A Philosopher Lecturing on the Orrery

***A Philosopher Lecturing on the Orrery*** (doslova: *Filozof prednáša o planetáriu*, úplný názov v origináli: *A Philosopher giving a Lecture on the Orrery in which a lamp is put in place of the Sun* - *Filozof robí prednášku o (mechanickom) planetáriu, v ktorom je na mieste slnka umiestnená lampa*) je obraz Josepha Wrighta z Derby, na ktorom prednášajúci predvádza malému krúžku poslucháčov model slnečnej sústavy, čiže planetárium. Obraz je dnes vystavený v Derbyjskom múzeu a umeleckej galérii a ide o predchodcu známeho obrazu *[[Experiment na vtákovi vo výveve]]* (po anglicky *An Experiment on a Bird in the Air Pump*, dnes v Národnej galérii v Londýne).

Obraz filozofa prezentujúceho planetárium je jedným z radu Wrightových obrazov, kde je scéna nasvietená jediným malým zdrojom svetla v centre obrazu. Prvým z nich bol obraz *[[Tri osoby si prezerajú gladiátora vo svetle sviečky]]* (v origináli *Three Persons Viewing the Gladiator by Candlelight*), ktorý bol namaľovaný v roku 1765 a na ktorom sú zobrazení traja muži, ktorí študujú sošku gladiátora. Tento obraz bol veľmi obdivovaný, ale väčšie vzrušenie priniesol práve až obraz zobrazujúci planetárium. Na ňom je totiž v centre diania vedecký objekt miesto klasického umenia alebo duchovnej udalosti. Wright tu zobrazuje úctu, ktorej sa dostáva vedeckým „zázrakom“ a ktorá bola predtým tradične rezervovaná len pre náboženské záležitosti. Pre Wrighta totiž boli divy technického veku rovnako obdivuhodné ako predmety zobrazované na významných obrazoch s náboženskou tematikou.

V oboch menovaných dielach je osvetlenie z centra obrazu prirodzené. Pozorovanie sôch pri umelom osvetlení sviečky, pri ktorom môžu vyniknúť kontúry a mihotanie plameňa môže dokonca vzbudzovať ilúziu pohybu, bola dobová odporúčaná praktika, ktorú ako takú opísal aj Johann Wolfgang von Goethe. V prípade modelu slnečnej sústavy je dokonca umiestnenie svetla na mieste slnka vecí nevyhnutnou pre modelovanie osvetlenia a tieňov na ostatných vesmírnych objektoch. Naproti tomu sa zdá, že jediným dôvodom, prečo Joseph Wright osvetlil jedinou sviečkou scénu svojho neskoršieho obrazu *[[Experiment na vtákovi vo výveve]]*, bola snaha dodať mu dramatickosti – ostatne na neskorších obrazoch rovnaké scény, ktoré kreslil Charles-Amedeo-Philippe van Loo, je bežné osvetlenie.

*Experiment na vtákovi vo výveve* a *Filozof prednáša o planetáriu* sú si inak v mnohých ohľadoch podobné a mali podobný spoločenský a kultúrny dosah. Predovšetkým určitým spôsobom rozrušovali vtedajší pevne danú žánrovú hierarchiu, pretože sa snažili votrieť medzi vážené obrazy, ktorých predmetom boli mytologické alebo klasické scény. Umelecký historik dvadsiateho storočia Ellis Waterhouse oba obrazy porovnáva s „genre serieux“ súčasné francúzske drámy, ako ho definovali Denis Diderot a Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais.

Obraz bol namaľovaný bez objednávky, pravdepodobne s očakávaním, že by si ho mohol zakúpiť Washington Shirley, amatérsky astronóm, ktorý mal v majetku svoje vlastné planetárium, a ktorý mal s Wrightom spoločného priateľa Petera Pereza Burdetta. Modely pre osoby na obrazy sú pravdepodobne práve Shirley a Burdett: Burdett stojí vľavo a robí si poznámky, zatiaľ čo Shirley sedí vpravo so svojím synom. Shirley si obraz skutočne kúpil za 210 libier, ale jeho dedič ho predal v aukcii a dnes je v majetku Derbyjského múzea a umelecké galérie, kde je súčasťou stálej výstavy a je umiestnený v blízkosti funkčné kópie historického planetária.

Wrightov životopisec, Benedict Nicolson, v roku 1968 presadzoval názor, že modelom pre prednášajúceho bol John Whitehurst, zatiaľ čo iný názor hovorí, že osoba na obraze je podobná Isaacovi Newtonovi na obraze Godfreya Knellera.

Pri bližšom skúmaní tvárí na obraze si možno všimnúť, že sú tu zobrazené rôzne mesačné fázy.

## Zdroj

Kategória:Britské obrazy