open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zvonivá jama

**Zvonivá jama** (alebo *Zvonivá diera*, *Zvonica, Zvonivá priepasť, priepasť Zvonica*; ) je vertikálna jaskyňa, ktorá sa nachádza v strede Plešivskej planiny v katastrálnom území obce Plešivec, okresu Rožňava. Patrí medzi známe a významné jaskyne Slovenského krasu. V minulosti podľa miestnych obyvateľov a legendy obýval priepasť drak.

## Ochrana
Patrí pod správu NP Slovenský kras. Od roku 1995 je jaskyňa zapísaná, spolu s ostatnými prírodnými pamiatkami na Slovensku a v Maďarsku, na zozname Svetového dedičstva UNESCO pod spoločným názvom Jaskyne Slovenského krasu a Aggteleckého krasu. V roku 1996 sa stala národnou prírodnou pamiatkou Slovenskej republiky. 

## Opis
Povrchový vstup do jaskyne tvorí hlboká priepasť, akých je v okolí hneď niekoľko. Vstup tvorí otvor s hĺbkou  (). Na dne je vysoký sutinový násyp. V podzemí sa nachádza obrovský dóm a stalagmity vysoké  (najväčší *Stĺp strachu* ).

Vnútro jaskyne je dlhé 220, široké 40 a vysoké 20 – 50 metrov. Jaskyňa bola sformovaná v strednom triase v tektonických puklinách vápenca.

Do jaskyne prvýkrát vstúpili miestni obyvatelia v roku 1875 a neskôr v roku 1882. Prvý seriózny opis a mapa jaskyne uskutočnili v roku 1925. V roku 1943 skúmali jaskyňu maďarskí speleológovia.

## Referencie

## Externé odkazy
* Tajomstvá podzemných hlbín

Kategória:Národné prírodné pamiatky v Košickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rožňava
Kategória:Chránené územia Národného parku Slovenský kras
Kategória:Jaskyne na Slovensku
Kategória:Plešivská planina
Kategória:Plešivec
Kategória:Lokality Svetového dedičstva na Slovensku
Aggteleki-karszt

**Aggteleki-karszt** alebo **Aggtelecký kras** je krasové územie na severe Maďarska. Územie je známe najmä pre početný výskyt jaskýň, ktoré boli spolu so slovenskými zapísané v roku 1995 na zoznam Svetového dedičstva UNESCO pod spoločným názvom Jaskyne Slovenského krasu a Aggteleckého krasu. Medzi najznámejšie jaskyne patrí Baradla blízko obce Aggtelek.

Vápence, ktoré dnes tvoria celú krasovú oblasť vznikli pred asi 245 miliónmi rokov v strednom triase. Tektonicky ich možno zaradiť do silicika.

Súčasťou územia je od roku 1985 aj Aggtelecký národný park.

## Referencie

Kategória:Pohoria v Maďarsku
Vrstevnica

thumb|Topografická mapa s vrstevnicami
**Vrstevnica** alebo **izohypsa** je krivka na mape, či v teréne spájajúca body s rovnakou nadmorskou výškou. V miestach, kde sú vrstevnice hustejšie pri sebe má terén väčšie prevýšenie. Vrstevnice sa začínajú merať na nultom bode od najbližšieho mora alebo oceánu.

Krivka kolmá na vrstevnice sa nazýva spádnica.

## Pozri aj
* hĺbnica

Kategória:Kartografia
Adobe Flash Player

**Adobe Flash Player** je softvér pre prehliadanie animácií a filmov pomocou počítačových programov, ako je webový prehliadač. Flash Player je široko distribuovaný proprietárny multimediálny a aplikačný prehrávač vytvorený spoločnosťou Macromedia, po jeho získaní v súčasnosti vyvíjaný a distribuovaný spoločnosťou Adobe. Používa súbory typu SWF, ktoré môžu byť vytvorené nástrojom Adobe Flash authoring tool, Adobe Flex, ďalšími nástrojmi od spoločnosti Macromedia, ale aj nástrojmi tretích strán. Flash Player podporuje skriptovací jazyk nazývaný ActionScript (AS), ktorý je založený na ECMAScript.

Flash Player je dostupný ako plugin pre viaceré verzie webových prehliadačov (ako Mozilla Firefox, Opera, Safari alebo Internet Explorer) na rôznych platformách. Adobe uvádza, že každá verzia pluginu je spätne kompatibilná, iba s výnimkou bezpečnostných zmien zavedených v rámci verzie 10.

## Podporované Platformy
Podpora softvéru Adobe Flash Player sa skončila 31. decembra 2020. Posledná verzia Flash player pre Windows a Mac OS X je 11.8.800.94 a pre Linux 11.2.202.297.
Flash player podporuje množstvo platform ako aj Android, Firefox OS, IOS a i. Verzia 10 môže fungovať aj na Win9x za pomoci KernelEx.

Adobe uvoľnil alfa verziu Flash Player 10 pre x86-64 Linux operačný systém 17. novembra 2008. Firma uviedla, že 64-bit verzie pre všetky podporované platformy sú vo vývoji, alfa verzie pre MAC a Windows prídu neskôr. Firma bude optimalizovať Flash pre použitie na architektúre ARM (ARMv6 a ARMv7 architektúry používané v ARM11 skupine a Cortex-A rady procesorov) a uvedie ju v druhej polovici roka 2009. Spoločnosť taktiež uviedla, že chce umožniť Flash na Nvidia Tegra, Texas Instruments OMAP 3 a Samsung ARM.

## Referencie

__INDEXOVAT__
__LINKPŘIDATKOMENTÁŘ__

Kategória:Proprietárny softvér
Kategória:Softvér firmy Adobe
Brno-Královo Pole

**Brno-Královo Pole** je od 24. novembra 1990 mestská časť štatutárneho mesta Brna, nachádzajúca sa severne od mestskej časti Brno-střed. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky mestskej časti Brno-Královo Pole 


Královo Pole
MINIX

**MINIX** je UNIX-like operačný systém založený na mikrojadrovej architektúre. Andrew S. Tanenbaum naprogramoval tento systém  na vzdelávacie účely. MINIX inšpiroval aj vývoj Linuxového jadra. Meno je zložené zo slov *minimal* a *UNIX*.

Kategória:Vstavané operačné systémy
ProSieben

**ProSieben** (pôvodný názov *Pro 7*) je nemecká súkromná televízna stanica. Je členom skupiny ProSiebenSat.1 Media. Stanica je v skupine divákov vo veku 14-49 rokov druhá najsledovanejšia.

13. októbra 1988 bola založená spoločnosť *ProSieben Television GmbH* ako nástupca televíznej stanice *Eureka TV*. Vysielanie novej stanice začalo 1. januára 1989 z Mníchova a bolo dostupné iba z družice Astra 1a. V júli 1989 došlo k prideleniu prvej frekvencie pre terestriálne vysielanie (bola to vôbec prvá frekvencia pre súkromnú televíziu). V roku 1990 sa stanica presťahovala do Unterföhringu pri Mníchove. V roku 1999 bola založená spravodajská stanica N24, ktorá začala vysielať v roku 2000. Od januára 2010 vysiela stanica aj programy vo vysokom rozlíšení (HDTV).

V prvých rokoch vysielania stanica vysielala hlavne hrané filmy, postupne začala s vysielaním seriálov a infotainmentu.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Webový portál ProSieben

Kategória:Televízne stanice v Nemecku
Starýho psa novým kouskům nenaučíš

**Starého psa novým kouskům nenaučíš** je šiesty album Michala Tučného. Album vyšlo v roku 1987 na LP.

## Zoznam skladieb
# „Starýho psa novým kouskům nenaučíš“
# „Karolína“
# „Den D“
# „S proudem si plout“
# „Pony Expres“
# „Adios Amigos“
# „20. století má na kahánku“
# „Vzdušné zámky“
# „Fidlej celej den“
# „Byl jsi nejsprávnější chlap“
# „Měl jsem kdysi malou chajdu“
# „Ještě jednou“
# „Starýho psa novým kouskům nenaučíš“
# „Kosmickej vandr“
# „Super píseň pro super špatný den“
# „Včera jsem Tě neviděl“
# „Strom vánoční“
# „Tři kamarádi“
# „Starý dobrý western“
# „Já světem táh jen tak s celtou“
# „Country kolotoč“

## Referencie

Kategória:Albumy Michala Tučného
Kategória:Hudobné albumy z 1987
Danuta Stenková

**Danuta Stenková** (; * 10. október 1961, Sierakowice, Kašubsko, Poľsko) je poľská televízna a divadelná herečka.

## Filmové role

* 1988 *Crimen* 
* 1990 *Rozmowy o miłości*
* 1992 *Sprawa kobiet*
* 1992 *Mama – nic*
* 1993 *Matka Jakuba* 
* 1995 *Maszyna zmian* 
* 1995 *Łagodna* 
* 1995 *Prowokator*
* 1995 *Gnoje*
* 1996 *Odwiedź mnie we śnie*
* 1996 *Nocne graffiti*
* 1997 *Księga Raju*
* 1997 *Boża podszewka*
* 1997 *Łóżko Wierszynina*
* 1997 *Szczęśliwego Nowego Jorku* 
* 1997 *Cudze szczęście*
* 1998 *Ekstradycja* 
* 1999 *Ostatnia misja*
* 1999 *Warszawska Niobe* 
* 2000 *Człowiek, jakich wielu* (*L'homme des foules*) 
* 2000 *Cud purymowy*
* 2000 *Twarze i maski*
* 2001 *Wszyscy święci*
* 2001 *[[Quo vadis]]*
* 2002 *O byciu wiernym*
* 2002 *Chopin. Pragnienie miłości*
* 2003 *Zaginiona*
* 2004 *O czym są moje oczy*
* 2004 *Nigdy w życiu!*
* 2004 *Siedem grzechów popcooltury*
* 2005 *Kochankowie z Marony*
* 2005 *Boża podszewka II*
* 2005 *Pitbull*
* 2006 *Pogoda na piątek*
* 2006 *Bezmiar sprawiedliwości*
* 2006 *Janek*
* 2007 *Ryś*
* 2007 *Odwróceni*
* 2007 *Tajemnica twierdzy szyfrów*
* 2007 *[[Katyň (film)]]* (*Katyń*}
* 2008 *Lejdis*
* 2008 *Jeszcze raz*
* 2008 *Zimno*
* 2008 *Teczka*
* 2008 *39 i pół*
* 2009 *Popiełuszko. Wolność jest w nas*
* 2009 *Idealny facet dla mojej dziewczyny*
* 2009 *Dzieci Ireny Sendlerowej* (*The Courageous Heart of Irena Sendler*)
* 2009 *Niania* (Odcinek 124)
* 2009 *Czas honoru* (II seria)
* 2010 *Ciacho*
* 2010 *Randka w ciemno*

## Externé odkazy
* 
*Portrét

Kategória:Poľské divadelné herečky
Kategória:Poľské filmové herečky
Kategória:Poľské rozhlasové herečky
Kategória:Poľské televízne herečky
Kategória:Poľské osobnosti kašubského pôvodu
Medicinman (album)

***Medicinman*** je siedmy album Michala Tučného. Album vyšlo v roku 1990 na LP.

## Zoznam skladieb
# „Medicinman“ 
# „Je mi to líto“
# „Tennessee Road“
# „Starej harmonikář“
# „Já oženil se s kytarou“
# „Každej svou káru táhne zas dál“
# „Kaw - Liga“
# „Odval ten kámen“
# „Prázdný nádraží“
# „V uličkách města Bakersfield“
# „Nech si ty svý city“
# „To je ten poslední song“

## Referencie

Kategória:Albumy Michala Tučného
Kategória:Hudobné albumy z 1990
Medicinman

**Medicinman** môže byť:
*ľudový liečiteľ u necivilizovaných národov, čarodejník a mastičkár
*názov albumu, pozri Medicinman (album)
Odjíždím v dál

**Odjíždím v dál - Písně z let 1969-1974** je deviaty album Michala Tučného. Album vyšlo v roku 1991 na LP a CD.

## Zoznam skladieb
# „Rovnou, tady rovnou“
# „Vlak půlnoční“
# „Blízko Little Big Hornu“
# „Svatební zvony“
# „Nečekej už dál“
# „Červená řeka“
# „Michalův song“
# „Feleena z El Pasa“
# „Šlapej dál“
# „Za chvíli už budu v dáli“
# „El Paso“
# „Blues Folsomské věznice“
# „Dnešní noc bude dlouhá“
# „Rychlík 15. Cizinec“
# „Ještě je čas“
# „Oči pálí a silnice je jak klín černej“
# „Šest bílých koní“
# „Jen tohle chci ti říct“
# „Kočárem mým je vagón uhlí“
# „Odjíždím v dál“

## Referencie

Kategória:Albumy Michala Tučného
Kategória:Hudobné albumy z 1991
Snídaně v trávě

***Snídaně v trávě*** je desiaty album Michala Tučného. Album vydal Supraphon EAN: 8596911 175422 v roku 1993 na CD.

## Zoznam skladieb
# „Snídaně v trávě“ („Sea Of Heartbreak“) - 2:51
# „Báječná ženská“ („Good Hearted Woman“) - 4:10
# „Tam u nebeských bran“ - 3:48
# „Všichni jsou už v Mexiku“ („They All Went To Mexico“) - 4:17
# „Karolína“ („Carolina Moutain Dew“) - 4:22
# „Modrá z džín“ - 4:34
# „Jak chcete žít bez koní“ - 6:09
# „Pověste ho vejš“ - 4:06
# „Chtěl bych být medvídkem“ („Teddy Bear Song“) - 3:26
# „Tak už nefňukej“ („Drivin My Life Away“) - 2:54
# „Starýho psa novým kouskům nenaučíš“ - 4:14
# „Medicinman“ - 4:18
# „Kosmickej vandr“ - 4:33
# „Dám sbohem řekám“ („Goodbye To A River“) - 4:06
# „Spím v obilí“ („Gone To Alabama“) - 3:16
# „Poslední kovboj“ - 0:53

## Referencie

Kategória:Albumy Michala Tučného
Kategória:Hudobné albumy z 1993
Ve Valdickém lapáku

***Ve valdickém lapáku*** je ôsmy album Michala Tučného. Album vydal Supraphon 11 1655-2, CD EAN: 8596911 165522 v roku 1991 na LP a CD. 

## Zoznam skladieb
# V týhle skále mi bůh domov dal (I Got A Home In That Rock)
# Rovnou, tady rovnou (Roll On Buddy, Roll On)
# Ještě dlouhou cestu mám
# Blues folsomské věznice (Folsom Prison Blues) 
# Osamělé houkání (I Heard That Lonesome Whistle)
# Pověste ho vejš (Hang Him Higher)
# Rád se brouzdám rosou 
# Tučňáci 
# Dnešní noc bude dlouhá (Soldier´s Last Letter)
# Stát mimo zákon 
# Odjíždím v dál (I´m A Long Gone Daddy)
# Všichni jsou už v Mexiku (They All Went To Mexico)
# Poslední kovboj 
# Chvíli spát

## Referencie

Kategória:Albumy Michala Tučného
Kategória:Hudobné albumy z 1991
Pištoľ (rozlišovacia stránka)

**Pištoľ** alebo **pištoľa** môže byť:
*druh zbrane, pozri pištoľ
*ručný nástroj, výzorom podobný tejto zbrani, na vypúšťanie kvapaliny alebo vystreľovanie, napr. v stavebníctve striekacia pištoľ, nastreľovacia pištoľ
*zapaľovač plynu
*pretiahnutá fľaša na víno

**Pištoľa** je pistoľa (španielska zlatá minca).
SystemRescue

**SystemRescue** je operačný systém pre x86 počítačovú platformu. Používa sa hlavne na opravu nebootovateľných alebo inak poškodených počítačových zariadení. SystemRescueCd nie je určené na používanie ako permanentný operačný systém. Spúšťa sa z Live CD alebo USB. Je založené na Linuxovej distribúcii Arch a bolo navrhnuté tímom pod vedením Francois Dupouxa.

## Zdroj

Kategória:Live CD
BlackBerry

**BlackBerry** je séria mobilných a smartfónových zariadení vyvíjaných kanadskou firmou Research In Motion (RIM). Obsahuje typické smartfónové aplikácie (adresová knižka, kalendár, atď), ale umožňuje aj posielať a prijímať e-mailové správy. Prvý model BlackBerry bol uvedený v roku 1999.

## Iné projekty

## Zdroj


Kategória:Mobilné telefóny BlackBerry
Kategória:Smartfóny
Tranquility

náhľad|Modul Tranquility
náhľad|Tranquility zvnútra

**Tranquility** (Node 3) je modul Medzinárodnej vesmírnej stanice. Modul postavila ESA a Talianska vesmírna agentúra, 20. novembra 2009 prešiel do vlastníctva NASA. K stanici bol modul dopravený raketoplánom Endeavour počas misie STS-130 a 12. februára 2010 sa stal jej trvalou súčasťou, keď bol pripojený k ľavému spojovaciemu uzlu modulu Unity. Z druhej strany je k Tranquility pripojený spojovací adaptér PMA-3 a zospodu (smerom k Zemi) modul Cupola.

## Účel
Modul obsahuje najvyspelejšie systémy podpory života. Tieto systémy recyklujú odpadovú vodu a regenerujú kyslík pre posádku stanice. Okrem toho má Tranquility systém sledovania a revitalizácie atmosféry v ISS. Modul tiež obsahuje WC a priestor pre hygienu. Tranquility bude hlavne používaný pre cvičenie a ukladanie materiálov používaných pre prácu v Cupole.

## Špecifikácia
* Dĺžka6 706 mm
* Priemer4 480 mm
* Štartovacia hmotnosť15 500 kg
* Hmotnosť na orbite19 000 kg

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Medzinárodná vesmírna stanica
Cesta II. triedy 584 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 584** je cesta II. triedy na Slovensku v okresoch Tvrdošín, Liptovský Mikuláš a Brezno. Jej dĺžka je 72,028 km, pričom prebieha v dvoch navzájom nesúvislých úsekoch, ktoré oddeľuje hrebeň pohoria Nízke Tatry. Severná vetva spája regióny Orava a Liptov horským priechodom Huty, kým južná vetva prechádza regiónom Horehronie.

## História

### Horský priechod Huty
Horský priechod Huty je vôbec najmladším slovenským horským priechodom. Tento úsek s dĺžkou 13,8 km bol vybudovaný v rokoch 19821986, aby nahradil priechod Kvačianskou dolinou, napojil izolované liptovské podhorské obce Huty, Malé Borové a Veľké Borové na ich okresné mesto – Liptovský Mikuláš, no najmä z vojensko-strategických dôvodov. Celá trasa bola sovietskymi veliteľmi upravená tak, aby nešla voľným terénom, čím sa mala zabezpečiť neviditeľnosť presunu vojenskej techniky.

## Priebeh
Začína na križovatke s cestou I/59 a E77 v obci Podbiel a vedie k Oravskému Bielemu Potoku, Habovke a Zubercu, aby pokračovala do sedla Huty.

Následne prechádza obcou Liptovské Matiašovce, okrajom obcí Liptovská Sielnica, Liptovský Trnovec a mestom Liptovský Mikuláš (ulice Ráztocká – Revolučná – Jánošíkovo nábrežie), kde sa križuje s cestou I/18. Na území mesta ďalej smeruje privádzačom na križovatku s D1 a E50 a pokračuje cez Demänovú do Demänovskej Doliny, kde končí severná časť cesty (Jasná).

Cesta pokračuje na južnom úpätí Chopka na Trangoške a smeruje južným smerom k Tálom a Bystrej, kde končí križovatkou s cestou I/72.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)

584
Cesta II. triedy 584A (Slovensko)

**Cesta II. triedy číslo 584A** je cesta II. triedy na Slovensku v okrese Tvrdošín a tvorí obchvat obce Zuberec.

## Referencie
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)

584A
Pisznice-barlang

náhľad|Vstup do jaskyne
**Pisznice-barlang** (doslova *Jaskyňa Pisznice*; iné názvy: **Pisznicei-barlang, Bőregér-lyuk, Nagy-pisznicei-barlang, Priesnitz-barlang, Piszlice-barlang, Pisznyicei hévizes barlang, Pisznyice-barlang**) je jaskyňa nachádzajúca sa na severe Maďarska, pri meste Héreg a Lábatlan, v strednej časti pohoria Gerecse na jeho južnej strane v nadmorskej výške , pod rovnomenným vrchom ().

Je vápencového pôvodu s dĺžkou približne . Vznikla v období Trias. Krasový charakter jaskyne dokazujú veľkolepé kupoly. Kvapľová výzdoba jaskyne je žiaľ často poškodená vandalmi. Charakteristikou jaskyne sú skoro horizontálne rovnobežné chodby usporiadané nad sebou a vedľa seba. 

Jaskyňa je stálym zimným, a občasným letným sídlom mnohých, aj zriedkavých druhov netopierov.

Slovo Pisznice pochádza zo slovanského *Pisnice*, *Pěsnica* (porov. čes. Písnice, slovinské Pesnica a podobne).

## Zdroj
* 

## Externé odkazy
Fotografie

Kategória:Jaskyne v Maďarsku
Revival

thumb|Dalibor Štroncer z The Backwards ako John Lennon

**Revival** [rivajvl], prípadne **revival band**, je typ hudobnej skupiny hrajúcej prevzatý repertoár inej, zväčša už neexistujúcej skupiny. Väčšinou ide o hudobníkov s pozitívnym vzťahom k skupine, ktorí s obľubou interpretujú jej repertoár, pričom sa jej tak snažia vyjadriť poctu. 
Súčasťou mnohých revivalov je aj snaha prispôsobovať svoj imidž hudobným vzorom, a to za účelom hudobnej a pódiovej ilúzie. Vizáž a vystupovanie hudobníkov tak má za úlohu navodiť dojem opätovného zhmotnenia už neexistujúcej skupiny, čo je príťažlivým prvkom pre publikum. 
Termín revival sa však spája aj s invenčnou autorskou podobou coververzií, väčšinou však v období 60. rokov (napr. skupina Creedence Clearwater Revival), kedy hudobná popkultúra takpovediac vznikala a nebol dôvod na vytváranie „česť vyznávajúcich skupín“. 

## Známe revivaly
Medzi najznámejšie slovenské revivaly svetového formátu patrí bratislavská skupina Revival Jazz Band, košická skupina The Backwards, imitujúca britských The Beatles, či rovnako košická skupina Queenmania, ktorá je revivalom britskej skupiny Queen.

Kategória:Hudobná terminológia
Kategória:Hudobné žánre
Cesta II. triedy 526 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 526** (*II/526*) je cesta II. triedy na Slovensku v Banskobystrickom a Košickom kraji. Jej celková dĺžka je 164,273 km.

## Priebeh
Jedna z najdlhších ciest II. triedy začína v okrese Krupina na križovatke s cestou I/66 pri obci Devičie a pokračuje križovatkami s III/2560 a III/2570. Cesta pokračuje obcou Bzovík, kde sa križuje s III/2564. Ďalej nasledujú križovania s III/2565, III/2570, III/2573, III/2572, a opätovne s III/2570. Prvý úsek sa končí križovatkou s II/527 a III/2462 v obci Senohrad. 

Druhý úsek sa začína v obci Stará Huta križovatkou s II/591. Ďalej nasledujú križovania s III/2645 a III/2695 a následne cesta prichádza do Podkriváňa, kde sa napája na I/16. Nasleduje peáž s touto cestou, ktorá sa končí v susednej obci Kriváň. II/526 pokračuje cez Korytárky do Hriňovej, kde sa nachádza križovatka s II/529. Nasledujú Detvianska Huta a Látky a medzitým križovatky s III/2715, III/2722, III/2724. Cesta prichádza cez sedlo Prašivá do obce Kokava nad Rimavicou, kde sa križuje s II/595. Potom nasleduje stúpanie na vrch Chorepa, za ním klesanie od obce Klenovec. Tam sa križuje s III/2767 a pokračuje do mesta Hnúšťa, kde križuje cestu I/72. Ďalej nasledujú križovania s III/2780, III/2747, III/2768, III/2756, III/2755 a III/2753 v Ratkovej. Potom nasleduje križovatka s III/2823 a III/2844 v obci Sirk, III/2835 a III/2825 v obci Nandraž. Následne prichádza do mesta Jelšava, kde sa dvakrát po krátkej peáži križuje s II/532 a III/2826. Ďalej, už v košickom kraji, nasleduje križovatka s III/3037 a následne s II/587, s ktorou ide II/526 krátko v peáži. Odpojí sa od nej v Štítniku a pokračuje križovaním s III/3045 a vstupom do Rožňavskej Bane sa na križovatke s cestou I/67 komunikácia končí.
 
Medzi prvým a druhým úsekom II/526 sa nachádza vojenský výcvikový priestor Lešť a tento úsek je uzatvorený.

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

526
Kategória:Doprava v okrese Krupina
Kategória:Doprava v okrese Detva
Kategória:Doprava v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Doprava v okrese Revúca
Kategória:Doprava v okrese Rožňava
Elektrofilná adícia

thumb|Mechanizmus elektrofilnej adície.
**Elektrofilná adícia** je typ adičnej reakcie v organickej chémii, pri ktorej dochádza k rozpadu π väzby medzi dvoma uhlíkmi na dve σ väzby. Nevyhnutným predpokladom reakcie je preto výskyt násobnej väzby v reaktante a elektrofilná adícia je typická pre nenasýtené uhľovodíky (alkény a alkíny). Druhým reaktantom, ako vyplýva z mechanizmu, je zlúčenina ktorá dokáže disociovať na kladnú a zápornú časticu (napr. voda, halogénvodíky, halogény v prítomnosti Lewisovej kyseliny ako katalyzátora a pod.). Tak rozlišujeme: adíciu vody, adíciu halogénov, adíciu halogénovodíkov, ozónolýzu a i.

## Mechanizmus reakcie
Mechanizmus elektrofilnej adície je dvojstupňový. V prvom stupni dochádza k naviazaniu kladnej častice (nazývanej aj elektrofil) na π väzbu. Elektrónový pár dvojitej väzby vytvorí väzbu s kladnou časticou a na druhom uhlíku dvojitej väzby sa vytvorí čiastočný náboj. V druhom kroku dochádza k naviazaniu nukleofilnej častice (častice s voľným elektrónovým párom) na kladný uhlík.

### Markovnikovovo pravidlo
V prípade adície na nesymetrický alkén (napr. propén) je možný vznik dvoch produktov, no vzniká prevažne ten, kde je kladná častica naviazaná na ten uhlík dvojitej väzby, kde je viac vodíkov. Tento fakt je známy ako Markovnikovovo pravidlo.

## Pozri aj

*Eliminácia
*Elektrofilná aromatická substitúcia
*Nukleofilná substitúcia
*Radikálová adícia
*Radikálová substitúcia
*Nukleofilná adícia

## Iné projekty

## Zdroj
* Zahradník P., Kollárová M.,: *Prehľad chémie 2 Organická chémia a biochémia*, SPN, 1997

Kategória:Adície
Kategória:Reakčné mechanizmy
Ignác Wittmann

**Ignác Wittmann**, tiež **Ignatz Wittmann**, (* 1867, Zemianska Ludrová† 1936, Zvolen) bol slovenský podnikateľ, zakladateľ a majiteľ bryndziarne vo Zvolene.

## Životopis
Narodil sa v Zemianskej Ludrovej (dnes súčasť obce Ludrová). Absolvoval piaristické gymnázium v Ružomberku, na spoločnej fotografii žiakov je spolu s Vavrom Šrobárom, ktorý sa narodil v susednej obci Lisková. Jeho rodičia Bernhard Wittmann a Bety Schlesinger mali spolu 6 detí. Matka zomrela v roku 1877 vo veku 40 rokov.

### Rodinný podnik
V roku 1891 založil bryndziareň vo Zvolene.náhľad|100px|Pamätná tabuľa venovaná Wittmannovcom na Nám. SNP 26 vo Zvolene Za manželku si vzal Júliu Kriser z Beluše v roku 1893. Cez 1. svetovú vojnu vytvoril I. Wittmann spolu s inými bryndziarmi (A. Vagač Detva, P. Molec, Zvolenská Slatina a G. Blüh, Zvolen) *Hornouhorské spojené bryndziarne*, ktoré sa po vojne zase rozdelili. Z Wittmannovej bryndziarne sa vtedy stala *Továreň na bryndzu a syry "I. Wittmann a syn"*. Partnerom v podnikaní mu bol od roku 1920 syn Vojtech. Začiatkom tridsiatych rokov spolupracoval pri výrobe krabicových tavených syrov aj s nemeckým podnikateľom B. Zwickom pod názvom *Wittmann a Zwick*, s logom jastraba a názvom *Jastrab/Jestřáb/Sperber*. Továreň I. Wittmann a syn sa až do druhej svetovej vojny pravidelne umiestňovala na popredných miestach na výstavách syrov. Mala satelitné syrárne vo viacerých obciach na Slovensku a Podkarpatskej Rusi a sklady  v centre Prahy, Brna, Moravskej Ostravy (dnes súčasť Ostravy) a Bratislavy. Využívala svoje vlastné laboratórium a zamestnávala aj niekoľko českých inžinierov. Šírkou sortimentu prevýšila všetky syrárne v ČSR. V medzivojnovom období sa o Wittmannovi hovorí napríklad v *Reprezentačnom lexikone Slovenska a Podkarpadskej Rusi* (Bratislava, 1934). O víťazstvách syrov firmy I. Wittmann a syn a o jej modernom spôsobe výroby sa píše v *Mlékařskych listoch* v roku 1931, 1934 a 1937. Za roky 1936 až 1939 bola firma I. Wittmann a syn na prvom mieste v predaji bryndze z celkového počtu 48 slovenských výrobcov bryndze. 

V júli 1941 továreň arizoval bol Teofil A. Babala, vtedy tajomník HSĽS s ústredňou v Bratislave. Zmenil logo a v jednej svojej žiadosti o preradenie vozidla píše ako dôvod, že ide o najväčší syrársky a mliekárenský podnik na Slovensku, zaradený ako dôležitý pre obranu štátu. Po roku 1948 Wittmanovci nútene emigrovali, a na meno Wittmann sa postupne zabudlo.

Po Nežnej revolúcii v roku 1989 Ignácova vnučka vysúdila po rokoch sporov budovy a pozemky, odkúpila zásoby a stroje a na niekoľko rokov obnovila značku pod jej priamym vedením.  V súčasnosti nikto z rodiny Wittmannovcov nepodniká v oblasti výroby syrov a bryndze. 

## Referencie


## Externé odkazy
* Wittmann Slovakia 

Kategória:Narodenia v 1867
Kategória:Úmrtia v 1936
Kategória:Slovenskí podnikatelia
Kategória:Osobnosti z Ludrovej
Európska cesta 71

**Európska cesta 71** (*E71*) je 967 km dlhá európska cesta, ktorá vedie z Košíc do Splitu v Chorvátsku. 

## Priebeh
Dôležitá cestná komunikácia *E71* vedie strednou Európou v smere sever-juh a spája významné regióny Slovenska, Maďarska a Chorvátska.

### Slovensko
left|80px|Označenie E71 na Slovensku
Trasa *E71* začína na križovatke ciest I/16 (E58) a I/68 pri Východoslovenských strojárňach južne od centra Košíc. Odtiaľ cesta vedie južným smerom cez mestské časti Barca a Šebastovce, za ktorými pokračuje po trase rýchlostnej cesty R4. Územie Slovenska opúšťa na hraničnom priechode Milhosť-Tornyosnémeti a následne vchádza na územie Maďarska.

### Maďarsko
left|80px|Označenie E71 v Maďarsku
Na územie krajiny E71 vstupuje pri obci Tornyosnémeti, ktorá sa nachádza v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Pokračuje v trase štátnej cesty 3 juhozápadným smerom cez mestá Encs, Forov a Szikszó až po odbočku do Miškovca, kde prechádza na diaľnicu M30. Po nej pokračuje 28 kilometrov a potom sa napája na diaľnicu M3.

Po nej smeruje západným smerom okolo miest Eger, Gyöngyös, Hatvan a Gödöllő, kde prechádza na M31 a následne na budapeštiansky obchvat M0. Tu sa križuje s viacerými európskymi cestami - E60, E73 a E75. 

Juhozápadne od centra Budapešti sa napája na diaľnicu M7 a vedie okolo Stoličného Belehradu (križovatka s E66), Balatonu a mesta Nagykanizsa (peáž s E65) až na hraničný prechod Letenye-Goričan, kde vstupuje na územie Chorvátska.

### Chorvátsko
left|80px|Označenie E71 v Chorvátsku
Zo štátnej hranice E71 smeruje na juhozápad po trase diaľnice A4 okolo miest Ludbreg a Varaždin až ku Záhrebu, kde prechádza na diaľnicu A3, ktorá tvorí obchvat hlavného mesta. Za mestom sa z obchvatu odpája a najväčšou mýtnou bránou v krajine ZAGREB - LUČKO vstupuje na najvýznamnejšiu a najdlhšiu chorvátsku diaľnicu A1 a po nej smeruje až na juh k Jadranskému moru, pričom míňa mestá Karlovac, Ogulin, Gospić, Zadar, Benkovac a Šibenik. Po zhruba 950 kilometroch, v križovatke Dugopolje sa odpája od A1 a prechádza na štátnu cestu 1, po ktorej smeruje až do prístavného mesta Split, kde sa v križovatke s takzvanou Jadranskou magistrálou E71 končí.

## Galéria

Route 3 Hungary Encs.jpg|E71 v Maďarsku pri meste Forov
M30 - freeway - bridge.jpg|E71 v Maďarsku na trase M30
M3 Kisbagi pihenőhely.jpg|E71 v Maďarsku na trase M3
AutobahnHU M0 1.JPG|E71 v Maďarsku na trase M0
M7 Letenye közelében.jpg|E71 v Maďarsku na trase M7 pri Letenye
Highway A4 Croatia Novi Marof.jpg|E71 v Chorvátsku na trase A4
O Draganic A1 0509.jpg|E71 v Chorvátsku na trase A1
V Katusin A1 0509.jpg|E71 v Chorvátsku na trase A1


## Referencie

## Iné projekty

71
Kategória:Cestná infraštruktúra na Slovensku
Kategória:Cestná infraštruktúra v Maďarsku
Kategória:Cestná infraštruktúra v Chorvátsku
M (trieda lodí)

**M (trieda lodí)** môže byť:
*trieda mínoloviek v Nemecku, pozri:  M (trieda lodí – Nemecko);
*trieda mínoloviek v Holandsku, pozri:  M (trieda lodí – Holandsko);
Cesta II. triedy 527 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 527** (*II/527*) je cesta II. triedy na Slovensku v Nitrianskom a Banskobystrickom kraji. Jej celková dĺžka je 85,853 km.

## Priebeh
Cesta začína v Šahách v okrese Levice, na križovatke s cestou I/66 a pokračuje Poiplím križovaniami s III/1589, III/2592, III/2593. V obci Kosihy nad Ipľom sa križuje s III/2596 a pokračuje križovatkou s III/2597 vo Veľkej Čalomiji. V nasledujúcej obci Koláre je križovatka s III/2599 a v Slovenských Ďarmotách je odbočka na II/527A na maďarskú štátnu hranicu.
 
Cesta ďalej vedie k obciam Záhorce, Želovce a Sklabiná, pričom sa križuje s III/2600, III/2607, III/2601 a III/2614. To je už cesta pred mestom Veľký Krtíš, kde sa križuje s cestou II/527B, ktorá tvorí jeho obchvat. Po prejazde centrom sa na II/527 opätovne napája II/527B, vzápätí nasleduje križovatka s I/75 a za ňou mesto Modrý Kameň. Tu sa križuje s III/2603 a III/2605. Cesta pokračuje cez Dačov Lom a Senohrad, kde sa nachádzajú križovatky s II/526 a III/2569. Ďalej nasledujú križovatky s III/2462, III/2467, III/2464 a III/2465 v obci Sása. Za ňou sa nachádza križovatka s cestou I/66, kde sa II/527 končí.

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

527
Cesta II. triedy 527A (Slovensko)

**Cesta II. triedy 527A** (*II/527A*) je cesta II. triedy na Slovensku v Banskobystrickom kraji. Jej celková dĺžka je 0,416 km a tvorí spojnicu cesty II/527 a hraničného prechodu s Maďarskom.

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

527A
Cesta II. triedy 527B (Slovensko)

**Cesta II. triedy 527B** (*II/527B*) je cesta II. triedy na Slovensku v Banskobystrickom kraji v okrese Veľký Krtíš. Jej celková dĺžka je 4,448 km a tvorí obchvat Malého a Veľkého Krtíša.

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

527B
Mac OS 8

**Mac OS 8** je operačný systém, ktorý bol vydaný firmou Apple Computer 26. júla 1997. Predstavoval najväčšiu úpravu systému Mac OS System 7, vydaného šesť rokov predtým. Mac OS 8 pomohol modernizovať Mac OS, kým Apple vydal ďalšiu generáciu operačných systémov Mac OS X. Mac OS 8 bol jeden z najúspešnejších softvérov od Apple. Počas prvých dvoch týždňov sa predalo 1.2 miliónov kópií.

Verzia 8.0 priniesla najvýznamnejšie zmeny vrátane zavedenia užívateľského rozhrania Platinum. Verzia 8.1 priniesla nový a účinnejší súborový systém HFS Plus. Verzia 8.5 bola prvá verzia Mac OS, ktorá vyžadovala PowerPC procesor. Nasledujúca verzia Mac OS 9 bola vydaná 23. októbra 1999.

## Zdroj

Kategória:Softvér firmy Apple
Kategória:Operačné systémy
Kategória:Mac OS
Európska cesta 371

**Európska cesta 371** (*E371*) je európska cesta, ktorá vedie z mesta Radom v Poľsku do slovenského mesta Prešov.

## Priebeh
* : Severojužná cestná spojnica E371 začína v poľskom Radome, na križovatke E77 a cesty číslo 9, v peáži ktorej pokračuje na juh k mestám Ostrowiec Swietokrzyski, Kolbuszowa, Rzeszów (križovatka s E40) a Dukla
* : Duklianskym priesmykom vstupuje na trasu cesty I/21 a cez Svidník a Giraltovce vstupuje (už po ceste I/18) do Prešova, kde končí na križovatke s E50 a I/68.

Na slovenskom úseku bude v budúcnosti E371 vedená v trase R4.

## Referencie

## Iné projekty

371
Kategória:Cestná infraštruktúra v Poľsku
Kategória:Cestná infraštruktúra na Slovensku
Slovenské plynárenské múzeum

**Slovenské plynárenské múzeum** je múzeum plynárenstva v Bratislave.

Zriadila ho v marci roku 1996 pri príležitosti 140 rokov plynárenstva na Slovensku spoločnosť Slovenský plynárenský priemysel. Múzeum sídli v Bratislave na ulici Mlynské nivy, pri centrále SPP. Múzeum je rozčlenené na niekoľko expozícií. Histórii svietiplynu je venovaný Pavilón histórie. Kancelária prokuristu dáva príležitosť nahliadnuť do dobovej atmosféry najvýznamnejšieho fabrického úradníka v plynárni zo začiatku 20. storočia. Expozícia Laboratória dotvára ucelený obraz prevádzkovej spoľahlivosti výroby svietiplynu. Múzeum zhromažďuje aj dokumentačný materiál vo fotografiách, v dobových dokumentoch, odbornej literatúre, plynárenských časopisoch a videozáznamoch. Pavilón súčasnosti stále rozširuje zbierku exponátov, ktoré dokumentujú plynárenské zariadenia na ťažbu, prepravu, úpravu a využitie zemného plynu. Vzhľadom sa svoje rozmery  a obmedzený priestor expozície Pavilónu súčasnosti sú zdokumentované v modeloch a maketách. Koncom roka 2010 pribudla do múzea Vonkajšia expozícia so zbierkou 18 historicky vzácnych plynárenských zariadení s reálnymi rozmermi. Začiatkom roku 2013 bola dokončená rekonštrukcia celého komplexu uličného osvetlenia, ktoré reprezentujú dve vzácne repliky plynových uličných lámp – Pražský typ a SUGG z konca 19. storočia. Zbierka múzea vychádza zo zberateľskej vášne plynárenského seniora Pavla Hrádka. V súčasnosti obsahuje viac ako 400 exponátov. Sprievodcovskú činnosť v múzeu vykonávajú členovia Klubu plynárenských seniorov. Vstup do múzea je voľný.

## Pavilón histórie
Expozícia histórie sa zameriava primárne na využívanie svietiplynu na Slovensku od polovice 18. storočia až po 20. storočie. Zobrazuje proces výroby svietiplynu a jeho využitie v domácnostiach, ale aj pri verejnom využití. Súčasťou pavilónu je originál plynovej lampy, ktorá osvetľovala ulice Bratislavy. K zaujímavostiam patrí žehlička alebo chladnička na plyn. Na galérii pavilónu sú umiestnené rôzne historické plynomery a staré plagáty propagujúce využívanie plynu v domácnostiach.

## Pavilón súčasnosti
Expozícia súčasnosti sa venuje spracovaniu a využitiu zemného plynu od ťažby cez prepravu, distribúciu, skladovanie po dodávku koncovému odberateľovi. Návštevníci múzea si vidia archívne zábery z budovania tranzitného plynovodu cez Slovensko v sedemdesiatych rokoch. Medzi vystavenými exponátmi je aj model odorizačnej jednotky. Táto jednotka zabezpečuje pridávanie odorizantu do distribuovaného zemnému plynu, vďaka čomu je zemný plyn ľahšie identifikovaný pri prípadnom úniku. Samotný zemný plyn je totiž bez zápachu.

## Externé odkazy

* Oficiálna stránka Slovenského plynárenského múzea

Kategória:Múzeá v Bratislave
Kategória:Dušan Jurkovič
Kategória:Ružinov
Common Development and Distribution License

**Common Development and Distribution License (CDDL)** je softvérová licencia pre slobodný softvér od firmy Sun Microsystems. Ako základ bola použitá licencia Mozilla Public License (MPL) verzie 1.1.

Príklady produktov vydaných pod licenciou CDDL:
* OpenSolaris
* NetBeans
* GlassFish
* JWSDP
* Project DReaM

Kategória:Softvérové licencie
Cesta II. triedy 531 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 531** (*II/531*) je cesta II. triedy na Slovensku v Banskobystrickom kraji. Jej celková dĺžka nerátajúc peáž s I/72 je 36,302 km.

## Priebeh
Komunikácia začína v obci Pavlovce v okrese Rimavská Sobota na križovatke s cestou II/571. Pokračujúc cez Rimavské Janovce do Rimavskej Soboty sa cesta križuje s III/2769, III/2741 a III/2782. Od križovatky s cestou I/16 pokračuje v peáži s cestou I/72 cez Veľké Teriakovce, Hrachovo, Kocihu, Rimavské Zalužany, Rimavskú Baňu a Rimavské Brezovo do Hnúšte, kde križuje cestu II/526. 

V Tisovci sa odpája od cesty I/72 a pokračuje cez Muráň, sedlo Predná hora a Muránsku Hutu, pričom sa križuje s III/2828, III/2827 a III/2829. Potom prichádza do Červenej Skaly, kde končí križovatkou s cestou I/66.

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

531
A-102 (SA-7)

**A-102** (**SA-7**, **Saturn-Apollo 7**) bola orbitálna misia nosnej rakety Saturn I v rámci programu Apollo. Bola to druhá misia rakety Saturn I s maketou veliteľského a servisného modulu kozmickej lode Apollo.

## Ciele misie

Misia mala zopakovať úspešný predchádzajúci test A-101 a uskutočniť letový test ďalšej makety kozmickej lode Apollo. Maketa Apollo sériového čísla 15 bola mierne odlišná od makety 13 použitej pri predchádzajúcej misii. Jedna skupina trysiek bola vybavená zariadením na meranie teploty a vibrácií pri prelete atmosférou. Únikový systém mal na oddelenie použiť vlastný zdvihový a hlavný motor. Raketa Saturn I bola tiež mierne modifikovaná. Zmenené boli prvky ozubeného súkolia v turbočerpadlách motorov prvého stupňa H-1. Práve zlyhanie jedného z ozubených kolies malo na svedomí výpadok jedného z motorov pri predchádzajúcej misii. Raketa mala po prvýkrát  programovateľný letový počítač. Predtým boli rakety vybavené predprogramovaným riadiacim počítačom, ktorý neumožňoval vysporiadať sa s neočakávanými udalosťami. To sa s novým počítačom zmenilo, nakoľko už mohol byť preprogramovaný počas letu a mohol tak byť pružne prispôsobený na zvládnutie neočakávaných porúch, abnormálnych aerodynamických podmienok a ďalších potenciálne nebezpečných situácií.

## Priebeh letu
Prvý a druhý stupeň (S-I a S-IV) a prístrojová jednotka IU boli na Cape Canaveral dopravená v júni 1964. Pri kontrole pohonného systému bola zistená trhlina na motore H-1 číslo šesť prvého stupňa. Pozemný personál tak mal po prvýkrát vymeniť motor na rakete Saturn I. Neskôr bolo ale rozhodnuté o demontáži všetkých ôsmich motorov a odoslaniu späť výrobcovi (Pratt&Whitney Rocketdyne). Výmena motorov odložila štart zhruba o štrnásť dní. Ďalšie zdržanie si vyžiadali hurikány štvrtého stupňa Cleo a Dora, ktoré sa sformovali koncom augusta. Cleo prešiel oblasťou Karibiku a zasiahol pobrežie Floridy. Dora zasiahla sever Floridy a prešla cez celý polostrov.

Štart sa konal 18. septembra predpoludním miestneho času. Zážih prvého stupňa trval 147 sekúnd, potom sa úspešne oddelil. Druhý stupeň bol zažihnutý 160 sekúnd po štarte a dohorel 621 sekúnd po štarte. Únikový systém bol odhodený súbežne s prvým stupňom. Prístroje na palube makety lode Apollo vysielali telemetrické dáta po dobu piatich obehov. Vstup do atmosféry nastal po päťdesiatom deviatom obehu nad Indickým oceánom. Všetky úlohy boli splnené a misia bola úspešná. Len kamerové podvesy neboli nájdené, pretože dopadli ďalej od predpokladaného miesta.

## Pozri aj
* Program Apollo
* Saturn I

## Literatúra
* 

## Iné projekty

Kategória:Program Apollo
Kategória:Kozmonautika v 1964
Cesta II. triedy 532 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 532** (*II/532*) je cesta II. triedy na Slovensku v Banskobystrickom kraji. Jej celková dĺžka je 45,207 km.

## Priebeh
Cesta začína v Tornali-časť Behynce na križovatke s cestou I/16 a pokračuje obcami Otročok a Gemerská Ves, pričom sa križuje s III/2830, III/2831, III/2832 a III/2835. V obci Licince sa križuje s III/2837, v Šiveticiach s III/2836 a v Gemerských Tepliciach s III/2837. V meste Jelšava nasleduje križovatka s cestou II/526, potom prechod obcou Lubeník, kde je križovanie s III/2841. Nasledujú ešte križovatky s III/2842, III/2843 a III/2845 v Revúcej. Cesta sa končí v obci Muráň, kde sa napája na cestu II/531.

## Zaujímavosť
Táto cesta je spomenutá v piesni od slovenskej skupiny IMT Smile s názvom Cesty II. triedy. Na základe inšpirácie touto skladbou vytvoril časopis auto motor a šport cestopis po cestách II. triedy, ktorý uverejnil v čísle 10/2020.

## Iné projekty

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

532
Red Hat, Inc.

**Red Hat, Inc.** je spoločnosť zaoberajúca sa vývojom slobodného a open-source softvéru. Bola založená v roku 1993, má ústredie v Raleigh (Severná Karolína) a satelitné pobočky po celom svete.

## História
V roku 1993 Bob Young založil firmu ACC Corporation, ktorá predávala Linuxové a UNIXové softwarové príslušenstvo. V roku 1994 Marc Ewing vytvoril svoju vlastnú Linuxovú distribúciu a nazval ju Red Hat Linux. Ewing ju vydal v októbri a stala sa známou ako *Halloween vydanie*. Bob Young a Marc Ewing sa spojili do Red Hat Software, na čele s Bobom Youngom ako výkonným riaditeľom (CEO).

15. novembra 1999 Red Hat získal Cygnus Solutions. Jeden zo zakladateľov Cygnus, Michael Tiemann, sa stal technickým riaditeľom spoločnosti Red Hat a do roku 2008 viceprezidentom pre open source záležitosti. Neskôr Red Hat získal WireSpeed, C2Net a Hell's Kitchen Systems.

15. decembra 2009 bolo oznámené, že Red Hat bude platiť 8 800 000 dolárov na vyrovnanie sa v skupinovej žalobe, týkajúcej sa prepracovania finančných výsledkov od júla 2004.

## Fedora Project
Red Hat sponzoruje Fedora Project, komunitne podporovaný open-source projekt ktorý má za cieľ podporu rýchleho pokroku slobodného a open-source softvarového obsahu.

Kategória:Podniky v USA
Kategória:Podniky obchodované na Newyorskej burze
Kategória:Podniky založené v 1993
Kategória:Softvérové podniky
Alan Cox

**Alan Cox** (* 22. júl 1968, Solihull, Anglicko) je britský počítačový programátor, ktorý je silne angažovaný vo vývoji linuxového jadra od roku 1991. Žije v meste Swansea, Wales so svojou manželkou, Telsou Gwynneovou.

## Účasť na Linuxovom jadre
Kým bol zamestnaný v areáli v Swansea University, nainštaloval jednu z prvých verzií Linuxu na jeden z počítačov patriacich univerzite. To bola jedna z prvých inštalácií Linuxu na vyťaženú sieť a odhalila mnoho chýb sieťového kódu. Cox opravil väčšinu z týchto chýb. Vtedy sa z neho stal jeden z hlavných vývojárov Linuxového jadra. 

Udržiaval 2.2 vetvu a jeho vlastné verzie 2.4 (označované písmenami "ac" napríklad 2.4.13-ac1). Tieto verzie boli veľmi stabilné a obsahovali množstvo opráv chýb, ktoré išli priamo do oficiálneho jadra. Bol považovaný za druhú osobu, hneď po Linusovi Torvaldsovi.

Alan bol zamestnaný Linuxovým distribútorom Red Hat po dobu desiatich rokov, ktorú opustil v januári 2009. Dnes je zamestnaný vo firme Intel. Bol tiež zapojený v projektoch ako GNOME a X.Org.

## Zdroj

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 1968
Kategória:Britskí programátori
Paul Arthurs

**Paul Arthurs** (* 23. jún 1965), známy aj ako **Bonehead**, je britský hudobník, bývalý člen skupiny Oasis. V skupine pôsobil od jej začiatku (1991) až do roku 1999, keď počas nahrávania v poradí piateho albumu (Standing on the Shoulder of Giants) z kapely odišiel. Spolu s ním odišiel aj basový gitarista Oasis, Paul McGuigan.

V roku 2012 sa vyjadril pre časopis NME na adresu reuninou Oasis: *"Som si istý, že Liam by to spravil pokojne aj zajtra. Ale treba počúvať, čo vraví Noel. On to nemá v pláne, prečo by aj mal. Lieta teraz po celom svete, darí sa mu dobre, tak prečo by to robil? Ako povedal minule: 'Najväčšia kapela na svete? To už mám za sebou'. Nepotrebuje peniaze, takže to nevidím reálne."*

Kategória:Anglickí rockoví gitaristi
Kategória:Anglickí rockoví basgitaristi
Kategória:Anglickí rockoví klaviristi
Cesta II. triedy 533 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 533** (*II/533*) je cesta II. triedy na Slovensku v Košickom a Prešovskom kraji. Jej celková dĺžka je 50,984 km.

## História
Cesta pôvodne začínala v Rožňave. Úsek Rožňava – Gemerská Poloma (vtedy Veľká Poloma) bol po roku 1950 pričlenený k ceste II/534 a neskôr, v roku 1956 preklasifikovaný na cestu I. triedy a zaradený do cestného ťahu číslo I/67.

Cesta tiež pôvodne nekončila v Levoči, ale pokračovala smerom do Levočskej Doliny po dnešnej ceste III/3225, od ktorej sa oddeľovaľa pred Levočskými Kúpeľmi a pokračovala horským prechodom cez sedlo pod Krížovým vrchom do voľakedajšej obce Ruskinovce a ďalej do Ľubice a Kežmarku, kde končila križovatkou s cestou I/67. Úsek od Levočských Kúpeľov po Ľubicu však bol v súvislosti so zriadením vojenského obvodu Javorina od roku 1953 uzatvorený pre verejnosť a niekedy koncom 60. rokov bol z cestnej siete aj oficiálne vyradený. Po vyradení uvedeného úseku bola cesta *II/533* vedená z Levoče v peáži s cestou I/18 po obec Jánovce a odtiaľ cez Vrbov do Ľubice, neskôr však bolo toto trasovanie zrušené, cesta *II/533* bola ukončená v Levoči a úsek Jánovce – Kežmarok bol zaradený do cesty II/536.

## Priebeh
Komunikácia začína v obci Gemerská Poloma v okrese Rožňava na križovatke s cestou I/67 a cez Hnilec (nasleduje križovatka s II/535 a II/546) a Novoveskú Hutu vchádza do Spišskej Novej Vsi. Križuje cestu II/536 a cez Harichovce vedie do Levoče, kde končí na okružnej križovatke s cestou I/18 a E50

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

## Referencie


533
Paul McGuigan

**Paul McGuigan** (* 9. máj 1971), známy pod prezývkou **Guigsy**, je britský hudobník, bývalý basgitarista skupiny Oasis. V Oasis pôsobil od roku 1991 do 1999.

Kategória:Anglickí rockoví basgitaristi
Kategória:Osobnosti z Manchestru
Ordinatio imperii

**Ordinatio imperii** (z  "usporiadanie ríše") alebo **zákon o jednote ríše** alebo **zákon o rozdelení ríše** bol zákon vydaný v roku 817 franským cisárom Ľudovítom I. Pobožným. Rozhodol v ňom, že korunu Franskej ríše vždy zdedí najstarší syn, ostatní sa majú stať len správcami malého územia pod jeho kontrolou. Sám Ľudovít tento zákon nerešpektoval, kvôli synovi z druhého manželstva Karolovi II. Holému, ktorého pod vplyvom svojej manželky chcel dosadiť ako Franského cisára, čo viedlo k odboju jeho synov Lotara I., Pipina I., Ľudovíta II. Nemca a prispelo k rozkladu ríše. Nakoniec ho v roku 829 zrušil.

Kategória:Dejiny práva
Mužská štvorhra na Open 13 2010

**[[Open 13]] [[2010]]** bol tenisový turnaj mužov, ktorý sa konal v dňoch  od 16. do 21. februára 2009  v hale na tvrdom povrchu v francúzskom meste Marseille. Titul získali Francúzi Julien Benneteau a Michaël Llodra, ktorí vo finále porazili rakúsko-švédsky pár Julian Knowle, Robert Lindstedt. Pre J. Benneteau to bol 6. a pre M. Llodru 18. titul vo štvorhre na okruhu ATP.

## Nasadení

# Julian Knowle /  Robert Lindstedt *(Finále)
# *'Julien Benneteau** /  **Michaël Llodra (Víťazi)*'

<ol start="3">
<li> [[Marc López]] /  [[Tommy Robredo]] *(Štvrťfinále)
 Colin Fleming /  Ken Skupski ''(1. kolo)


### Odmeny a body do rebríčka

## Výsledky
### Legenda
* Q = Kvalifikant
* WC = Divoká karta
* LL = Lucky Loser
* r = skreč

### Zápasy

## Externé odkazy
*Pavúk turnaja

Kategória:Open 13 2010
Live at Leeds

***Live at Leeds*** je prvý koncertný album britskej skupiny The Who. Bol vydaný v roku 1970, deluxe edícia vyšla v roku 1995.

## Zoznam skladieb
### Originálna verzia
# „Young Man Blues“ (Mose Allison) – 5:51
# „Substitute“ (Pete Townshend) – 2:05
# „Summertime Blues“ (Jerry Capehart, Eddie Cochran) – 3:22
# „Shakin' All Over“ (Johnny Kidd) – 4:15
# „My Generation“ (Townshend) – 14:27
# „Magic Bus“ (Townshend) – 7:30

## Zostava
* Roger Daltrey - spev, harmonika
* Pete Townshend - rytmická a sólová gitara, vokály
* John Entwistle - basová gitara, vokály
* Keith Moon - bicie, vokály

## Referencie

Kategória:Albumy The Who
Kategória:Koncertné albumy z 1970
Wolverhampton Wanderers FC

**Wolverhampton Wanderers FC** je tradičný anglický futbalový klub založený v roku 1877. Svoje domáce zápasy hrá na štadióne Molineux Stadium vo Wolverhamptone. Bol zakladajúcim členom anglickej futbalovej ligy.

## Úspechy

### Vyhrané domáce súťaže

* vľavo|bezrámu|40x40bodbezrámu|40x40bod  **[[FA Premier League|Anglická liga]] (3x)** 

1954, 1958, 1959

* 37x37bod **[[FA Cup]] (4x)**

1893, 1908, 1949, 1960

* 25x25bod **[[FA Community Shield|Community Shield]] (4x)**

1949*, 1954*, 1959, 1960* 

* hviezdičkou sú označené zdieľané tituly

### Medzinárodné súťaže

*   **[[Pohár UEFA]] (1x)**

*Finále:* 1972

## Externé odkazy
* Oficiálna webstránka


Kategória:Anglické futbalové kluby
Kategória:Víťazi Pohára FA
Kategória:Futbalové kluby založené v 1877

Kategória:Kluby FA Premier League
Kategória:Wolverhampton
Kategória:Šport vo West Midlands
Voňavka

**Voňavka** alebo **parfum** [slovenská spisovná výslovnosť: parfum/parföm/parfüm/parfem, franc. výslovnosť: parfe(n)] (zastarano ľudovo *parfín*, nesprávne (po česky) *parfém* alebo *parfem*) je roztok (v širšom zmysle aj tuhý prípravok) vonných syntetických alebo prírodných látok a ich kombinácií. Slovo parfum v užšom zmysle znamená len parfumový extrakt, teda voňavku s najvyššou koncentráciou vonných látok.

## Druhy podľa koncentrácie vonnej zložky
* *eau de solide* (*EdS*), *splash cologne*, *edition S*, *splash perfumes* (1 – 3 %); registrovaná obchodná značka (reg.trademark): 'EdS'
* kolínska voda – *eau de cologne* (*EdC*), *Kölnisch Wasser* (3 – 5 %); registrovaná obchodná značka (reg.trademark): 'Original Kölnisch Wasser' 'Original Eau de Cologne'
* toaletná voda – *eau de toilette* (*EdT*; 6 – 9 %, varianty extreme a pod. aj viac)
* toaletný parfum/parfumovaná voda – *eau de parfum* (*EdP*; 10 – 14 %, varianty "intense": do 20 %)
* parfumový extrakt/parfum (v užšom zmysle) – *extrait parfum* (*parfum*'; 15 – 30 %, varianty "intense": do 40 %)

## Iné projekty

Kategória:Voňavkárstvo
Kategória:Kozmetika
Cesta II. triedy 535 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 535** (*II/535*) je cesta II. triedy na Slovensku v Košickom kraji, v okrese Spišská Nová Ves. Jej celková dĺžka je 10,994 km a spája cestu I/67 pri Palcmanskej Maši cez Mlynky s cestou II/533 pri obci Hnilec.

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

535
Cesta II. triedy 536 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 536** (*II/536*) je cesta II. triedy na Slovensku v Košickom a Prešovskom kraji. Jej celková dĺžka je 44,976 km.

## Priebeh
Komunikácia začína v obci Spišské Vlachy v okrese Spišská Nová Ves na križovatke s cestou II/547 a cez Bystrany, Spišský Hrušov, Jamník a Odorín sa pri Spišskej Novej Vsi spája s II/533. 

Pokračuje obcami Smižany, Spišský Štvrtok (peáž s I/18), Jánovce, Abrahámovce, Vlková, Vrbov a cez Ľubicu do Kežmarku, kde končí na križovatke s cestou I/66.

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

536