Geografia priemyslu

**Geografia priemyslu** sa ako veda začala formovať na začiatku 20. storočia ako súčasť humánnej (ekonomickej, socio-ekonomickej) geografie. Zaoberá sa priemyslom z geografického hľadiska. Zvykne sa nazývať aj geografia sekundéru, vzhľadom na to, že až na ťažobný priemysel patria tieto aktivity do sekundérneho sektora. Skúma činitele, ktoré ovplyvňujú lokalizáciu priemyslu, jeho prejavy a produkčné procesy v priestore a čase.

Priemyselná výroba ako ju poznáme v súčasnoti sa rozvinula začiatkom novoveku v Anglicku a Holandsku s nástupom priemyselnej revolúcie. Priemysel tvoril v 19. a v prvej polovici 20. storočia chrbticu svetovej ekonomiky, dnes jeho význam trochu upadá v konkurencii so službami a vývojom informačných systémov.

Klasifikáciu priemyslu môžeme vykonávať niekoľkými spôsobmi v závislosti na porovnávaných vlastnostiach. Najčastejšie sa pre rozdelenie Geografie priemyslu volí Odvetvová klasifikácia ekonomických činností (OKEČ).

Geografii priemyslu na Slovensku sa venovali a venujú viacerí geografi: Koloman Ivanička (uviedol geografiu priemyslu, autor viacerých významných monografií), Jozef Mládek (teória priemyselných jadier), Pavol Korec, z mladších geografov sú to Dagmar Popjaková (Univerzita Mateja Bela, Banská Bystrica), Ján Szöllös (geografia energetiky, SAV).

## Geografické faktory ovplyvňujúce priemysel
Priemysel ovplyvňujú tri základné geografické faktory:
* prírodné faktory (rozmiestnenie surovín, energie a vody)
* spoločenské faktory (kvalifikovaná pracovná sila, vhodná geografická poloha, blízkosť k zdrojom aj k odbytu)
* ekonomické faktory (kapitál, technický pokrok a rôzne urbanizačné výhody)
Tieto geografické faktory nadobudli nový rozmer po otvorení medzinárodného obchodu.

## Priemyselné oblasti sveta
Rozmiestnenie priemyslu na Zemi je nerovnomerné. Do priemyselných oblastí sa sústreďuje 3/4 svetového priemyslu.
Priemyselné oblasti sveta:
* Severovýchod USA – vychádza z výhod vodnej dopravy
* Západná Európa – hlavne Britské ostrovy, Porýnie a Porúrie – vychádza hlavne z nerastného bohatstva a veľmi kvalitnej siete infraštruktúry
* Japonsko – má veľmi kvalitnú pracovnú silu a vedecký pokrok
* tzv. Ázijské tigre – nasledujú Japonsko.
* Rusko – obrovské nerastné suroviny a zatiaľ málo využitý potenciál.

## Energetika
thumb|Elektrická energia je dôležitá súčasť priemyslu a celej humánnej geografie**Energetika** vyrába potrebnú elektrickú energiu pre všetky odvetvia hospodárstva, je teda jeho základom. Patrí do priemyslu palív a energetiky, ktorý patrí do ťažkého priemyslu. Produktom energetiky je teda elektrická energia.

### Zdroje
Elektrická energia potrebuje zdroje, ktoré môžeme rozdeliť na
* Vyčerpateľné obnoviteľné (napríklad drevo)
* Vyčerpateľné neobnoviteľné (napríklad ropa, zemný plyn, urán)
* Nevyčerpateľné (napríklad slnečná energie, energia prílivu a odlivu, veterná energia)

#### Ropa
**Ropa** je ako prírodný zdroj oveľa hodnotnejšia ako uhlie, predovšetkým je všestrannejšie použiteľná a preto sa stala svetovým palivom. Jej ťažba sa rýchlo rozvíja a lokalizuje sa do oblastí Perzského zálivu, severnej Afriky, Mexického zálivu, Kaspického mora, Severného mora, Západnej Sibíri a juhovýchodnej Ázie.
Viac ako 1/2 vyťaženej ropy sa vyváža do USA, Japonska a Západnej Európy. Najviac vyvážajú členské krajiny OPEC z oblastí Perzského zálivu.

#### Zemný plyn
**Zemný plyn** je ekonomicky najvýhodnejšie palivo. Najčastejšie sa vyskytuje spolu s ropou. Jeho výskyt sa sústreďuje najmä v rozvinutých krajinách.
Najväčší vývozcovia zemného plynu vyvážajú plyn plynovodmi do západnej a strednej Európy, USA a Japonska.

#### Uhlie
**Uhlie**- jeho svetové zásoby sú podstatne vyššie ako zásoby ropy. Sústreďujú sa v Rusku, USA, Číne, v európskych krajinách. Na južnej pologuli v JAR a v Austrálii.

#### Urán
**Urán** je najdôležitejšie jadrové palivo pretože má najvyššiu energetickú účinnosť. Najväčšie zásoby má Austrália, Kazachstan, Kanada, USA, Rusko, JAR, Uzbekistan, Niger a Brazília.

### Elektrárne
Zariadenie na získavanie elektrickej energie zo zdrojov sa nazýva elektráreň. Podľa zdrojov poznáme štyri druhy
* Tepelné elektrárne
* Vodné elektrárne
* Jadrové elektrárne
* Alternatívne elektrárne

#### Tepelné elektrárne
thumb|Tepelná elektráreň**Tepelné elektrárne** využívajú na výrobu elektrickej energie ropu, zemný plyn a uhlie. Zo začiatku 20. storočia sa hojne využívalo práve uhlie, ktorého bolo treba veľké množstvo, preto boli tieto elektrárne lokalizované blízko uholných baní. Veľký počet takýchto elektrárni spôsoboval značné znečistenie ovzdušia a prírody, preto sa časom v druhej polovici 20. storočia začalo prechádzať na využívanie ropy a zemného plynu. Tieto elekrárne sú stále najväčším znečisťovateľom ovzdušia.

#### Vodné elektrárne
thumb|right|Schéma vodnej elektrárne**Vodné elektrárne** bývajú vybudované na vodných tokoch s väčším prietokom. Z hľadiska geoekológie ide o geotechnický systém a to antropogénny zásah do prírody. Napriek tomu, že ich výstavba je nákladná, sú ekologickejšie ako tepelné elekrárne. Majú minimum vedľajších produktov. K najväčším producentom hydroenergie patrí Kanada, Brazília, Čína a Rusko. Na Slovensku sa najviac hydroelektrární nachádza na Považí.

#### Jadrové elektrárne
thumb|right|Jadrová elektráreň**Jadrové elektrárne** využívajú na výrobu energie urán a jeho chemické reakcie. Z hľadiska ekológie ide o najčistejšiu elektrickú energiu, no hlavný problém je so skladovaním jadrového odpadu a s veľkým množstvom vody potrebnej na chladenie. Ďalším rizikom jadrových elektrární je riziko havárie, ktorej dôsledky môžu byť katastrofické.
Najväčšia jadrová elektráreň na svete – Fukušima – sa nachádza v Japonsku. Má desať reaktorov a výkon okolo 8 GW. Nedávno mala haváriu spôsobenú cunami.
Najväčší podiel elektrickej energie vyrobenej v jadrových elektrárňach má Francúzsko, Belgicko, Maďarsko, Južná Kórea a Švajčiarsko.

#### Alternatívne elektrárne
thumb|right|Príklad alternatívnej elektrárne – veterná elektráreň**Alternatívne elektrárne** sú elektrárne, ktorých použitie je buď obmedzené, neefektívne, alebo vo vývoji. Medzi alternatívne elektrárne patria
* Veterné elektrárne (Vietor otáča lopatkami, ktoré vyrábajú elektrickú energiu – ich produkcia závisí od poveternostných podmienok)
* Solárne elektrárne (Slnečné lúče dopadajú na solárne články a vyrábajú elektrickú energiu – ich použitie je obmedzené z hľadiska klímy, aktuálneho počasia, geografickej šírky a ročného obdobia)
* Geotermálne a prílivové (Dynamika vody vyrába elektrickú energiu – ich použitie má hlavne lokalizačný faktor)

#### Spotreba elektrickej energie (k roku 2000)

## Ťažký priemysel
Do ťažkého priemyslu patrí **hutníctvo, strojársky a chemický priemysel**.

### Hutníctvo
Hutníctvo sa zaoberá tavením rúd, výrobov kovov a ich zliatín. Patrí k základným odvetviam ťažkého priemyslu. Ovplynvňuje rozvoj ostatných priemyselných odvetví, predovšetkým strojárstva, a tak vytvára predpoklady pre vznik roziahlých piremyselných oblastí.

#### Hutníctvo železa
Vyznačuje sa vysokým stupňom koncentrácie. Sústreďuje sa do miest výskytu železnej rudy, alebo koksovateľného uhlia. Výhodná je tiež lokalizácia vo veľkých prístavoch.

#### Hutníctvo farebných kovov
Vyrába prevažne meď, olovo, zinok, cín a ich zliatiny. 
**Hutníctvo farebných ľahkých kovov** vyrába hlavne hliník a jeho zliatiny. Výroba hliníka je sústredená hlavne do oblastí jeho veľkej spotreby, v oblastiach ťažby bauxitu a v oblastiach s lacnou výrobou elektrickej energie. Často je výroba lokalizovaná v blízkostiach vodných elektrární.

Kategória:Geografia
Kategória:Priemysel