Rómčina

**Rómčina** (-kodifikovaný tvar; iné názvy: **romčina**, **cigánčina**; po rómsky *romaňi čhib*, *rromani ćhib*) alebo (ak sa považuje za viacero jazykov) **rómske jazyky** (**romské jazyky, cigánske jazyky**), je stredný indoárijský jazyk. Rómčinou hovoria Rómovia roztrúsení po celom svete, ale najmä v Európe, v Rusku a v Ázii.

## Terminológia
Termín rómčina (resp. romčina, cigánčina, rómské jazyky, romské jazyky, cigánske jazyky) vo význame "to, čím hovoria všetci Rómovia sveta", autori definujú rôzne široko: 
***V širšom zmysle** do rómčiny zaraďujú aj jazyky arménska rómčina (čiže lomčina, lomavren) a sýrska rómčina (čiže dómčina, domari); samotná rómčina sa potom niekedy volá (na odlíšenie od rómčiny v širšom zmysle) aj **európska rómčina**.
***V užšom zmysle** do rómčiny tieto dva jazyky nepatria, t.j. rómčina je potom zhodná s európskou rómčinou. 
***V ešte užšom zmysle** do rómčiny nepatria ani tzv. pararómske dialekty (resp. pararómske idiómy/jazyky), napr. anglo-romani. 
***V najužšom zmysle** do rómčiny nepatria ani pararómske dialekty, ani dialekt/jazyk Sintov, t.j. sintské dialekty (porov. nižšie delenie podľa Courthiada)

Rómčina sa považuje v literatúre buď za jeden jazyk alebo za zoskupenie viacerých jazykov. Jednotlivá podjednotka rómčiny sa v prvom prípade volá **rómsky dialekt** (**romský dialekt, cigánsky dialekt**) a/alebo **rómske nárečie** (**romské nárečie, cigánske nárečie**) alebo skupina rómskych dialektov, v druhom prípade sa väčšia podjednotka volá **rómsky jazyk** (**romský jazyk, cigánsky jazyk**) a len podjednotka tejto väčšej podjednotky sa volá rómsky dialekt (atď.)/rómske nárečie (atď.) alebo skupina rómskych dialektov. Slovenské slovo **rómčina (romčina)** je z tohto hľadiska neutrálne - môže znamenať buď rómsky jazyk (ako jazyk všetkých Rómov alebo ako jeden z jazykov Rómov) alebo rómsky dialekt/nárečie alebo skupinu rómskych dialektov/nárečí, obyčajne sa ním však myslí jazyk všetkých Rómov.

## Charakteristika
Ide o aglutinačný jazyk. Má 8 pádov  (nominatív, vokatív, akuzatív, datív, lokál, inštrumentál, ablatív, genitív), 2 rody (mužský, ženský), 3 slovesné triedy, ktoré ovplyvňujú koncovky v časoch. Sloveso má tvary pre: infinitív, osoby, číslo (jedn., množ.), slovesné časy, spôsoby, rody.

* Slovesné časy: Prítomný, budúci, minulý nedokonavý, minulý dokonavý
* Spôsoby: oznamovací, rozkazovací, podmieňovací prítomný, podmieňovací minulý
* Rody: činný, trpný
* Ďalšie prvky: opakovanosť (frekventativ), slovesá majú kauzatívne a pasívne tvary

Veľa slov je prevzatých z jazykov národov, na ktorých územiach Rómovia vo svojej histórii putovali. Základom sú slová indického pôvodu, medzi najstaršie výpožičky patria slová z perzštiny a gréčtiny. Jednotlivé dialekty používané v rôznych krajinách sa odlišujú množstvom týchto prevzatých slov, celkovou slovnou zásobou, fonetikou ale aj gramatikou.

## Rómológia (romistika)

Rómológia je odbor, ktorý skúma rómčinu. Prvú gramatiku rómčiny používanej na Slovensku (presnejšie jednej z východoslovenských variet) publikoval v maďarčine rusínsky filológ Jurij Ignatkov (Ihnátko) v roku 1877; autor
istý čas pôsobil ako učiteľ v Levoči. Autorkou moderných publikácií o rómčine v 20. storočí bola česká rómologička Milena Hübschmannová. Na Slovensku sa rómológia študuje na Univerzite Konštantína Filozofa v Nitre.

## Dialekty (nárečia) z celosvetového pohľadu
Rómčina (či rómske jazyky) nikdy nebola spisovným jazykom. Rómovia zväčša hovoria rodným dialektom (nárečím), ale ovládajú aj jazyk štátu, v ktorom žijú. 

Existuje veľa spôsobov rozdelenia rómčiny (či rómskych jazykov) na podskupiny/dialekty/nárečia. Nasledujú vybrané príklady delení (takmer výlučne len) európskej rómčiny.

### Súčasné konsenzuálne delenie
#### Matras 2005
rómčina:
*severné dialekty* - severná a západná Európa, vrátane Pyrenejského polostrova a južného Talianska
*centrálne dialekty
**severné centrálne dialekty - južné Poľsko, severné Slovensko, Zakarpatská Ukrajina
**južné centrálne dialekty - južné Slovensko, Maďarsko, juhovýchodné Rakúsko, severné Slovensko
*balkánske dialekty v širšom zmysle
**balkánske dialekty v užšom zmysle (juhobalkánske dialekty v užšom zmysle, juhobalkánske dialekty I) - Balkán, pobrežie Čierneho mora
**balkánske ZIS-dialekty (skupina bugurdži-kalajdži-drindari, juhobalkánske dialekty II) - severovýchochodné Bulharsko a Severné Macedónsko
*vlašské dialekty (olašské dialekty) - historické Valašsko a Sedmohradsko a emigranti z týchto oblastí v rôznych častiach Európy
**severné vlašské dialekty - Rumunsko, Moldavsko, Maďarsko, Srbsko
**južné vlašské dialekty - celý Balkán, južné Rumunsko a Turecko
*sporné zaradenie: rómske dialekty iránskeho Azerbajdžanu (Zargari a Romano)

(*) Skupina "severné dialekty" je v niektorých deleniach nahradená týmito skupinami (teda rozdelená na tieto samostatné skupiny):
*severovýchodné dialekty (baltské dialekty) 
*severozápadné dialekty (nemecko-škandinávske dialekty) 
*britské dialekty - Británia
*iberské dialekty - Pyrenejský polostrov
*rómske dialekty južného Talianska 
*slovinské dialekty rómčiny (Istriani, Hrvati, Dolenjski)

#### Elšík 200x
*Poznámka: Za pomlčkou vpravo nasleduje (ak vôbec existuje) najprv špecifický názov etnickej podskupiny/rodu (uvedený v rómčine, nie v slovenčine), ktorá/-rý daným nárečím hovorí, a potom v zátvorke jej/jeho geografická poloha.*

rómčina:
*severná nadskupina
**britská skupina - Kåle (Wales), Romaničela (†Anglicko, †Škótsko)
**severozápadná skupina
***škandinávska podskupina - Škandinávia (sčasti †), †Estónsko
***sintská podskupina - Sinti (Nemecko, Rakúsko, Česko, Taliansko atď.), Manuš (Francúzsko)
**severovýchodná skupina
***západná podskupina - Poľsko
***východná podskupina - pobaltské republiky, Podolie v Ukrajine, Rusko
**iberská skupina - Kale († Španielsko, † Portugalsko, † Brazília), Errumančela (Baskicko)
*centrálna nadskupina
**severocentrálna skupina
***západná podskupina - †Česko, západné Slovensko
***východná podskupina - stredné a východné Slovensko, južné Poľsko, západná Ukrajina, Sedmohradsko
**juhocentrálna skupina 
***severná podskupina - južné Slovensko, severné Maďarsko
***vendská podskupina - južné Maďarsko, východné Rakúsko, severné Slovinsko
*balkánska nadskupina
**slovinská skupina - Slovinsko, severné Taliansko
**apeninská skupina - južné Taliansko
**juhobalkánska podskupina
***severoarlijská podskupina - Arlija (Srbsko, Prizren v Kosove, Skopje a Kumanovo v Macedónsku)
***juhoarlijská podskupina - Arlija (Prilep v južnom Macedónsku, Florina a Kardica v severném Grécku)
***sepečidská podskupina - Sepečides (Volos v Grécku, Izmir v Turecku)
***epiroská podskupina - Romacila (Epiros v Grécku)
***erlijská podskupina - Cocomaňa (Cerovo v Bulharsku), Erlides (Sofia v Bulharsku), Yerlides (Velingrad v Bulharsku), Bugurdžides (Varna v Bulharsku) a i.
***pontská podskupina - Ursara (Rumunsko, Moldavsko), Kirimitika (Krym, južné Rusko, Gruzínsko)
***iránska podskupina - Zargari (severný Irán)
**severobalkánska skupina
***západná podskupina - Burgudžides (Kosovo), Kovača (Severné Macedónsko)
***kalajdžijská podskupina - Kalajdžides (Bulharsko), Spoitori (Rumunsko)
***centrálna podskupina - Nange (Sliven v Bulharsku)
***drindárska podskupina - Muzikantska (Sliven v Bulharsku), Drindara (Šumen v Bulharsku)
***xoraxanská podskupina - Xoraxane/Chorachane (Kaspičan v Bulharsku), Gadžikane (Varna v Bulharsku) **[**T.Moco pozn.: "Gadžikane(s)" znamená "   vo väčšine Rómskych dialektoch  "(po)Nerómske/(y)" je preto otázna presnosť pomenovania tejto skupiny**]**
*vlašská nadskupina
**severovlašská skupina
***lovárska podskupina - Lovara (Sedmohradsko, Maďarsko), Čurara a Kherari a Drizari a ďalšie skupiny (Slovensko, Česko, Rakúsko, Poľsko, Nórsko a inde)
***kalderašská podskupina - Kalderaš (Rumunsko, Srbsko, Bulharsko, Rusko, Švédsko, Francúzsko, Amerika a inde)
**juhovlasšská skupina
***severná podskupina - Rakarenge (Rumunsko), Rabešte (Vojvodina v Srbsku)
***gurbetská podskupina - Gurbeti (Sriem, Bačka, Bosna, Srbsko, Kosovo), Dasikane (Čierna Hora), Xoraxane/Chorachane (Taliansko), Džambaza (Severné Macedónsko), Albánsko
***južná podskupina - Rešitare(Velingrad v Bulharsku), Filibidžija a Kalpazea a ďalšie skupiny (Grécko)
***východná podskupina - Cocomaňa (Lom a Vidin v Bulharsku), Kalburdžudes (Sindel v Bulharsku), Kalajdžides (Varna v Bulharsku), Laxi (Turecko)
**ukrajinská skupina - Servi (východná Ukrajina)
**cerhárska skupina - Cerhara a Gurvara a ďalšie skupiny (Sedmohradsko, Maďarsko)

### Ethnologue (2013)

rómske jazyky (resp. makrojazyk rómčina ):
*severné rómske jazyky
**waleská rómčina - Anglicko a Wales
**fínska rómčina kalo
**baltská rómčina - nárečia: estónska rómčina, lotyšská rómčina, severoruská rómčina, poľská rómčina, bieloruská rómčina
**sintská rómčina - nárečia: abbruzzesi, srbská rómčina, slovinsko-chorvátska rómčina 
**karpatská rómčina - nárečia: východoslovenská rómčina, západoslovenská rómčina, moravská rómčina
*balkánska rómčina - nárečia: arlija, dzambazi a drotársky dialekt
*vlašská rómčina (olašská rómčina) - nárečia: churari, východné vlašské dialekty(bisa), ghagar, grekurja (greco), kalderaš, lovari, machvano, severoalbánske dialekty, skupina usadených Rómov v Bulharsku, skupina usadených Rómov v Rumunsku, srbsko-bosnianske dialekty, juhoalbánske dialekty, ukrajinsko-moldavské dialekty, zagundzi.

Mimo rómskych jazykov, ako tzv. zmiešané jazyky, sú vedené :
*lomčina (lomavren, boša) - arménsko-rómsky jazyk
*errumančela - baskicko-rómsky jazyk
*kočovnícka dánčina (rodi, rotwelsch) - dánsko-rómsky jazyk
*kočovnícka nórčina (rodi) - nórsko-rómsky jazyk
*tavringer romani (kočovnícka švédčina, svensk rommani, resande romani, rommani) -švédsko-rómsky jazyk
*angloromani (anglická rómčina, rómska angličtina, pogadi chib, posh 'n' posh, romanichal) - anglicko-rómsky jazyk
*jeniština - nemecko-jidiškos-rómsko-rotwelschský jazyk
*rómsko-grécky jazyk (hellenoromani) - grécko-rómsky jazyk
*caló - ibersko-rómsky jazyk
*rómsko-srbský jazyk

### Kaufman (1979)
rómčina:
*severná rómčina
**sintský dialekt (sinto) - Nemecko a Francúzsko, severné Taliansko, Rakúsko, Holandsko, Švajčiarsko, bývalé Východné Prusko
**britský dialekt - Spojené kráľovstvo, Austrália, severná Amerika
**baltský dialekt - Lotyšsko, Estónsko, Rusko, ukrajinské Podolie, centrálne Poľsko
**severský dialekt (nordický dialekt, škandinávsky dialekt) - Škandinávia
**centrálny dialekt (karpatský dialekt) - Česko, Slovensko, južné Poľsko, ukrajinská Halič, rumunské Sedmohradsko
*iberská rómčina - Pyrenejský polostrov, Latinská Amerika
*balkánska rómčina 
**čiernomorský dialekt - Ursari v Rumunsku
**paspatiánsky dialekt (paspatský dialekt) - európske Turecko a Bulharsko
**železiarsky dialekt  - Bulharsko
**drotársky dialekt - Bulharsko a Severné Macedónsko
**erlijský dialekt (erli) - južné Taliansko
**maďarský dialekt - Maďarsko a Burgenland
*grécka rómčina - európske Turecko
*zargari - iránsky Azerbajdžan
*vlašská rómčina 
**ukrajinský dialekt - východná Ukrajina
**centrálny vlašský dialekt - Rumunsko, Maďarsko, západná Ukrajina, celá Amerika
**lovarský dialekt - Poľsko, Nemecko, Maďarsko
**južný vlašský dialekt - Albánsko, bývalá veľká Juhoslávia, Rumunsko, Bulharsko, celá Amerika
**juhovýchodný vlašský dialekt - Rumunsko, Bulharsko

### Čerenkov a Ventceľová ((?)1976)

rómčina:
*I skupina:
**dialekt Rómov severnej časti bývalého ZSSR ruska Roma
**dialekt Rómov severnej časti bývalého ZSSR cheladitka Roma
**dialekt Rómov západného Lotyšska a Estónska (lotfitka Roma)
**dialekt Rómov stredného Poľska (felditka Roma v Poľsku) 
*II skupina: dialekt Sintov - Nemecko, Rakúsko, Francúzsko, Poľsko, Česko, severné Taliansko, bývalá veľká Juhoslávia
*III skupina:
**dialekt Rómov severného a východného Slovenska (servika Roma)
**dialekt Rómov žijúcich aj na južnom Slovensku a v severnom Maďarsku (ungrika Roma)
*IV skupina:
**dialekt Rómov Erlides - západné Bulharsko, Severné Macedónsko, južné Srbsko
**dialekt Ursarov (dialekt Medvediarov) - Rumunsko, Moldavsko
**dialekt Krymských Rómov (krymtika Roma)
**dialekt miest Kotel, Sliven a Plaven v Bulharsku (dialekt Drindárov)
*V skupina:
**dialekt vlašských Rómov z Rumunska a Moldavska (Lingurari, Eletari, Kekaviari) 
**dialekt Rómov Kalderari  - v polovici 19. storočia boli sústredení na maďarsko-rumunskom jazykovom pomedzí, neskôr sa odtiaľ rozšírili do rôznych štátov
**dialekt Rómov Lovari
**dialekt vlašských Rómov v bývalej veľkej Juhoslávii, najmä v časti Bosny a Hercegoviny (Gurbeti)
*VI skupina: 
**dialekt Rómov Servi (Plaščunaja, Volochuja) - ľavobrežná Ukrajina a okolie
**dialekt Rómov západnej Ukrajiny 
*VII skupina: dialekt Rómov Spojeného kráľovstva, najmä Walesu (Volšenenge, Kale) 
*VIII skupina: dialekt fínskych Rómov (fintika Roma)

Cina a zdroje, ktoré z neho čerpajú, cituje túto klasifikáciu trochu odlišne (asi chybne), a to takto: 
*v skupine I má prvé dva body spojené do jedného
*v skupine V neuvádza dialekt Rómov Lovari a dialekt vlašských Rómov v bývalej Juhoslávii má uvedený v skupine VI
*v skupine VI neuvádza dialekt Rómov západnej Ukrajina, namiesto toho tam má dialekt vlasšských Rómov v bývalej Juhoslávii

### Ventceľová (1983)

rómčina:
*severné dialekty
**baltské dialekty
***severné Rusko, Bielorusko, Archangeľsk, Kitov, Vologda, východné Lotyšsko, stredné Poľsko
***západné a severné Lotyšsko a Estónsko
***východné Lotyšsko
**nemecké dialekty - Nemecko, Rakúsko, severné Taliansko, západné Poľsko
*južné dialekty
**karpatské dialekty - Zakarpatská Ukrajina
**balkánske dialekty - Krym, Moldavsko
**vlašské dialekty 
***Moldavsko, Ukrajina, Rakúsko, Maďarsko, Kalderaši, ZSSR
***Lovari, ZSSR
**ukrajinské dialekty 

Pozn.: Text je zameraný na územie ZSSR.

### Kenrick (1975)
rómčina:
*S-dialekty
**severné dialekty
**poľské/ruské dialekty
**balkánske dialekty
***vlašské dialekty
***nevlašské dialekty - južný Balkán
***iberské dialekty
*H-dialekty
**fínske dialekty
**sintské dialekty
**slovenské dialekty rómčiny 
**karpatské dialekty

Pre mimoeurópskych Rómov má na rovnakej úrovni ako S-dialekty a H-dialekty skupiny:
*arménske dialekty (lomčina)
*dialekty ben (domčina)

### Kochanowski (1963/64)

rómčina:
*vlašské dialekty (olašské dialekty) - Rumunsko, Lovari, Kalderaši, Ukrajina, bývalá veľká Juhoslávia
*nevlašské dialekty(neolašské dialekty)
**severné dialekty - Pobaltie, severné Poľsko, Rusko
**nemecké dialekty - Nemecko a Francúzsko (Manuši)
**karpatské dialekty - Maďarsko, ČSSR, južné Poľsko
**balkánske dialekty - Bulharsko, bývalá veľká Juhoslávia

Kochinowského klasifikácia ignoruje britské, škandinávske, iberské, talianske, juhoruské a ukrajinské dialekty.

### Courthiade (2009 a staršie)

Autor rozlišuje:
A) rómsky jazyk (nazýv. aj: rromani ćhib) – 90 % všetkých Rómov
*superdialekt O (nazýv. aj: balkánsko-karpatsko-baltský superdialekt) – dialekty, v ktorých koncovka slovies v 1. osobe minulého času je –ŏm (prípadne –om alebo –ŭm)
**vrstva 1 (nazýv. aj: vetva/dialekt O♮, vetva/dialekt O bez mutácie)
***1S: balkánske nárečia na O (nazýv. aj: starobalkánska skupina) – Bulharsko, Severné Macedónsko, južné Srbsko, Kosovo, Albánsko, Grécko, Rumunsko
***1F: fenitko – niektoré dediny v Maďarsku, Prekmurje v Slovinsku, Burgenland
***1K: karpatské nárečia – Slovensko, južné Poľsko, Maďarsko
***1N: baltské nárečia (nazýv. aj: baltsko-ruská skupina) – Poľsko, Pobaltie, severné Rusko, Taliansko (Rómovia Abruzzese), Fínsko (vymreté kaale)
**vrstva 1’ (nazýv. aj: vrstva 1#, vetva/dialekt O#, vetva/dialekt O s mutáciou) – malá skupina nárečí v severovýchodnom Maďarsku a miestami aj na Ukrajine a v severnom Rumunsku
*superdialekt E – dialekty, v ktorých koncovka slovies v 1. osobe minulého času je -em
**vrstva 2 (nazýv. aj: vetva/dialekt E♮,vetva/dialekt E bez mutácie, gurbetsko-čergarská vetva, južná vlašská skupina) – Srbsko, Severné Macedónsko, Bosna, Čierna Hora, Grécko a pod. (Balkán)
**vrstva 3 (nazýv. aj: vetva/dialekt E#, vetva/dialekt E s mutáciou, kalderašsko-lovárska vetva, severná vlašská skupina) – skoro v celej Európe (najmä v strednej Európe a Škandinávii) a celej Amerike

B) pararómske idiómy (nazýv. aj para-rómske) – “nárečia, które sa z rozmanitých dôvodov tak vzdialili od hlavného kmeňa jazyka, že ich treba považovať za kolaterálne jazyky a nie za rómske dialekty”
*paggerdolekty (nazýv. aj: atlantická vetva) – 7-8 % všetkých Rómov; “nevyvíjali sa v súlade s klasickým dialektálnym procesom (čiže postupným vzdaľovaním sa lokálnych foriem), ale podliehali zmenám zásadného charakteru v pevných historických dobách”, oddelili sa v 13. a 14. od vrstvy 1; ide vlastne už o nerómske jazyky (angličtina, katalánčina, španielčina), ktoré len obsahujú rómske slová:
**anglo-romani (nazýv. aj: paggerdi, paggerdi chib, pogadijské dialekty) 
**katalano-romani
**hispano-romani (nazýv. aj: kalò)
*ostatné - 3 % všetkých Rómov, najmä idióm Sintov čiže sinto-mantušské dialekty (oddelili sa v minulosti od karpatských a baltských nárečí, čiže od vrstvy 1)

Poznámky: 
*M. Courthiade je veľký odborník na rómčinu. Vypracoval aj pravopis pre štandardizáciu rómčiny pre IV. Kongres Svetovej únie Rómov v Jadwisine pri Varšave v roku 1990
*Ako vidno, tento autor nepovažuje (o.i.) dialekty Sintov za súčasť rómčiny.

### Iné
* Paspati v roku 1870 rozlišoval pre územie Balkánu medzi dialektmi sedentárnych (usadených) Rómov a itinerárnych (kočovných) Rómov 
* Miklošič v 70. rokoch 19. storočia rozlišoval podľa migračnej cesty skrz lexikálne prevzatia z kontaktných jazykov: anglicko-škótske, škandinávske, fínske, nemecké, poľsko-litovské, ruské, baskické, španielske, česko-moravské, uhorské, rumunské, jihotalianske, grécke dialekty a mal ešte špeciálnu skupinu pre ázijské dialekty 
* Arcivojvoda Jozef Habsburský (Jozef Karol Ľudovít Habsbursko-Lotrinský) rozlišoval koncom 19. storočia podľa Elšíka pre Uhorsko karpatské, zadunajské a itinerantné dialekty; podľa Cinu rozlišoval 7 dialektov
* Gilliat-Smith v roku 1915 rozlišoval pre územie Bulharska medzi vlašskými a nevlašskými dialektmi 
*Clébert v roku 1963 rozlišoval geograficky: waleský, fínsky, anglický, andalúzsky, katalánsky, nemecký a maďarský dialekt rómčiny. 

## Dialekty (nárečia) Rómov na Slovensku
### Novšie delenie
rómčina:
*sintské dialekty (na Slovensku)
*severné centrálne dialekty (na Slovensku)
**západoslovenský dialekt rómčiny
**stredoslovenský dialekt rómčiny
**východoslovenský dialekt rómčiny
*južné centrálne dialekty (na Slovensku)
*vlašské dialekty (na Slovensku)

Nasledujú podrobnosti: Slovenské nárečia/dialekty rómčiny sú v celkovom systéme zaradené nasledovne (základné delenie porov. vyššie napr. Matras 2005 a Elšík 2000x; bodky označujú nárečia/dialekty mimo územia Slovenska):

rómčina:
*...
*severné dialekty
**severozápadné dialekty (nazývané aj severozápadná skupina)
***sintské dialekty (nazývané aj sintská podskupina)
****časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - na Slovensku sa zachovali už len zvyšky Sintov
****...
***...
**...
*centrálne dialekty (nazývané aj centrálna skupina dialektov):
**severné centrálne dialekty (nazývané aj severný centrálny dialekt, severocentrálny dialekt, severocentrálna skupina):
***západná podskupina:
****západoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj západoslovenský dialekt rómčiny) - juhozápadné Slovensko (napr. Šaštín, Jablonica, Čachtice, Trenčianske Teplice)
**** ...
***východná podskupina:
****stredoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj stredoslovenský dialekt rómčiny) - napr. Prievidza, Kremnica, Žiar, Banská Bystrica
****východoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj východoslovenský dialekt rómčiny) - na východnom Slovensku
****....
**južné centrálne dialekty (nazývané aj južný centrálny dialekt, juhocentrálny dialekt, juhocentrálna skupina, dialekty s imperfektom áhi):
***severná podskupina:
**** časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - v českej a slovenskej literatúre sa označuje aj ako maďarské dialekty rómčiny (rómsky ekvivalent je ungriko); obsahuje veľa maďarských slov
**** ...
***...
*vlašské dialekty (nazývané aj vlašský dialekt, olašské dialekty, olašský dialekt)
**severné vlašské dialekty (nazývané aj severný vlašský dialekt, severovlašský dialektu, severovlašská skupina)
***lovárska podskupina  (nazývaná aj vlasšská lovarčina) 
**** časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - obsahuje veľa rumunských slov
**** ...
***...
**...
*...

Rómovia na Slovensku:
* hovoriaci sintskými dialektami rómčiny sa volajú Sinti
* hovoriaci severnými centrálnymi dialektami rómčiny (resp. Rómovia v prostredí majoritného slovenského obyvateľstva) sa volajú slovenskí Rómovia (Slovačike Roma)
* hovoriaci južnými centrálnymi dialektami rómčiny (resp. Rómovia v prostredí majoritného maďarského obyvateľstva) sa volajú maďarskí Rómovia (Ungriko Roma) 
* hovoriaci vlašskými dialektami rómčiny sa volajú vlašskí Rómovia (olašskí Rómovia, Vlaši, Vlašika, Vlachika Roma, Vlachi)

### Staršie delenia (aj pre Česko)
Staršie Lípa (1965) rozlišoval v Česko-Slovensku : 
*nemecké dialekty rómčiny (t.j. Sintov)
*česko-slovenské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu severné centrálne)
*maďarské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu južné centrálne)
*rumunské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu vlašské či olašské)

Hübschmannová túto Lípovu klasifikáciu upravila nasledovne :
*sintské dialekty (t.j. premenovanie nemeckých dialektov)
*české dialekty rómčiny (t.j. dialekt pôvodných českých a moravských Rómov)
*slovenské dialekty rómčiny (t.j. dialekt Rómov pôvodom zo Slovenska)
*maďarské dialekty rómčiny (ako hore)
*olašské dialekty (t.j. premenovanie rumunských dialektov)

## Referencie

## Externé odkazy
*http://www.romadocument.sk/index.php/sk/jazyk.html 
*http://www.jozefsabol.sk/pedagogovia/sabol/sabol_publikacie_o_romoch/romsky.jazyk-mp.pdf 
*http://www.ivo.sk/buxus/docs//publikacie/subory/suhrnna_sprava_o_romoch_na_slovensku.pdf
*http://romaniprojekt.uni-graz.at//index.de.html  (anglická verzia http://romaniprojekt.uni-graz.at//index.en.html )
*http://romaniprojekt.uni-graz.at//romani-varieties.de.html#ref-ftn22  (anglická verzia http://romaniprojekt.uni-graz.at//romani-varieties.en.html )
*http://romani.uni-graz.at/romlex/whatisromani.xml
*http://rownosc.info/rownosc.php/dictionary/item/id/690
*http://romafacts.uni-graz.at/index.php/language/general-introduction/general-introduction 
*http://romafacts.uni-graz.at/index.php/language/dialects/dialects-i 


Kategória:Novoindoárijské jazyky
Kategória:Rómovia
Kategória:Jazyky na Slovensku
Kategória:Jazyky v Rumunsku
Kategória:Jazyky v Maďarsku
Kategória:Jazyky v Srbsku
Kategória:Jazyky na Ukrajine
Kategória:Jazyky v Moldavsku