Štát

**Štát** má dve hlavné (podobné) definície. Jedna je zo  spoločenských vied a jedna z medzinárodného práva.

## Spoločenské vedy
V politológii a histórii je to právna organizácia zvrchovanej politickej moci spoločnosti na určitom území. Ide teda o formu organizácie ľudskej spoločnosti. Základnými a nevyhnutnými prvkami štátu sú:
* obyvateľstvo – takzvaný osobný podklad
* územie – takzvaný vecný podklad
* štátna moc
* suverenita

Pre štát je charakteristické:
* suverénne mocensko-politické postavenie v politickom systéme spoločnosti
* hierarchická štruktúra
* spôsob vznikania buď zdola nahor (demokracia) alebo zhora nadol (despocia)
* skladobnými časťami štátneho systému sú štátni úradníci a inštitúcie
* riadiace operácie sa uskutočňujú buď prostredníctvom práva alebo politických príkazov či zastrašovania
* štátne donútenie

### Formy štátov
Politológia sa zaoberá okrem iného diskusiou na tému, aké vlastnosti by mal štát mať. Štrukturálna analýza štátov sa zaoberá rôznymi formami štátov (spôsobmi organizácie a fungovania štátnej moci), ktorými sú najmä:
* z hľadiska formy vlády:
** z hľadiska podielu občanov na štátnej moci:
*** demokratický štát
**** priama demokracia
**** nepriama demokracia
*** nedemokratický štát
** z hľadiska zloženia najvyšších štátnych orgánov:
*** monarchia
*** republika
*** špeciálne formy (napr. diktatúra, fašizmus)
** z hľadiska vzťahu medzi najvyššími štátnymi orgánmi:
*** parlamentná monarchia
*** parlamentná republika
*** prezidentská republika
*** kancelárska republika
*** iné
* z hľadiska vzťahu medzi ústrednými orgánmi a orgánmi prípadných územných častí:
** unitárny štát vs. federatívny štát
** centralizovaný štát vs. decentralizovaný štát
* z hľadiska štátneho režimu:
** totalitarizmus
** netotalitarizmus

**ŠTÁT AKO PRÁVNA INŠTITÚCIA**

-	štát je právna inštitúcia /verejno-právna korporácia, kt. inštitúcie, ich usporiadanie, funkcie, vzájomné vzťahy, vzťahy k obyvateľstvu a ich práva a povinnosti ustanovuje právo – vnútroštátne i medzinárodné/
-	štát vzniká na základe spoločenskej zmluvy, ktorá je právnym dokumentom /ústava, zákony, pr.systém štátu/
-	spoloč. zmluva sa v demokracii obnovuje pravidelnými voľbami
-	v právnom štáte vládnu zákony, nie ľudia
Znaky štátu:
a.	najvyššia suverénna moc nad štátnym územím a obyvateľstvom
b.	personálny, vecný, organizačné-normatívny substrát
Personálny – obyvateľstvo, občania štátu, št. funkcionári, úradníci
Vecný – teritórium štátu, nerastné bohatstvo, vodné toky, hnut./nehn.veci
Organizačno-normatívny – právny systém štátu
Všetky tri substráty sú východiskom pre určenie znakov štátu.

### Funkcie štátu
Štát predstavuje systém orgánov a inštitúcií, medzi ktorými existujú predom definované funkcionálne vzťahy. Takto určené vzťahy má štát k iným štátom, i k spoločnosti, ktorú riadi. Funkcie štátu sa členia nasledovne:
* **vonkajšie:**
** hospodárska a politická spolupráca s inými štátmi a medzinárodnými organizáciami
** pomoc iným štátom
** agresia s cieľom rozšíriť územie, prípadne ekonomický, či ideologický vplyv
** obrana pred napadnutím iného štátu
** plnenie záväzkov podľa medzinárodného práva
** boj za mier
** regulácia zahraničného obchodu
* **vnútorné:**
** právne (regulácia základných spoločenských vzťahov a riešenie sporov)
** bezpečnostné (ochrana pred napadnutím zvonka, ochrana jednotlivých občanov)
** hospodárske (spravovanie rozpočtu, regulácia hospodárskych vzťahov)
** sociálne (robenie sociálnej politiky)
** kultúrna (robenie kultúrnej politiky)

### Teórie vzniku štátu
* staršie: vznik magickou silou kmeňových náčelníkov, zásahom Božím, vnútornou potrebou ľudí podriadiť sa vládcovi a pod.

* novšie:
** teória zmluvy: Štáty vznikli uzatvorením istej nepísanej zmluvy medzi jednotlivcami, ktorí sa vzdali svojich prirodzených práv a podriadili sa autorite štátu z dôvodu ochrany pred vonkajším nepriateľom
** vládna teória (teória násilia): Štát vzniká tak,že si určitá skupina ľudí podmaní určité územie a prinúti obyvateľov prijať ich vládu
** organická teória: Štát vznikol postupným organickým začleňovaním kmeňov (predtým rodov) do stále väčšieho administratívneho celku.

## Medzinárodné právo
V medzinárodnom práve a v medzinárodných vzťahoch politický subjekt, ktorý má zvrchovanosť – nie je podriadený žiadnej vyššej politickej autorite. Dnes existuje asi dvesto štátov.

V mnohých jazykoch sú k termínu *štát* ako synonymné niekedy chápané termíny *krajina*, *[[národ]]*  alebo *[[vláda]]* (v angličtine slovo vláda znamená približne štátna moc).

Za právne kritériá sú všeobecne uznávané kritériá definované v Konvencii o právach a povinnostiach štátov z Montevidea, ktorá bola podpísaná v roku 1933. V 1. článku sa píše, že štát ako subjekt medzinárodného práva by mal splňovať nasledujúce kritériá:
* stále obyvateľstvo,
* definované územie,
* vláda,
* schopnosť vstupovať do vzťahov s inými štátmi.
 
Montevideo je oblastná americká konvencia, ale princípmi obsiahnutými v tomto článku boli všeobecne uznané v medzinárodnom práve. Je otázka, či sú tieto kritériá dostatočné. Praktickou podmienkou pre existenciu štátu je samozrejme jeho uznanie ostatnými štátmi.

## Iné názory na štát
* Jozef Prusák: Štát je spoločenstvo ľudí integrované nutnosťou sociálneho života, a preto aj nutnosťou existencie verejnej štátnej moci, určujúcej správanie ľudí pomocou práva.
* Aristoteles:Štát je rozvinuté spoločenstvo obcí (29) alebo politické spoločenstvo ľudí, ktorí sa spojili na dosiahnutie určitého blaha. Základné úlohy štátu spočívajú v zabraňovaní nadmernému hromadeniu majetku občanov a nadmernému rastu politickej moci jednotlivca a udržiavaní otrokov v podriadenosti. Ideálny je taký štát, ktorý zabezpečuje maximálnu mieru šťastného života pre čo najviac otrokárov. Otroci a slobodní chudobní sú politicky bezprávni. Ostatní slobodní občania (majetní) majú potom povinnosť podieľať sa na správe štátu. Existujú tri dobré a tri zlé formy štátu (zlé vznikli deformáciou dobrých); dobrými formami štátu sú: monarchia, aristokracia a politeia. Zlými formami štátu sú: tyrania (vznikla deformáciou monarchie), oligarchia (deformácia aristokracie) a demokracia (deformácia politeie).
* Platón: Štát je sa zakladá na deľbe práce a sociálnej nerovnosti medzi ľuďmi upravenej zákonmi. Existuje päť druhov štátu – ústav – a im zodpovedajúcich politických vzťahov: 1. aristokracia a monarchia, 2. timokracia, 3. oligarchia, 4. demokracia, 5. tyrania. Každá z nasledujúcich v tomto poradí je horšia. Ideálnou politickou organizáciou spoločnosti je aristokracia alebo monarchia. Demokracia oproti tomu je zlo, ktoré môže ľahko prerásť do najhoršej zo všetkých foriem vlády – do tyranie. Prílišná sloboda vedie často k anarchii a umožňuje vládu občanov nie najlepších, ale najhorších. Štát sa delí na jednotlivé stavy:
** filozof, štátnik na čele štátu, archón, má reprezentovať chápanie a poznanie,
** strážca, fylax, má reprezentovať odvahu a statočnosť,
** remeselník, demiurgos, reprezentuje túžbu a sebadisciplínu.
* Hegelova definícia štátu vychádza z teórie politiky založenej na právach: podľa Hegela je štát uskutočnenie mravnej idey.
* Cicero:Štát je vec verejná (res publica), ktorá vzniká v dôsledku družnej povahy ľudí. Štát tvoria občania spojení právami, povinnosťami a spoločenským záujmom o dosiahnutie všeobecného prospechu. Na udržanie štátu je nevyhnutná politika (v zmysle sapientia), usmerňujúca činnosť štátu, aby nedal prednosť bezpráviu a dočasnému prospechu pred spravodlivosťou.

## Názov štátu
Väčšina štátov má paralelne dva názvy:
*dlhý tvar názvu (napr. Slovenská republika, Česká republika, Švajčiarska konfederácia, Monacké kniežatstvo, Nórske kráľovstvo, Izraelský štát, Egyptská arabská republika), a
*krátky tvar názvu (napr. Slovensko, Česko, Švajčiarsko, Monako, Nórsko, Izrael, Egypt). 

Konkrétne sa veci majú nasledovne:
Na Slovensku sú podľa zákona záväzným zdrojom geografických názvov zoznamy Úradu geodézie kartografie a katastra Slovenskej republiky. V týchto zoznamoch sa krátky tvar označuje ako "skrátená podoba názvu štátu v úradnom jazyku" (resp. pre slovenskú verziu: "skrátená podoba slovenského vžitého názvu štátu") a dlhý tvar ako "plná oficiálna podoba názvu štátu v úradnom jazyku" (resp. pre slovenskú verziu: "plná podoba slovenského vžitého názvu ako preklad oficiálneho názvu"). K tomu je pripojené nasledujúce vysvetlenie: 
*"V bežnej praxi používame názvy štátov vo vžitej [t.j. skrátenej vžitej] slovenskej podobe, napr. Francúzsko, Spojené kráľovstvo, Egypt, Brazília, Čína."
*"Neskrátené, vžité slovenské podoby oficiálnych názvov,  napr.  Francúzska  republika,  Spojené  kráľovstvo  Veľkej  Británie  a  Severného Írska,  Egyptská  arabská  republika,  Brazílska  federatívna  republika,  Čínska  ľudová republika a pod., sa používajú predovšetkým v oficiálnych diplomatických dokumentoch medzinárodného styku, pri rokovaniach, v podrobných geografických a kartografických dielach, v monografiách o štátoch."

Z celosvetového hľadiska sú záväzné najmä zoznamy Organizácie Spojených národov. V týchto sa krátky tvar označuje ako "krátky názov" štátu a dlhý tvar ako "formálny názov" štátu alebo jednoducho "názov" štátu. Ku krátkemu názvu je uvedené vysvetlenie: "názov používaný v hovorových alebo neformálnych kontextoch". 

V internom predpise Európskej únie (konkrétne v príručke pre úpravu textov inštitúcií, orgánov a agentúr Európskej únie) sa označuje krátky tvar ako "skrátený názov", resp. na inom mieste aj ako "geografický názov" či "skrátený tvar", a dlhý tvar sa označuje ako "úplný názov", resp. na inom mieste ako "úradný názov", "protokolárny názov" či "dlhý tvar". Ako návod na použitie týchto tvarov príručka uvádza nasledovné: 
*"Skrátený tvar (skrátený názov) sa používa, keď sa štát uvádza z geografického alebo hospodárskeho hľadiska: *Robotníci, ktorí žijú vo Francúzsku (na území Francúzska)*, *Vývoz z Grécka*."
*"Dlhý tvar (úradný názov) sa používa, keď sa štát spomína ako právny subjekt: *Toto rozhodnutie je určené Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.*, *Francúzska republika je oprávnená…*. 
*"Dlhý a skrátený tvar názvov niektorých štátov je identický: *Rumunsko*, *Stredoafrická republika*.

## Symboly štátu
* štátna vlajka
* štátny znak
* štátna hymna
* štátna pečať

## Literatúra
* JEHLIČKA, Petr; TOMEŠ, Jiří; DANĚK, Petr. *Stát, prostor, politika: vybrané otázky politické geografie*. Praha : Univerzita Karlova, Přírodovědecká fakulta, 2000; ISBN 80-238-5566-2

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam štátov
* Štátny podnik

## Externé odkazy
* Názvy štátov

## Iné projekty

## Zdroje
* Cibuľka, Ľ. a kol.: Vybrané kapitoly z dejín a náuky o spoločnosti, PFUK, Bratislava 2004 ISBN 80-7160-181-0


Kategória:Politika
Kategória:Politológia
Kategória:Medzinárodné právo