje vo Váhovciach (okres Galanta), Bratislave  a Hurbanove. V Česku je veľmi zriedkavé.

## Známi nositelia
Pozri v článku Zsigo.

## Pozri aj
* Zsigó (priezvisko)
* Žigo (priezvisko)

Kategória:Priezviská maďarského pôvodu
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Zsigó (priezvisko)

**Zsigó** je maďarské priezvisko odvodené od maďarskej podoby mena Žigmund. Na Slovensku sa najviac vyskytuje v Hurbanove, Váhovciach (okres Galanta) a Zlatých Klasoch (okres Dunajská Streda).

## Známi nositelia
Pozri v článku Zsigó.

## Pozri aj
* Zsigo (priezvisko)
* Žigo (priezvisko)

Kategória:Maďarské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská v Maďarsku
Zsigó

**Zsigó** je priezvisko, pozri Zsigó (priezvisko), napr.:

* Jenő Zsigó (* 1952), maďarský sociológ rómskeho pôvodu
* Róber Zsigó (* 1967), maďarský politik

## Pozri aj
* Zsigo
Zsiga

**Zsiga** je priezvisko, pozri Zsiga (priezvisko), napr.:

* Abigail Zsiga, britská speváčka, pozri Abigail (speváčka)
* Ervin Zsiga (* 1991), rumunský futbalista
* Gyula Zsiga, maďarský hádzanárský tréner
* Marcell Zsiga (* 1979), maďarský politik

## Pozri aj
* Zsigo
* Žiga
Krokón z Eretrie

**Krokón** (*Krokón*) bol olympijský víťaz v jazdeckých pretekoch v 5. stor. pred Kr.

Krokón z Eretrie zvíťazil v jazdeckých pretekoch na 72. olympijských hrách v roku 492 pred Kr. V Olympii sa dostihy (kelés) ako súťažná disciplína predstavili divákom na 33. hrách v roku 648 pred Kr. Pretekári na hrách boli väčšinou námezdní, len zriedkavo súťažili majitelia koní osobne. Olympijský veniec si ale vždy odniesol len majiteľ koňa.         

V olympijskej *Altide* sa kedysi týčil pamätník zhotovený na počesť jeho víťazstva. Ešte v druhom storočí ho videl grécky cestovateľ a spisovateľ Pausanias, ktorý o tom uvádza: „*V blízkosti [[Nikasylos z Rodu|Nikasylovej]] sochy je neveľký kovový kôň, ktorého venoval eretrijský Krokón, víťaz v jazde na koni.*“ 

Olympijské víťazstvo Krokóna bolo možné datovať len do roku 492 pred Kr., lebo v roku 490 pred Kr. bola jeho rodná Eretria perzským vojskom úplne zničená (dôvodom bolo potrestanie Eretrie a Atén).

## Referencie a bibliografia

## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier jazdeckých pretekov na koni
Zigo (priezvisko)

**Zigo** je slovenské priezvisko odvodené od mena Žigmund. Najčastejšie je (s výrazným odstupom) v  Považskej Bystrici, potom v Bratislave a Dubnici nad Váhom.

## Známi nositelia
Pozri v článku Zigo.

## Pozri aj
* Zigó (priezvisko)
* Žigo (priezvisko)
* Ziga (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Zigó (priezvisko)

**Zigó** je priezvisko odvodené od mena Žigmund. Na Slovensku je veľmi zriedkavé, vyskytuje sa len vo Veľkej Mači (okres Galanta),  Leviciach, Galante a Kráľovej nad Váhom (okres Šaľa). V Česku sa vôbec nevyskytuje.

## Známi nositelia
Pozri v článku Zigó.

## Pozri aj
* Zigo (priezvisko)
* Zsigó (priezvisko)

Kategória:Priezviská na Slovensku
Ziga (priezvisko)

**Ziga** je priezvisko vyskytujúce sa v Česku a na Slovensku. V oboch štátoch je veľmi zriedkavé, na Slovensku sa vyskytuje len v Bratislave a Jasove (okres Košice-okolie), v Česku len v mestách Žatec, Česká Lípa, Břeclav a Uherský Brod.

## Známi nositelia
Pozri v článku Ziga.

## Pozri aj
* Zigo (priezvisko)
* Žiga (priezvisko)

Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Zikmund

**Zikmund** môže byť:

* česká podoba mena Žigmund, pozri Žigmund (prvé meno)
* priezvisko, pozri Zikmund (priezvisko), napr.:
** Josef Zikmund, viacero osôb
** Martin T. Zikmund (* 1966), český evanjelický kňaz a teológ
** Miroslav Zikmund (1919 – 2021), český cestovateľ a spisovateľ

## Pozri aj
* Žigmund
* Zygmund
* Zygmunt
* Sigmund
Zikmund (priezvisko)

**Zikmund** je české priezvisko odvodené od českej podoby mena Žigmund. Najčastejšie je v mestách Praha, Plzeň a České Budějovice.

## Známi nositelia
Pozri v článku Zikmund.

## Pozri aj
* Zikmunda (priezvisko)
* Žigmund (priezvisko)
* Zygmunt (priezvisko)
* Sigmund (priezvisko)

## Galéria

Obrázok:Miroslav Zikmund, Zlín (2).jpg|náhľad|Miroslav Zikmund (* 1919), český cestovateľ a spisovateľ


Kategória:České priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Zikmunda (priezvisko)

**Zikmunda** je české priezvisko odvodené od českej podoby mena Žigmund. Najčastejšie je (s výrazným odstupom) v Čáslavi, potom v mestách Praha a Kutná Hora. Na Slovensku sa vôbec nevyskytuje.

## Známi nositelia
Pozri v článku Zikmunda.

## Pozri aj
* Zikmund (priezvisko)

Kategória:České priezviská
Kategória:Priezviská v Česku
Zigo

**Zigo** môže byť:

* podnik v USA vyrábajúci nákladné bicykle, pozri Zigo (podnik)
* priezvisko, pozri Zigo (priezvisko), napr.:
** Jozef Zigo (* 1948), slovenský futbalista a tréner
** Milan Zigo (* 1934), slovenský filozof
** Patrik Zigo, český filmový herec
** Vladimír Zigo, slovenský architekt

## Pozri aj
* Žigo
* Ziga
Ziga

**Ziga** môže byť:

* mesto v Burkine, pozri Ziga (Burkina)
* priezvisko, pozri Ziga (priezvisko), napr.:
** Victor Ziga (* 1945), filipínsky politik

## Pozri aj
* Žiga
* Zigo
Zygmunt (priezvisko)

**Zygmunt** je poľské priezvisko odvodené od poľskej podoby mena Žigmund. V Česku je veľmi zriedkavé, vyskytuje sa len v meste Žďár nad Sázavou. Na Slovensku sa vôbec nevyskytuje.

## Známi nositelia
Pozri v článku Zygmunt.

## Pozri aj
* Zygmund (priezvisko)
* Zikmund (priezvisko)
* Zikmund (priezvisko)
* Siegmund (priezvisko)

Kategória:Poľské priezviská
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská v Poľsku
Siegmund (priezvisko)

**Siegmund** je nemecké priezvisko odvodené od nemeckej podoby mena Žigmund. V Česku je veľmi zriedkavé, s najväčším výskytom v Ostrave. Na Slovensku sa vôbec nevyskytuje.

## Známi nositelia
Pozri v článku Siegmund.

## Pozri aj
* Sigmund (priezvisko)
* Zikmund (priezvisko)
* Zygmunt (priezvisko)
* Žigmund (priezvisko)

Kategória:Nemecké priezviská
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská v Nemecku
Zsigmondy (priezvisko)

**Zsigmondy** je maďarské priezvisko odvodené od maďarskej podoby mena Žigmund. Na Slovensku je veľmi zriedkavé, vyskytuje sa len Košiciach.  V Česku sa vôbec nevyskytuje.

## Známi nositelia
Pozri v článku Zsigmondy.

## Pozri aj
* Zsigmond (priezvisko)

Kategória:Maďarské priezviská
Kategória:Priezviská v Maďarsku
Kategória:Priezviská na Slovensku
Josef Zikmund

**Josef Zikmund** môže byť:

* český advokát a politik (1810 – 1868), pozri Josef Zikmund (právnik)
* český politik (1950 – 2025), primátor Ústí nad Labem, pozri Josef Zikmund (primátor)

Zikmund, Josef
Žigmund (priezvisko)

**Žigmund** je slovenské priezvisko odvodené od mena Žigmund. Najčastejšie je v Bánovciach nad Bebravou, Krompachoch a Senohrade (okres Krupina). V Česku je najrozšírenejšie v mestách Most, Plzeň a Rýmařov (okres Bruntál).

## Známi nositelia
Pozri v článku Žigmund.

## Pozri aj
* Zikmund (priezvisko)
* Zygmunt (priezvisko)
* Sigmund (priezvisko)
* Siegmund (priezvisko)
* Zsigmond (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská na Slovensku
Zygmunt

**Zygmunt** môže byť:

* poľská podoba mena Žigmund, pozri Žigmund (prvé meno)
* priezvisko, pozri Zygmunt (priezvisko)

## Pozri aj
* Zygmund
* Zikmund
* Žigmund
Sigmund

**Sigmund** môže byť:

* nemecká podoba mena Žigmund, pozri Žigmund (prvé meno)
* priezvisko, pozri Sigmund (priezvisko), napr.:
** Aleš Sigmund (* 1944), český hudobník
** Ben Sigmund (* 1981), novozélandský futbalista
** Karl Sigmund (* 1945), rakúsky matematik
** Oskar Sigmund (1919 – 2008), nemecký hudobný skladateľ
** Stanislav Sigmund (1921 – 1988), český športový komentátor
** Anne-Marie Sigmundová (* 1941), rakúska politička
** Elsbeth Sigmundová (* 1942), švajčiarska herečka

## Pozri aj
* Siegmund
* Žigmund
* Zikmund
Zsigmond

**Zsigmond** môže byť:

* maďarská podoba mena Žigmund, pozri Žigmund (prvé meno), napr.:
** Ferencz Zsigmond (1918 – 2008), maďarský spisovateľ
** László Zsigmond (1907 – 1992), maďarský historik
** Vilmos Zsigmond (1930 – 2016), maďarský kameraman

## Pozri aj
* Zsigmondy
* Žigmund
Zsigmondy

**Zsigmondy** môže byť:

* kráter na Mesiaci, pozri Zsigmondy (kráter)
* priezvisko, pozri Zsigmondy (priezvisko), napr.:
** Adolf Zsigmondy (1816 – 1880), rakúsky stomatológ, otec Emila, Karla a Richarda Adolfa
** Béla Zsigmondy (1848 – 1916), uhorský konštruktér
** Dénes Zsigmondy (1922 – 2014), maďarský huslista
** Emil Zsigmondy (1861 – 1885), rakúsky lekár a horolezec
** Karl Zsigmondy (1867 – 1925), rakúsky matematik
** Richard Adolf Zsigmondy (1865 – 1929), rakúsky chemik

## Pozri aj
* Zsigmond
Kotlinka pod bránami

**Kotlinka pod bránami** () je juhozápadná vetva Kolovej doliny medzi *Kolovým hrebeňom*, úsekom hlavného hrebeňa Vysokých Tatier od Zmrzlej veže po Kolový štít a jeho vedľajším severozápadným hrebeňom. Je súčasťou Javorovej doliny.

## Názov
Vznikol po druhej svetovej vojne, keď horolezci potrebovali presnejšie sa v tejto časti Tatier orientovať. Poľský názov poukazuje na polohu lokality pod *Vyšnou bránou, Prostrednou bránou a Nižnou bránou* v severozápadnom vedľajšom hrebeni Kolového štítu. Poliaci používajú *Bździochowa Kotlina*, ktorý ma v slovenčine obmenu *Veľká Bždžochova kotlina* (podľa baču Bždžocha).

## Turistika
Pre turistov je neprístupná. 

## Referencie

## Externé odkazy
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Doliny Vysokých Tatier
Miloš Vajda

**Miloš Vajda** (* 7. marec 1965, Banská Bystrica) je bývalý poslanec SNR a NR SR za HZDS.

## Životopis
Absolvoval Matematicko-fyzikálnu fakultu Univerzity Komenského v Bratislave. Po novembri 1989 pôsobil vo Vysokoškolskej únii Slovenska, kde riadil jej sociálnu komisiu. Neskôr pracoval v slovenskej komore Československej rady pre humanitnú spoluprácu. Od roku 1991 sa aktivizoval v Hnutí za demokratické Slovensko. V parlamentných voľbách v roku 1992 bol zvolený za poslanca SNR za HZDS v Stredoslovenskom volebnom kraji (získal 22 174 preferenčných hlasov). V parlamentne pôsobil v ústavnoprávnom výbore. V auguste 1992 sa stal členom správnej rady Nadácie detí a mládeže SR (vytvorená v roku 1991 pre potreby účelného využitia majetku po bývalom Slovenskom zväze mládeže a pre výkon hospodárenia s ním). Okrem toho bol v rokoch 19931994 členom stálej delegácie NR SR v Parlamentnom zhromaždení Rady Európy. V roku 1992 svojím hlasom podporil Deklaráciu SNR o zvrchovanosti SR aj Ústavu SR. Poslancom bol do predčasných parlamentných volieb v roku 1994, v ktorých opäť kandidoval za HZDS, no za poslanca už nebol zvolený.

## Referencie

Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Poslanci NR SR (1992 – 1994)
Kategória:Poslanci SNR
Kategória:Politici ĽS-HZDS
Kategória:Absolventi Fakulty matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Osobnosti z Banskej Bystrice
A-rameno

náhľad|Rovnobežníková náprava (s dvoma A-ramenami)
**A-rameno** je konštrukčný prvok používaný pre nápravy na vozidlách. Ide o prakticky plochú, približne trojuholníkovú súčasť, ktorá sa otáča okolo dvoch bodov (ktoré prechádza os otáčania). Širší koniec A-ramena je spojený s rámom vozidla a otáča sa na čapoch. Užší koniec je spojený so závesom kolesa a otáča sa prostredníctvom guľového čapu.

Dva takéto prvky na polonáprave tvoria rovnobežníkovú nápravu, zatiaľ čo jedno A-rameno v polonáprave je (zvyčajne dolné) súčasťou nápravy MacPherson alebo rôznych ďalších nápravových konfigurácií.

## Externé odkazy
* Car suspension na serveri Howstuffworks.com 

## Zdroj
* 

Kategória:Podvozok automobilu
Zygmund

**Zygmund** je priezvisko, pozri Zygmund (priezvisko), napr.:

* Antoni Zygmund (1900 – 1992), poľský matematik pôsobiaci v USA

## Pozri aj
* Zygmunt
* Zikmund
* Žigmund
* Sigmund
Slovenská florbalová extraliga mužov 2009/10

**Slovenská florbalová extraliga mužov** v sezóne **2009/10** bol 9. ročník extraligy florbalistov, najvyššej florbalovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz florbalu (SZFB). V súťaži účinkovalo opäť 12 družstiev. Majstrom Slovenska sa druhýkrát stalo družstvo ŠK FBC Dragons Ružinov Bratislava, ktoré vo finále vyhralo nad FbO Florko Košice.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej hral každý s každým jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off ôsmich najlepšie umiestnených tímov. Play-off sa hralo na 3 víťazné zápasy, v ktorých prvé dva zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa nehralo, o bronzových medailách rozhodlo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Posledné dva tímy po základnej časti zostúpili do 2. ligy. Nakoľko extraliga v budúcej sezóne znížila počet tímov na 10, 9. a 10. tím po základnej časti odohral baráž s dvoma tímami 1. ligy.

## Účastníci

## Výsledky
### Základná časť

Zdroj: 1fbctrencin.sk 

### Play-off
;Štvrťfinále 

;Semifinále 

;Finále 

## Konečné umiestnenie

## Baráž o extraligu
 
Pozn: Do baráže nemohlo z 1. ligy postúpiť B družstvo ŠK 1. FBC Trenčín, ktoré skončilo na 1. mieste.

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenská florbalová extraliga žien 2009/10

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu florbalu

## Zdroje
* Extraliga mužov 2009/10 na stránke Slovenského zväzu florbalu
* Extraliga mužov 2009/10 na stránke 1fbctrencin.sk

Kategória:Florbal v 2009
Kategória:Florbal v 2010
Kategória:Slovenská florbalová extraliga mužov
Čierna dolina (Vysoké Tatry)

**Čierna dolina** aj  **Čierna dolina javorová**, **Čierna Javorová dolina** (, , ) je jedno z hlavných odvetví z východnej strany Javorovej doliny vo Vysokých Tatrách.

## Poloha
Od ústia Čierneho potoka po úpätie Čierneho sedla je dlhá asi  a ohraničujú ju vedľajší severozápadný hrebeň Kolového štítu, úsek hlavného hrebeňa Vysokých Tatier od Kolového štítu po Zadný Ľadový štít a severozápadný vedľajší hrebeň Zadného Ľadového štítu s *Ľadovými vežami*. V hornej časti ju delia na tri úvaly vedľajšie severné hrebene *Snehovej strážnice* a *Nižnej Baranej strážnice*. V hornej časti je Ľadová dolinka, ktorá smeruje od Čierneho Javorového plesa pod Snehový štít. V dolnej časti doliny leží Čierne Javorové pleso. Nachádza sa v nadmorskej výške  na dolnom stupni Čiernej doliny v komplexe Javorovej doliny. Pleso bolo kedysi asi trikrát väčšie ako v súčasnosti, zabralo aj trávnatú plošinku na východ od svojho dnešného koryta.

## Názov
Názov býva polohopisne spresňovaný podľa príslušnosti ku komplexu Javorovej doliny. Všetky sekundárne prívlastky nie sú záväznou súčasťou názvu, Čierna dolina je pôvodný a originálny názov. Poliaci v literatúre a na mapách uvádzajú názov *Dolina Czarna* a *Dolina Czarna Jaworowa*. V nemeckej a maďarskej literatúre sa objavujú rôzne názvy s prívlastkom javorová, ale aj bez neho. Napríklad , . Pomenovanie doliny vyplýva z faktu, že ju tesne uzatvárajú tmavé a strmé skalné steny. K nim sa pridávajú tmavé koruny límb v Čiernom lese pri ústí doliny.

## Zaujímavosť
V dávnych časoch bola často navštevovaná hľadačmi pokladov (najmä z poľského Jurgova). Prvým overeným návštevníkom Čiernej doliny bol Poliak Stanislaw Staszic (1804). V zime prvými návštevníkmi boli Wiesław Stanisławski a Henry W. Mogilnicki 26. decembra 1930.

## Turistika
Pre turistov je neprístupná.

## Referencie

*

## Externé odkazy
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Doliny Vysokých Tatier
Albánska republika (1925 – 1928)

**Albánska republika** () bol oficiálny názov Albánska v rokoch 19251928.

Albánska republika vznikla ako následok revolúcie, ktorá v roku 1924 vypukla v hlavnom meste Tirana. Prevrat a revolúcia však vyústila iba v zrušenie monarchie a vytvorenie republiky čo Albánsku nijako nepomohlo. A aj zrušenie monarchie bolo len formálne, keďže Albánsko bolo bez kniežaťa už od roku 1914 a po roku 1920 už bola monarchia iba formálna a v skutočnosti bolo Albánsko republikou. Vodcovskou albánskou postavou prevratu aj celého Albánska už od roku 1922 bol Ahmet Zogu. Po prevrate a vyhlásení republiky v roku 1925 bol zvolený za prezidenta na obdobie siedmich rokov. Zogu udržiaval dobré vzťahy s talianskym fašistickým vodcom Benitom Mussolinim. Ale zároveň bolo Albánsko pod silným tlakom Talianska, pretože obe krajiny spolu úzko (hlave vo
vojenstve a politike) spolupracovali. Taliansko totiž požadovalo pripojenie Albánska k jeho územiu.

Kráľovstvo Srbov, Chorvátov a Slovincov, ktoré pomohlo Zogovi k moci, očakávalo naopak územné ústupky. Tie však nikdy nedostali. Iba im boli vrátené malé prihraničné územia a kláštor Svätý Naum. V čase fungovania republiky bola zavedená cenzúra a opozícia tvrdo potlačená.

V roku 1928 bola v Albánsku vyhlásená konštitučná monarchia resp. prezident Ahmet Zogu sa vo všetkej skromnosti vyhlásil kráľom ako Zog I. Na legálnu monarchiu z rokov 19121920 však nenadviazal, vyhlásil sa kráľom všetkých Albáncov a zaviedol tvrdú diktatúru.

## Zdroj

Kategória:Dejiny Albánska
Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté štáty na Balkánskom polostrove
Kategória:Zaniknuté republiky