Zoznam elektrární na Slovensku

[náhľad|Atómová elektráreň [Atómové elektrárne Mochovce|Mochovce]]

Zoznam predstavuje súhrn významných elektrární na území Slovenska. 

## Výroba elektrickej energie

náhľad|Produkcia elektrickej energie na Slovensku podľa zdroja 2019

Viac ako polovica (56,9 %) elektrickej energie na Slovensku pochádza z atómových elektrární, 16,8 % produkujú vodné elektrárne, 12,8 % tepelné a 13,6 % pochádza z iných zdrojov (paroplynové, fotovoltické (solárne), veterné). Hlavným výrobcom elektrickej energie je akciová spoločnosť Slovenské elektrárne, ktorá prevádzkuje 2 jadrové, 2 uhoľné, 35 vodných a 2 fotovoltické elektrárne. Z hľadiska primárnych energetických zdrojov pochádzalo v roku 2014 najviac energie z jadrového paliva (50 %), nasledovala voda (15 %), obnoviteľné zdroje (15 %, z toho slnečná energia 7 %, biomasa, bioplyn a voda /malé vodné elektrárne/ po 2 % a iné zdroje), uhlie 12 %, zemný plyn 7 % a iné zdroje 3 %. V slovenských elektrárňach pochádza z jadra 71,3 %, z vody 19,3 % a z uhlia a biomasy 9,4 % energie.

Z celkového objemu spotreby na Slovensku v roku 2014 vo výške 28 355 GWh dodali Slovenské elektrárne (SE) 22 105 GWh, zvyšnú časť dodali iní výrobcovia a 1 101 GWh spotreby tvoril dovoz zo zahraničia. Inštalovaný výkon jednotlivých typov elektrární spravovaných SE a objem ich výroby v roku 2022:

Po dostavbe 3. a 4. bloku jadrovej elektrárne v Mochovciach v roku 2023 a 2025 bude inštalovaný výkon jednotlivých typov elektrární spravovaných SE a objem ich výroby približne nasledovný:

V roku 2016 bola spotreba elektrickej energie na Slovensku 30 103 GWh. Z toho 49,1 % dodali jadrové elektrárne. 17,7 % elektrárne na fosílne palivá. Z vodných elektrární bolo dodaných 16,1 % , z obnoviteľných 8,1% a ostatné zdroje dodali 0,3%. Importovaných bolo 2 651 GWh čo predstavuje 8,8%. Inštalovaný výkon elektrární na Slovensku bol v roku 2016 nasledovný:

V roku 2021 minister hospodárstva Richard Sulík (SaS) zverejnil cieľ vyrábať do roku 2030 25 % energie z obnoviteľných zdrojov. Po prepojení nových vedení medzi Slovenskom a Maďarskom v apríli 2021 bol zrušený tzv. „stop stav“ pre inštaláciu nových zdrojov elektrickej energie. Uvoľnených bolo 1 837 megawattov výroby. Budú rozdelené nasledovne: Stredoslovenská distribučná 587 MW, Východoslovenská distribučná 279 MW, Západoslovenská distribučná 478 MW a SEPS 493 MW. V pôsobnosti každej distribučnej spoločnosti by sa tak mohli postaviť veterné a fotovoltické elektrárne s výkonom 50 MW. Kapacita sa v prípade záujmu dá navýšiť do limitu 407 MW na celú elektrizačnú sústavu.

## Jadrové elektrárne
Najväčšia časť vyrobenej elektrickej energie na Slovensku v roku 2016, 14 774 GWh, pochádza z atómových elektrární. V prevádzke sú elektrárne v Jaslovských Bohuniciach s inštalovaným výkonom 2 × 506 MW a Mochovciach s inštalovaným výkonom 2 × 470 MW. V rokoch 2006 a 2008 bola ukončená prevádzka 1. a 2. bloku (Bohunice V-1) s inštalovaným výkonom 2 × 440 MW, čo bolo jednou z príčin potreby dovozu elektrickej energie. Jadrová elektráreň Bohunice A1 s výkonom 150 MW bola v prevádzke v rokoch 1972-1979, kedy bola po havárii odstavená. V strednodobom horizonte sa pripravuje výstavba nových blokov, ktoré by nahradili súčasnú prevádzku a ktorých výkon môže dosiahnuť až 2400 MW.

Od júla 1998 sú v plnej prevádzke aj 2 bloky mochovskej elektrárne s inštalovaným výkonom po 470 MW. Tretí mochovský jadrový blok bol dokončený v roku 2023. Štvrtý mochovský jadrový blok bude dokončený v roku 2025.

Nový jadrový zdroj (NJZ) je pracovný názov projektu jadrovej elektrárne, ktorá má vyrásť na mieste odstavených blokov elektrárne V1 v lokalite Atómové elektrárne Bohunice na Slovensku. NJZ by výrazne prispel k energetickej sebestačnosti a nezávislosti Slovenska v čase keď sa bude blížiť koniec životnosti starších jadrových blokov.

Ďalšie potenciálne lokality na umiestnenie jadrových elektrární na Slovensku sú Vojany (v okrese Michalovce), Nováky, priestory U.S. Steel Košice, Kecerovce pri Košiciach, Žehňa pri Prešove, Báhoň pri Bratislave, Žiar nad Hronom.

V minulosti bola pripravovaná aj tretia lokalita jadrovej elektrárne na Slovensku pri obci Kecerovce, 20 kilometrov od Košíc. Mala disponovať dvoma, neskôr štyrmi jadrovými reaktormi VVER s celkovým výkonom 4000 MW. Projekt bol zastavený po roku 1989. V roku 2008 bola lokalita znovu v pláne energetickej bezpečnosti pre reaktor s výkonom 1200 MW. Rozpočet bol stanovený na zhruba 3,8 miliardy eur. Kecerovce mali nahradiť stratené kapacity po odstávke Bohunic V2. V roku 2023 sa plánovaniu výstavby atómovej elektrárne opäť vrátilo Ministerstvo hospodárstva SR.

Ďalšou pripravovanou atómovou elektrárňou bola *Jadrová elektráreň s odberom tepla [JEOT] Báhoň* s plánováným výkonom 2000 MW a dvomi reaktormi typu VVER-100.

## Tepelné elektrárne
Tepelné elektrárne dodali v roku 2016 do siete 5 319 GWh elektrickej energie. Pod správou Slovenských elektrární je z toho dvojica tepelných elektrární, Elektráreň Nováky a Elektrárne Vojany. Elektráreň Nováky mala v 2 blokoch inštalovaný výkon 266 MW a okrem hnedého uhlia z baní v Novákoch a Handlovej spaľovala aj biomasu. Elektrárne Vojany tvorili dve energetické výrobne, Vojany I s inštalovaným výkonom 2 x 110 MW ktorá spaľovala čierne uhlie a drevnú štiepku, Vojany II s rovnakým výkonom ktorá spaľovala zemný plyn a predstavovala tzv. regulačnú elektráreň.

Elektráreň Nováky ukončila svoju prevádzku 20. decembra 2023 a Elektrárne Vojany 26. marca 2024.

## Vodné elektrárne
[náhľad|Komplex [Čierny Váh (vodná nádrž)|PVE Čierny Váh]]
Sústava vodných elektrární v roku 2016 vyrobila 4 844 GWh elektrickej energie, čo predstavuje viac ako 16 % celkovej výroby. Najvýkonnejšie elektrárne sú PVE Čierny Váh (735 MW) a Vodné dielo Gabčíkovo (720 MW), pričom nezastupiteľnú úlohu zohráva Vážska kaskáda s 22 vodnými dielami a inštalovaným výkonom 1 515 MW. Okrem sústavy veľkých vodných diel sa buduje sieť malých vodných elektrární, ktoré využívajú najmä menšie vodné toky. Z veľkých priehrad sa ako záložný zdroj mochovskej elektrárne plánuje výstavba prečerpávacej elektrárne Ipeľ s inštalovaným výkonom do 600 MW. Hydroenergetický potenciál Slovenska je využívaný na úrovni 57,5 %.

V roku 2025 začali práce na projekte prečerpávacej vodnej elektrárne Málinec – Látky s výkonom 2400 MW.

Dlhodobo sa pracuje aj na projekte výstavby prečerpávacej vodnej elektrárne Ipeľ s výkonom 600 MW.

## Iné elektrárne
Na území Slovenska sa nachádza množstvo ďalších elektrární, predovšetkým veterných, fotovoltických a paroplynových. Z dôvodu neekonomickej prevádzky paroplynových zdrojov sú tieto (v Malženiciach a v Bratislave) dočasne zakonzervované, podiel iných na výrobe elektrickej energie je zanedbateľný a predstavuje rádovo desatiny percent. Významnejšími producentmi sú teplárne a podnikové elektrárne, ktoré neraz pokrývajú veľkú časť svojej spotreby. Tieto zdroje môžu v prípadne potreby významným spôsobom prispieť k stabilizácii prenosovej sústavy v danom regióne.

Podľa údajov z marca 2021 by do roka 2026 mali pribudnúť nové zdroje elektriny z obnoviteľných zdrojov s výkonom 130 MW. Ide najmä o fotovoltické a bioplynové elektrárne. Štát bude investície podporovať.

Obnoviteľné zdroje energie sú väčšinou pripájané priamo do distribučných sústav. Pripájanie však posudzuje aj prevádzkovateľ prenosovej sústavy. Od apríla 2021 bolo pre veterné a fotovoltické elektrárne vyhradených 400 MW pre celú slovenskú elektrizačnú sústavu, uvoľnil sa tak tzv. stop stav, ktorý trval od roku 2013. V roku 2023 SEPS ohlásil novú kapacitu na uvoľnenie: 1837 MW, z toho 577 MW malo byť vyhradené pre „fotovoltické a veterné elektrárne iné ako lokálne zdroje a malé zdroje“.

### Paroplynové elektrárne

### Veterné elektrárne
[náhľad|[Veterná elektráreň Cerová|Veterná elektráreň v obci Cerová]]
Prvá veterná elektráreň na Slovensku bola Veterná elektráreň Cerová v okrese Senica. Do skúšobnej prevádzky bola uvedená 10. októbra 2003. Obsahuje 4 turbíny, každú s inštalovaným výkonom 660 kW. Celkovo tak elektráreň s inštalovaným výkonom 2,6 MW vyrobí približne 4000 MWh energie, prevádzkuje ju spoločnosť  Green Energy Slovakia.

Druhým veterným parkom bola jediná veterná turbína na Ostrom Vrchu nad Vrbovcami v okrese Myjava, ktorá bola uvedená do prevádzky krátko po VP Cerová. Treťou veternou elektrárňou bola VP Skalité, ktorá obsahovala 4 turbíny uvedené do prevádzky v roku 2004 a demontované v roku 2008. Za 20 rokov na Slovensku nepribudla veterná elektráreň.

### Fotovoltické elektrárne
V roku 2023 bol inštalovaný výkon solárnych elektrární na Slovensku 840 MW, čo bol medziročný nárast o 46%. V júli 2025 bola najväčšou solárnou elektrárňou elektráreň pri Jadrovej elektrárni Bohunice s inštalovaným výkonom 10 MW. Pôvodne mala mať inštalovanú kapacitu 48 MW. V Rimavskej Sobote bola v roku 2025 plánovaná fotovoltická elektráreň s inštalovaným výkonom 48 MW. Zároveň bolo na Slovensku plánovaných viacero fotovoltických projektov do 20 MW.

V roku 2011 na Slovensku fungovalo 857 fotovoltických elektrární, spolu mali inštalovaný výkon 492 MW. V októbri 2022 bola najväčšou plánovanou fotovoltickou elektrárňou na Slovensku elektráreň, ktorú plánujú postaviť Železiarne Podbrezová. Ročne by mala vyrobiť 3 750 MWh energie.

### Geotermálne elektrárne
V roku 2023 geotermálna energia na Slovensku nebola využívaná. V júni 2021 košická spoločnosť PW Energy, a.s. podala na posúdenie svoj projekt prvej geotermálnej elektrárne na Slovensku. Plánovaný inštalovaný výkon dvoch prevádzok v katastrálnych územiach obce Lovča a Horné Opatovce (patriaci pod mesto Žiar nad Hronom) je 12,6 až 13 MWe. V prvej etape projektu by mala elektráreň generovať až 43 GWh elektriny ročne. Výstavba tejto elektrárne mala začať v prvom štvrťroku 2022 a začiatok prevádzky by mal byť o 4 roky neskôr. Elektráreň by mala fungovať v tzv. binárnom cykle, čiže voda z geotermálneho vrtu by sa po využití jej energie mala vrátiť spať pod zemský povrch. Celkové náklady prvej fázy by mali dosiahnuť 108 až 120 miliónov eur. 13. mája 2022 podiel v projekte získala Stredoslovenská energetika Holding. Projekt mal v tom čase byť vo „finálnej fáze“. 

Okrem elektrárne v Lovči plánuje spoločnosť PW Energy i druhú geotermálnu elektráreň, a to v obci Ľubotice v okrese Prešov. Parametre tejto elektrárne by mali byť prakticky identické ako u elektrárne v Lovči.

## Referencie

## Externé odkazy
* Zoznam elektrární so základným popisom
* Energetická mapa

## Zdroj

Zoznam
Elektrárne