Rodina písiem

**Rodina písiem/písem/písma** (z angl. *script family*) alebo **okruh písiem/písem/písma** (z nem. *Schriftenkreis*) je zoskupenie jednotlivých písem (písmových systémov) podľa príbuznosti inej než príbuznosti  založenej na type písma, teda najmä podľa geografickej a/alebo genealogickej príbuznosti a/alebo podľa podobného výzoru znakov.

*Technická poznámka: V texte pod prvými dvoma nadpismi tohto článku odrážka znamená "patrí pod", v texte pod posledným nadpisom odrážka naopak znamená "vyvinulo sa z".*

## Z geografického hľadiska
Napríklad delenie podľa Scriptscource :
**africké písma* - písma autochtónneho afrického pôvodu (aj ak sú ovplyvnené arabským písmom), napr. etiópske písmo, vajské písmo, tifinag
**americké písma* - písma vynájdené Indiánmi a domorodými obyvateľmi Karibiku, napr. čerokézske písmo, zjednotené kanadské aborigénne slabičné písmo, mayské hieroglyfy
**centrálnoázijské písma* - písma zo srdca Ázie (na rozdiel o semitských písem, indických písem a čínskych písem), napr. tibetské písmo, mongolské písmo
**východoázijské písma* - písma, ktoré sú dedičmi starého čínskeho písma alebo sú vo Východnej Ázii jedinečné, napr. japonské písmo, kórejské písmo, loloské písmo
**európske písma* - písma Európy, najmä tie, ktoré sú odvodené od starogréckeho a nesemitských mediteránnych písomných systémov, ale aj jedinečné systémy, napr. latinské písmo, cyrilské písmo, runy
**indické písma* - písma indického subkontinentu, ktoré spravidla pochádzajú z alebo sú ovplyvnené písmom bráhmí, napr. dévanágarí, telugské písmo, bengálske písmo
**juhovýchodoázijské písma* - písma vyvinuté v Mjanmarsku, Thajsku, Laose, Kambodži a Vietname, napr. thajské písmo, khmérske písmo
**ostrovné juhovýchodoázijské písma* - písma Indonézie a Filipín (aj keď majú vzdialený pôvod v bráhmí), napr. batacké písmo, balijské písmo, tagalské písmo
**stredovýchodné písma* - písma pochádzajúce z regiónu medzi východným Stredomorím a Indiou, napr. arabské písmo, hebrejské písmo
**pacifické písma* - písma pochádzajúce na jednom z približne 25 000 ostrovov ležiacich južne od obratníka raka v Tichom oceáne (Melanézia, Mikronézia, Polynézia), napr. rongorongo (písmo Veľkonočného ostrova)
**umelé písma* - písma vytvorené na vedecké, technické alebo fiktívne použitie, napr. Braillovo písmo, tengwar, shavian
**písma na zápis posunkového jazyka*  - napr. SignWriting, Stokova notácia
**iné* - napr. matematická notácia, kód pre sprievodné písmo

## Z geografického a vývojového hľadiska
Ako príklad uvádzame delenie podľa knihy Krupa, Genzor: Písma sveta 1989.

Nesledujúci prehľad je zostavený podľa textovej časti knihy (plus podľa schémy „západosemitské jazyky“ napísanej autormi). Kniha okrem toho uvádza schémy vývoja písiem prebraté od druhých autorov:
*najprv uvádza schému podľa Gelba (pozri tu nižšie)
*v ďalšej časti knihy uvádza (prakticky ako alternatívu ku Gelbovej schéme a k textovej časti knihy):
**v zásade schémy podľa Istrina (pozri tu nižšie) prebraté len s drobnými odchýlkami
**schémy pre vývoj písiem pochádzajúcich z aramejskej a gréckej abecedy sú však prebraté z Boľšoj sovetskej enciklopedie 1979 (pri schéme písem pochádzajúcich z gréckej abecedy text omylom tvrdí, že pochádza z Istrina).

*Poznámky: 
**Značka A, B atď. (okrem pri krétskom písme) je dolu použitá ako pomocná na rozlíšenie rovnakých názvov s rôznym významom.*
**V okrúhlych zátvorkách sú synonymá*
**V hranatých zátvorkách sú poznámky neuvedené v pôvodnom texte.*

Autori písma delia na niekoľko okruhov:

===Mezopotámsko-maloázijský okruh===
*[[sumersko-babylonské písmo]]
**[[sumerské písmo]]
**[[akkadské klinové písmo]]
**[[babylonské klinové písmo]]
**[[asýrske klinové písmo]]
*[[maloázijské klinové písma]]
**[[chetitské klinové písmo]]
**[[kappadócke klinové písmo]]
**[[luvijské klinové písmo]]
**[[palajské klinové písmo]]
**[[protochattijské klinové písmo]]
**[[churritské klinové písmo]]
**[[urartské klinové písmo]]
*[[eblitské klinové písmo]]
*[[médske klinové písmo]]
*[[staroperzské klinové písmo]]
*[[ugaritské klinové písmo]]
*[[elamské písmo]]:
**[[protoelamské písmo]]
***piktografický variant
***lineárny variant
**[[elamské klinové písmo]]
***[[staroelamské klinové písmo]]
***[[stredoelamské klinové písmo]]
***[[novoelamské klinové písmo]]
*[[luvijské hieroglyfické písmo]] ([[chetitské hieroglyfické písmo]])

===Egyptský okruh===
*[[egyptské písmo]]:
**[[egyptské hieroglyfické písmo]]
**[[egyptské hieratické písmo]]
**[[egyptské démotické písmo]]
**[[koptské písmo]] – vzniklo z egyptského démotického a gréckeho písma
*[[meroejské písmo]] ([[staronúbijské písmo]])
*[[núbijské písmo]]

===Egejský okruh (egejské písma)===
*[[krétske písmo|(staro)krétske písma]]
**[[krétske hieroglyfické písmo]] ([[krétske piktografické písmo]], [[archaické hieroglyfické písmo]])
***[[krétske hieroglyfické písmo]] triedy A ([[krétske piktografické písmo]] triedy A)
***[[krétske hieroglyfické písmo]] triedy B ([[krétske piktografické písmo]] triedy B)
**[[krétske lineárne písmo]]
***[[krétske lineárne písmo A]]
***[[krétsko-mykénske lineárne písmo B]]
**[[faistské písmo]]
*[[cyperské písmo]]
**[[cypersko-minojské písmo]]
**[[klasické cyperské slabičné písmo]]

===Západosemitský okruh (západosemitské písma)/písmo v širšom zmysle) ===
*[[rané západosemitské písmo]] ([[ranosemitské písmo]], [[prasemitské písmo]])
*[[rané západosemitské písma]] ([[ranosemitské písma]] A)
**[[protosinajské písmo]]
**[[protopalestínske písmo]]
**nápisy z [[Kahún]]u, osady [[Balu’a]], [[Byblos]]u ((=?)[[protobybloské pseudohieroglyfické písmo]]), [[Lakíš]]a a [[Bét-Šeméš]]a
**[[bybloské abecedné písmo]] [de-facto stará fáza fenického písma] – z neho vzniklo podľa Gelba to, čo sa tu označuje ako severosemitské a juhosemitské písma
**([[ugaritské písmo]])
*[[severosemitské písma]] ([[ranosemitské písma]] B)
**okruh/vetva fenického písma
***[[fenické písmo]]
****[[fenické písmo]] v užšom zmysle
****[[písmo fenických kolónií]] ([[cypersko-fenické písmo]], [[sardínske písmo]])
****[[púnske písmo]] ([[kartáginské písmo]])
***[[iberské písmo]]
***[[líbyjské písmo]] ([[numidské písmo]])
***[[tifinag]]
***[[turdetské písmo]] ([[andalúzske písmo]]) – písmostarovekého Tartessu
***písma grécko-latinského okruhu – pozri ďalej
**okruh/vetva kanaanskeho písma (starohebrejského písma)
***[[kanaanske písmo]] ([[starohebrejské písmo]])
***[[samaritánske písmo]]
***[[moabské písmo]]
***[[amoritské písmo]]
***[[edomské nápisy]]
**okruh/vetva aramejského písma
***[[aramejské písmo]]
***židovská vetva ([[hebrejské písmo (novšie)|hebrejské písmo]])
****[[hebrejské kvadrátne písmo]]
****[[rabínské písmo]] ([[raší]])
****[[poľsko-nemecká kurzíva hebrejského písma]]
****iné kurzívy hebrejského písma
****[[Hebrejské písmo (novšie)|novohebrejské písmo]]
***[[palmýrske písmo]]
***sýrsko-nestoriánska vetva ([[sýrske písmo]] v širšom zmysle)
****[[sýrske písmo|(rano)sýrske písmo]]
****[[estrangelo]]
****[[jakobitské písmo]] ([[sertó]], [[západné sýrske písmo]]) – vrátane sýrsko-palestínskeho písma ([[jeruzalemské písmo]], [[melkitská unciála]])
****nestoriánska vetva ([[východné sýrske písmo]])
*****[[sýrsko-malabárske písmo]]
*****[[nastoriánske písmo]]
*****[[novoasýrske písmo]]
***[[mandejské písmo]]
***nabatejsko-sinajsko-arabská vetva
****[[nabatejské písmo]]
****[[novosinajské písmo]]
****[[arabské písmo]] – vrátane perzského variantu, afganského variantu, malajského variantu atď.
*****[[kúfske písmo]] (kúfí) – vrátane maghríbí (maghríbsky variant arab. písma)
*****[[neschí]]
*****[[moderné arabské písmo]]
***stredoázijský okruh  – pozri ďalej
***indické písma a iné – pozri ďalej
***kaukazské písma – pozri ďalej
*[[juhosemitské písma]]
**[[prajuhosemitské písmo]] – sporné (možno vôbec neexistovalo, možno je tototožné s protosinajským písmom)
**[[juhoarabské písma]]
***[[sabejské písmo]] ([[minejsko-sabejské písmo]]) – podľa niektorých názorov je toto pôvodné písmo všetkých juhosemitských písiem
***[[etiópske písmo]]
****[[staroabesínske písmo]]
****[[etiópske písmo]] v užšom zmysle ([[ge’ez]], [[abesínske písmo]])
****[[amharské písmo]]
****[[písmo jazyka tigre]]
****[[písmo jazyka tigriňa]]
**[[severoarabské písmo|severoarabské písma/písmo]]
***[[thamudské písmo]] ([[protoarabské písmo]])
****východný štýl – nápisy z Nedždu
****západný štýl – nápisy zo severného Hidžázu 
***[[dedansko-lihjanské písmo]] – vrátane novodedanských nápisov
***[[safatenské písmo]]
****[[thamudsko-safatenské písmo]]
****[[safatenské písmo]] v užšom zmysle

===Stredoázijský okruh===
*[[iránske písma]]
**[[pahlaví]]
***[[severozápadné pahlaví]] ([[pahlavik]], [[arsakovské písmo]])
***[[juhozápadné pahlaví]] ([[parsik]], [[sásánovské písmo]])
***[[východné pahlaví]]
**[[avestské písmo]]
***indická skupina
***perzská skupina
**[[manichejské písmo]]
**[[sogdské písmo]]
*[[ujgurské písmo]]
*[[skupina mongolského písma]]
**[[mongolské písmo]] v užšom zmysle
***[[pagva]] – písmo, ktorého autorom je [[hP'ags-pa]]
***[[mongolské písmo]] v najužšom zmysle
**[[kalmycké písmo]]
**[[buriatske písmo]]
*[[mandžuské písmo]]
*[[mandžuské kvadrátne písmo]]
*[[staroturecké písmo]] ([[orchonsko-jenisejské písmo]], [[turecké runové písmo]])
**[[orchonské písmo]]
**[[jenisejské písmo]]
*[[staromaďarské písmo]]
*[[jezidské písmo]]
*[[baltské písmo]] ([[baltí]])

===Indický okruh===
*[[protoindické písmo]] – t.j. Harappa atď.
*staršie indické písma
**[[kharóšthí]] ([[baktrijské písmo]], [[indo-baktrijské písmo]])
**skupina písma bráhmí
***[[bráhmí]]
***[[ranokalingské písmo]]
***[[drávidí]]
***[[západodekkánske písmo]]
***[[maurjovské písmo]]
****[[ranomaurjovské písmo]]
****[[neskoromaurjovské písmo]]
***[[sungovské písmo]]
*[[severoindické písma]]
**[[písmo kšatrapov]]
**[[písmo kušánovských panovníkov]]
**[[guptovské písmo]]
***západoguptovský variant
***východoguptovský variant
**[[tocharské písmo]] ([[stredoázijské šikmé guptovské písmo]])
***[[kučské písmo]]
***[[agnijské písmo]]
**[[sakské písmo]] ([[stredoázijské kurzívne písmo]])
**skupina tibetského písma
***[[tibetské písmo]]
****[[dbu-čan]] ([[učän]], [[knižný typ tibetského písma]])
****[[dbu-med]] ([[ume]], [[kurzívny typ tibetského písma]])
****[[ornamentálne varianty tibetského písma]]
****[[rin-pun]]
***[[hor-yig]]
***[[pagva]] – porov. vyššie
***[[lepčianske písmo]] ([[písmo Lepčov]], [[písmo Rongov]])
***[[písmo jazyka nam]]
***[[bruts’a]] ([[bruža]])
**[[siddhamátriká]] – vrátane kutilského variantu
**[[nágarí]] – vrátane [[nandi nágarí]]
**[[dévanágarí]]
***východný variant
***západný variant
**[[šáradá]]
**skupina písma tákrí
***[[tákrí]]
***[[písmo na zápis nárečia dógrí]]
***[[čamealí]] ([[čambialí]])
***[[sirmaurí]]
***[[džaunsarí kóčí]]
***[[kuluí]]
***[[kaštavarí]]
**[[landá]] ([[banijá]])
**[[gurmukhí]]
**skupina bengálskeho písma
***[[névárske písmo]] ([[névárí]], [[nepálske písmo]])
***[[protobengálske písmo]]
***[[bengálske písmo]]
***[[uríjske písmo]]
****[[bráhmaní]]
****[[karání]]
****gandžamské varianty
***[[maithilí]]
***[[manípurské písmo]]
***[[ásamské písmo]] ([[ásámske písmo]])
**skupina písma kaithí
***[[kaithí]]
***[[gudžarátske písmo]]
***[[vaniai]] ([[sarafí]])
**[[mahádžaní]]
*[[bálbódhí]] – vrátane [[módí]]
*[[juhoindické písma]]
**písmo kšaharátskej dynastie z Málvy a Gudžarátu
**archaizujúce písmo západného Dekkánu, Kónkanu a Amarávatí
**neskoršie písmo panovníkov Ándhry z toho istého regiónu
**ornamentálne písmo z toho istého regiónu s výraznejšími južnými črtami
**písmo prákritských nápisov pallavského kráľa Šikaskandavarmana z Kánčí
**skupina kannadského písma
***[[starokannadské písmo]]
***[[kannadské písmo]]
***[[telugské písmo]]
**[[neskorokalingské písmo]]
**[[grantha]]
***[[grantha]] v užšom zmysle
****grantha raného obdobia - nápisy na medi a pallavské nápisy
****grantha stredného obdobia - rýchlopis
****grantha prechodného obdobia – obmena predchádzajúcich dvoch typov
****východná vetva granthy
*****okrúhly duktus
*****hranatý duktus
***[[malajálamské písmo]] ([[tulusko-malajálamské písmo]], pôvodne: [[západná vetva granthy]])
****starobylá odnož – [[písmo Tuluov]]
****malabárska odnož
**[[tamilské písmo]]
**[[vatteluttu]]
**[[sauráštrí]]
**skupina sinhalského písma
***[[protosinhalské písmo]]
***[[sinhalské písmo]]
**skupina maledivského písma
***[[maledivské písmo]] ([[devehi hakura]], [[dives akuru]])
***[[tana]]
**[[sýrsko-malabárske písmo]]
*[[juhovýchodné písma]] (písma v juhovýchodnej Ázii)
**[[čamské písmo]]
**[[khmérske písmo]]
***[[aksar t’rieng]]
***[[aksar Kham]]
***[[aksar mul]]
**[[monské písmo]]
**[[barmské písmo]]
***[[kjok-ča]] ([[kju-sa]])
***[[barmské kvadrátne písmo]]
***[[ča-lonch]]
***[[barmská kurzíva]]
***[[barmské knižné písmo]]
**[[šanské písmo]]
***okrúhly variant
***hranatý variant
**[[písmo národa Lü]]
**[[písmo jazyka Piu]]
**[[thajské písma]]
***[[protothajské písmo]]
***[[laoské písmo]]
****[[tham]]
****[[tua lao]]
***[[ahomské písmo]]
***[[siamské písmo]] – písmo dnešného Thajska
**[[písma ostrovnej juhovýchodnej Ázie]]
***[[jávske písmo]]
****[[kawi]]
****[[starojávske písmo]]
****(?)[[stredojávske písmo]]
****[[novojávske písmo]]
***[[balijské písmo]]
***[[sumatranské písma/písmo]]
****[[batacké písmo]]
****[[rejangské písmo]]
****[[lampongské písmo]]
****iné
***písma na juhu ostrova Sulawesi
****[[bugiské písmo]]
****[[písmo Makasarčanov]]
***[[filipínske písma]]
****[[písma Tagalov]]
****[[písma Visayov]]
****[[písma Ilokáncov]]
****[[písmo Pangasinanov]]
****[[písmo Pampanganov]]
****[[písmo Tagbanuov]]
****[[písmo Mangianov]] [t.j. [[hanunoo]]]

===Grécko-latinský okruh===
*[[grécke písmo]]
**[[archaické grécke písma]] – najstaršie nápisy z Théry, Mélu a Kréty
**[[západogrécke písma]]
***písma západného pobrežia Malej Ázie (iónska čiže [[milétska abeceda]]), východných egejských ostrovov a severovýchodného Peloponézu (Argos, Korint, Megara a i.), neskôr aj písma iónských kolónií v Iónskom mori a na Sicílii
***abecedy severozápadných Kyklád, ako aj písmo starších nápisov z Atiky (Atény, Salamis – [[atická abeceda]]) a Aigíny
**[[východogrécke písma]] - abecedy na Peloponéze (Lakónia, Arkádia, Élis), v Boiótii, na Euboii, vo Fókide, v Tesálii, ako aj v neiónskych kolóniách na Sicílii a v južnej Itálii.
**[[klasické grécke písmo]] ([[iónsko-atická abeceda]], [[milétska abeceda]])
**grécke písmo helenistického a rímskeho obdobia
***[[unciálne grécke písmo]]
***[[kurzívne grécke písmo]]
**[[byzantské grécke písmo]]
***[[byzantská kurzíva]]
***[[grécka minuskula]]
***[[mladšia grécka minuskula]]
**[[novogrécke písmo]]
*[[maloázijské písma]] – t.j. západogrécke písmo používané negréckymi národmi Malej Ázie
**[[frýgické písmo]]
**[[lýkijské písmo]]
**[[lýdske písmo]]
**[[kárske písmo]]
*[[gótske písmo]]
**[[starší duktus gótskeho písma]]
**[[mladší duktus gótskeho písma]]
*[[koptské písmo]]– vzniklo z egyptského démotického a gréckeho písma
*[[hlaholské písmo]]
*[[cyrilské písmo]]
**staršia fáza
**[[ruské cyrilské písmo]] ([[ruská azbuka]]) – od 12. stor.
***[[ruská unciála]] ([[ustav]])
***[[ruská polounciála]] ([[poluustav]])
***[[ruská kurzíva]]
***[[ruská iniciálna ornamentika]]
***[[občianske písmo]] ([[graždanka]])
**[[rumunské cyrilské písmo]]
**[[ukrajinské cyrilské písmo]]
**[[bieloruské cyrilské písmo]]
**[[srbské cyrilské písmo]]
**[[bulharské cyrilské písmo]]
**[[macedónske cyrilské písmo]]
**[[mongolské cyrilské písmo]]
**ostatné písma národov ZSSR okrem Arménska, Gruzínska, Lotyšska, Litvy, Estónska a Karelov
*[[italické písma]]
**[[etruské písmo]]
***starší variant
***neskorší variant
**[[umbrijsko-oskické písma]]
***[[umbrijské písmo]]
***[[oskické písmo]]
**[[alpské písma]]
***[[luganské písmo]] ([[lepontské písmo]])
***[[rétske písmo]]
***[[venetské písmo]]
**[[jadranské písma]]
***[[mesapské písmo]]
***[[abeceda z Novilary]]
***[[predsabellské písmo]]
***[[sikulské písmo]] – t.j. na Sicílii
**[[faliské písmo]]
*[[latinské písmo]] –iné delenie je podľa jazykov na francúzske latinské písmo, anglické latinské písmo atď (existovali aj pokusy zaviesť latinské písmo v Číne – napr. už v 17. storočí a ďalej písma [[kuo ju luo ma c']] a [[la ting chua sin wen e']] začiatkom 20. storočia, dodnes sa používa [[pchin-jin c’mu]])
**[[rímska kapitála]] ([[rímske kapitálne písmo]])
***[[archaická kapitála]]
***[[rímske všedné klasické písmo]]
***[[rímske monumentálne písmo]] – t.j. [[capitalis quadrata]] a [[capitalis rustica]]
***[[staršia rímska kurzíva]]
**[[rímska unciála]]
**[[rímska polounciála]]
**[[mladšia rímska kurzíva]]
**(tzv.) [[národné písma]]
***[[vizigótske písmo]] – v Španielsku
***[[talianske písma]]
****[[langobarské písmo]] – stará talianska kurzíva
****[[montecassinsko-beneventské písmo]] – v montecassinskom kláštore
****[[kuriálne písmo]] – písmo pápežských listín
***[[merovejské písmo]] – v kancelárii Merovingovcov a prvých Karolovcov
***[[inzulárne písmo]] ([[ostrovné písmo]], [[írsko-anglosaské písmo]])
****[[írske písmo]]
*****[[írska polounciála]]
*****[[írska minuskula]]
****[[anglosaské písmo]]
*****[[anglosaská polounciála]]
*****[[anglosaská minuskula]]
**[[karolínska minuskula]] ([[Karolína]])
**[[gotické písmo]] 
***[[gotická minuskula]]
***[[gotická majuskula]]
***[[gotická kurzíva]]
***[[bastardy]]
***[[lomené písma]]
****[[švabach]]
****[[textúra]]
****[[fraktúra]]
****ďalšie
**[[humanistické písmo]] ([[renesančné písmo]], [[humanistika]])
***[[majuskulné humanistické písmo]]
***[[minuskulné humanistické písmo]] (antikva (A))
***[[kurzívne humanistické písmo]]
**[[novogotické písmo]]
**[[moderné kurzívne latinské písmo]] ([[latinka]], [[latinkové písmo]]/písma, [[okrúhle písma]]); delí sa na rody:
***[[antikva]] (B)
****[[benátska antikva]]
****[[staršia antikva]]
****[[prechodná antikva]]
****[[moderná antikva]] ([[novodobá antikva]])
***[[medieval]]
***[[grotesk]]
***[[egyptienka]]
*[[germánsko-keltské písma]]
**(germánske) [[runové písmo]] ([[futhark]])
**[[oghamové písmo]]

===Kaukazský okruh===
*[[arménske písmo]]
**[[mesropovské písmo]]
**[[malé mesropovské písmo]]
**[[boloragir]] ([[okrúhle arménske písmo]])
**[[notragir]] ([[arménska kurzíva]])
**[[šelegir]] ([[arménsky kurent]])
**[[nový arménsky kurent]]
**[[normangir]] ([[normanské písmo]])
*[[gruzínske písmo]]
**[[chucuri]] ([[kňazské gruzínske písmo]])
***[[asomtavruli]] ([[mgrglovani]])
***[[nuschuri]]
**[[mchedruli]] ([[vojenské gruzínske písmo]])
**[[novogruzínske písmo]]
*[[agvanské písmo]] ([[albanské písmo]] [nie albánske])

===Ďalekovýchodný okruh===
*[[čínske písmo]]
**predstupne – šnúrové mnemotechnické pomôcky, predmetné písmo a pod.
**čínske (prevažne len) logografické písmo nápisov na zvieracích kostiach a korytnačine
**čínske logofonetické písmo z konca šangskej dynastie a z obdobia dynastie Západných Čou
**čínske písmo vykazujúce veľkú variabilitu (najmä) za dynastie Východných Čou
**[[ta čuan]] ([[veľké pečatné písmo]]) – vrátane štýlu [[čou-wen]]
**[[siao čuan]] ([[malé pečatné písmo]])
**[[li-šu]] ([[úradnícke písmo]])
**[[kchaj-šu]] ([[vzorové písmo]])
**[[cchao-šu]] ([[trávové písmo]])
***[[čang cchao]]
***[[ťin cchao]]
***[[kchuang cchao]]
**[[sing-šu]] ([[bežné písmo]])
*písmo, ktoré zostavil Wang Čao
*[[národná abeceda]] ([[ču jin c’mu]])
*písma národností v južnej a severnej Číne:
**[[loloské písmo]]
**[[písmo Mosov]]
**[[miaoské písmo]]
**[[písmo národnosti Jao]]
**[[tangutské písmo]]
**[[kitanské písmo]]
***[[veľké kitanské písmo]]
***[[malé kitanské písmo]]
**[[džürčenské písmo]]
*[[vietnamská adaptácia čínskeho písma]]
**[[chū’-nho]]
**[[chū’-nôm]]
*[[japonské písmo]]
**[[znaky božskej éry]] ([[šindai modži]], [[božské znaky]], [[kami no modži]]) 
***[[anaiči]]
***[[hifumi]]
***[[ahiru]]
***[[hocuma]]
***[[hidžin]]
***[[moricune]]
***[[ijo]]
**[[kandži|čínske písmo používané v Japonsku]]
**[[kana]] ([[japonské slabičné abecedy]])
***[[manjógana]]
***[[hiragana]] (staršie: [[onnade]], [[onnamodži]])
***[[katakana]]
**kombinácia čínskeho písma (na korene) a hiragany (na gramatické morfémy) a katakany (na zápis prevzatých slov)
*[[kórejské písmo]]
**[[hanmun]] – používanie čínskeho písania (nielen písma) v Kórei
**[[ridu]] ([[ridok]]) – čínske písmo používané na zápis kórejčiny; skladá sa zo slovosledu [[ridu]] a z [[ridu-tcho]]
***[[počiatočné ridu]]
***[[ričchal]]
***[[hjangčchal]]
***[[kugjol]]
**[[kórejská (hlásková) abeceda]] (v južnej Kórei sa volá: [[hangul]]; v KĽDR sa volá: [[kungmun]]; iné názvy: [[hunmindžong-um]], [[čong-um]], [[onmun]], [[amkchul]])
**kombinácia čínskeho písma a kórejskej abecedy

===Americký okruh (písma Nového sveta)===
*písma stredoamerickej oblasti 
**[[olmécke písmo]]
**[[mayské písmo|mayské (hieroglyfické) písmo]]
**[[aztécke písmo]]
**[[písmo kódexov skupiny Borgia]]
**[[mixtécke písmo]]
**iné
*[[quipu]] – bolo to len písmo v úvodzovkách
*[[andské písmo]] ([[quillca]], [[andské hieroglyfy]])

===Písmo Veľkonočného ostrova ===
[[Písmo Veľkonočného ostrova]] ([[rongorongo]])

===Postkontaktové písma mimoeurópskych národov ===
Amerika:
*[[čerokézske písmo]]
*[[písmo Indiánov kmeňa Cree]]
*[[písmo Chippewayov]]
*[[písmo Eskimákov v Baffinovej zemi]]
*písma Saukov a príslušníkov kmeňov [[Fox]] a [[Kikapu]]
*[[písmo Winnebagov]]
*[[západoapačské písmo]]
*[[aljašské písma]]
**[[piktografické písmo aljašských Eskimákov]]
**[[kuskokwimské písmo]] – písmo vytvorené Uyakoqom
**písmo vytvorené Qiatuaqom (Isaacom)
**[[obrázkovo-slovné písmo Eskimákov na severe Aljašky]]

Afrika:
*[[vajské písmo]]
*[[mendské písmo]]
*[[bamumské písmo]]
**[[piktografické bamumské písmo]]
**[[slabičné bamumské písmo]]
**[[fonetické bamumské písmo]]
*[[nsibidi]]
*[[somálske písmo]]
*[[basa]]
*[[oberi okaime]]
*[[gerze]]
*[[toma]]
*ďalšie africké písma

Ostatné:
*[[čukotské písmo]]
*[[karolínske písmo]]

===Ďalšie (polo-)písma ===
*(iné) [[piktografické písmo|piktografické písma]] rôznych domorodcov
*(iné) [[identifikačno-mnemonické záznamy]] rôznych domorodcov
*[[predmetné písmo|predmetné písma]] rôznych domorodcov

===Špeciálne druhy zápisu===
*[[Visible Speech]]
*[[Unalphabetic Notation]]
*systém K. Pikeho
*[[Isotype]]
*[[lexivízia]]
*dopravné značky, reklamy, notácie v jednotlivých vedných disciplínach
*[[telegrafický kód]] – napr. [[morzeovka]]
*[[slepecké písmo]] – napr. [[Braillovo písmo]]
*[[stenografia]]
*[[hudobné noty]]
*[[číslice]]

==Z vývojového hľadiska ==
Pozri aj článok [[Dejiny písma]].

V nasledujúcich prehľadoch *'odrážka znamená „vyvinulo sa z“ ''' (a nie ako obyčajne a vyššie v tomto článku „patrí pod“), čiže napríklad:
A
*B
znamená: „z A sa vyvinulo B“. 

Značka (n) znamená, že vývojový vzťah je neistý.

Ak sa niektoré písma (napr. fenické) sa v týchto deleniach opakujú na viacerých miestach, je to preto, lebo buď niektoré zo vzťahov sú neisté (značka n) a/alebo mali viacero vplyvov.

### Istrin
Toto je delenie podľa knihy Istrin: Razvitije pisma, 1961

#### Vývoj hlavných klinopisných systémov
sumerské lineárne písmo
*sumerské klinové písmo
**staroakkadské písmo
***babylonské písmo
***staroasýrske písmo
***sýrsko-mezopotámske písmo
****churritské písmo
****stredoasýrske písmo a novoasýrske písmo
*****ugaritské písmo
*****urartské písmo
****chetitské písmo
***babylonské písmo
****novobabylonské písmo
*****perzské achájmenovské písmo
***elamské klinové písmo 

elamské lineárne písmo
*elamské klinové písmo (n)

#### Vývoj egyptského písma a súvisiacich písiem
egyptské piktografické písmo (preddynastické)
*egyptské hieroglyfické písmo
**meroejské hieroglyfické písmo
**sinajské hieroglyfické písmo
***fenické písmo (n) 
**egyptské hieratické písmo
***egyptské démotické písmo
****meroejské kurzívne písmo
****koptské písmo

#### Vývoj západosemitských písmen podľa protokanaanskej hypotézy
egyptské písmo
*protosinajské písmo (n)
**fenické písmo – pokrač. pozri nižšie
*fenické písmo (n) – pokrač. pozri nižšie
*protokanaanske písmo
**protosinajské písmo 
**fenické písmo – pokrač. pozri nižšie
**juhosemitské písmo
**ugaritské písmo
**protokanaanske písmo (n)

babylonské písmo
*bybloské slabičné písmo
**protokanaanske písmo (n)
*ugaritské písmo

krétske písmo
*fenické písmo(n) – pokrač. pozri nižšie

fenické písmo
*juhosemitské písmo
*púnske písmo
*aramejské písmo
*starohebrejské písmo

#### Vývoj písem vzniknutých z aramejského písma
aramejské písmo
*hebrejské kvadrátne písmo
**rabínske písmo
**poľské kurzívne hebrejské písmo
*palmýrske písmo
**estrangelo
***nestoriánske písmo
****manichejské písmo
****karšunské písmo
***jakobitské písmo
****sýrsko-palestínske písmo
****jezidské písmo
*perzsko-aramejské písmo
**kharóšthí
**pahlaví
***avestské písmo
**orchonské písmo
**vatteluttu
**sogdské písmo
***ujgurské písmo
***galik
****mongolské písmo
*****ojratské písmo
*****buriatske písmo
****mandžuské písmo
*nabatejské písmo
**kúfske písmo
**arabské písmo

#### Vývoj indických písiem
bráhmí
*pálí (n)
**barmské písmo
**sonhalské písmo
**boromatské písmo
***khmérske písmo
***thajské písmo
***laoské písmo
*kadamba (n)
**grantha
***tamilské písmo
**kawi
***jávske písmo
***batacké písmo
***rejangské písmo
***lampongské písmo
*maurjovské písmo
**kušánske písmo
***guptovské písmo
****nágarí
*****dévanágarí
******bengálske písmo
******nepálske písmo a iné písma

ásamské písmo
*guptovské písmo (n) – v knihe je to nakreslené, ako keby sa z ásamského písma vyvinulo guptovské, ale je možné, že sa myslí, že sa z guptovského vyvinulo ásamské
*tagalogské písmo

tibetské písmo
*guptovské písmo (n) - nakreslené je to ako keby sa z tibetského písma vyvinulo guptovské, ale je možné, že sa myslí, že sa z guptovského vyvinulo tibetské
*tibetsko-mongolské písmo

#### Vývoj hlavných písiem vzniknutých z gréckeho
grécke archaické písmo
*východogrécke písmo
**lýdske písmo, lykijské písmo, kárske písmo
**klasické grécke písmo
***byzantské písmo
****gótske písmo
****arménske písmo
****gruzínske písmo (n)
****slovanské hlaholské písmo (n)
****slovanské cyrilské písmo
*****srbské písmo
*****bulharské písmo
*****ruské písmo
******písma väčšiny národov ZSSR
*západogrécke písmo
**koptské písmo
**etruské písmo
***latinské písmo
****runové písmo (n)
****súčasné francúzske, nemecké, anglické, talianske atď.

### Lingvističeskij enciklopedičeskij slovar
Toto je delenie podľa Lingvističeskij enciklopedičeskij slovar - http://tapemark.narod.ru/les/375c.html.

Podobné, ale mierne iné, je delenie podľa Boľšaja sovetskaja enciklopedija 1979 (anglická verzia: http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/writing)

Tento zoznam vlastne svojim spôsobom nezobrazuje rodiny písiem, ale berie všetky písma ako jednu rodinu; preto ju tu uvedený kvázi len pre úplnosť.

Toto delenie, ako vidno, ignoruje mezopotámske, krétske, egyptské, čínske, americké a postkontaktové písma.

Protoabeceda starých semitských písiem:
*ugaritské písmo
*južnoarabské písmo[umiestnenie v obrázku zdá sa protirečí textu]
**etiópske písmo [na obrázku je omylom uvedené dvakrát – raz že sa vyvinulo z južnoarabského, raz že sa vyvinulo z gréckeho archaického]
**amharské písmo
*protobybloské písmo (fenické slabičné písmo) 
**fenické (spoluhláskové) písmo
***maloázijské abecedy [umiestnenie v obrázku zdá sa protirečí textu]
***starolíbyjské písmo (n)
****tifinag
***aramejské písmo
****arménske písmo (n)
****gruzínske písmo (n)
****kharóšthí (n)
****brahmí (n)
*****kharóšthí (n)
*****pálí (n)
******...ako Istrin
*****kadamba (n)
******… ako Istrin
*****maurjovské písmo 
******... ako Istrin
****hebrejské kvadrátne písmo
*****hebrejské rabínske písmo
*****hebrejské kurzívne písmo
****palmýrske písmo
*****estrangelo
******nestoriánske písmo
*******karšunské písmo
*******jezidské písmo
******manichejské písmo (n)
******jakobitské písmo
******sýrsko-palestínske písmo
******mandejské písmo (n)
****perzsko-aramejské písmo
*****pahlaví
******avestské písmo (n)
******sogdské písmo
*****chórezmské písmo
*****vatteluttu
*****sogdské písmo
******orchonské písmo
******ujgurské písmo
*******galik
********staromongolské písmo
*********ojratské písmo
*********buriatske písmo
********mandžuské písmo
****nabatejské písmo
*****arabské písmo
******perzské písmo
******turecké písmo
******afganské písmo a iné
***grécke archaické písmo
****východogrécke písmo
*****klasické grécke písmo
******koptské písmo
******byzantské písmo
*******gótske písmo
*******slovanské hlaholské písmo (n)
*******slovanské cyrilské písmo
********srbské písmo
********bulharské písmo
********ruské písmo
*********srbské písmo
*********bulharské písmo
*********mongolské písmo
*********písma väčšiny národov ZSSR
****západogrécke písmo
*****italické abecedy
*****etruské písmo
******runové písmo (n)
******latinské písmo
*******súčasné francúzske, nemecké, anglické, talianske atď.

ásamské písmo
*...ako Istrin

tibetské písmo
*...ako Istrin

### Monogenetická hypotéza I. J. Gelba
Toto je delenie podľa knihy I. J . Gelb: A Study of Writing, 1963 (tak ako je reprodukované v knihe Krupa, Genzor: Písma sveta, 1989). Gelb bol zástancom tzv. monogenetickej hypotézy, podľa ktorej všetky písma vznikli z jedného - sumerského.

Toto delenie vlastne svojim spôsobom nezobrazuje rodiny písiem, ale berie všetky písma ako jednu rodinu; preto ju tu uvedený kvázi len pre úplnosť.

V delení sa, ako vidno, ignorujú egyptské písmo, kórejské písmo, americké písma a postkontaktové písma.

protosumerské piktografické písmo
*sumerské klinové písmo
**akkadské klinové písmo
***chetitské klinové písmo
***urartské klinové písmo
***churritské klinové písmo
**elamské klinové písmo
***perzské slabičné písmo (n)
*protoelamské písmo
**protoindické písmo (n)
***čínske písmo (n)
****japonské slabičné písmo
*krétske piktografické písmo 
**krétske lineárne písmo A, B
**cypersko-minojské písmo
***cyperské slabičné písmo
**faistské písmo (n)
**luvijské hieroglyfické písmo (n)
***arménske piktografické písmo (n)
**bybloské slabičné písmo (n)
*protosemitské slabičné písmo
**protosinajské slabičné písmo
**protofenické písmo
***fenické písmo
***ugaritské písmo
***samaritánske písmo
***starohebrejské písmo
***púnske písmo
****líbyjské písmo (n)
****iberské písmo (n)
***grécke písmo
****anatólske abecedy
****koptské písmo
****gótske písmo
****slovanské písmo
****etruské písmo
*****latinské písmo
******stredoveké varianty
******runy
*******ogham
***juhoarabské písmo
****thamudské písmo
****safatenské písmo
****lihjanské písmo
****etiópske písmo
***aramejské písmo
****indické písmo
****pahlaví
*****avestské písmo
****sogdské písmo
****arménske písmo
****gruzínske písmo
****manichejské písmo
****mandejské písmo
****sýrske písmo
****nabatejské písmo
*****arabské písmo
****palmýrske písmo
****hebrejské kvadrátne písmo

## Referencie

Kategória:Písmo