open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Biograf

**Biograf** môže byť:
* knižne (zriedkavo): osoba, ktorá píše životopisy, životopisec, pozri biografia
* starší názov pre kino, pozri kino
* pomenovanie niektorých prístrojov zo začiatku kinematografie:
** kamera vyvinutá spoločnosťou American Mutoscope and Biograph okolo roku 1907 (patentovaný názov *Biograph*), pozri Biograph Company
** filmový projektor, ktorý zostrojil americký vynálezca Herman Casler v polovici 90. rokov 19. storočia (patentovaný názov *Biograph*), pozri Biograph (Casler)
** kamera, ktorú zostrojil francúzsky vynálezca George Demenÿ v roku 1896 (patentovaný názov *Biograph*), pozri Biograph (Demenÿ)

## Pozri aj
* Biograph
* bioskop

## Referencie
Katedra (vysoká škola)

**Katedra** (z gréc. kathedra = kreslo, sedadlo) je základné pracovisko fakulty alebo vysokej školy pre vychovnovzdelávaciu, vedeckú, výskumnú alebo umeleckú činnosť v rámci stanovených študijných predmetov alebo študijných a vedných odborov zodpovedajúcich náplni výchovno-vzdelávacej činnosti fakulty alebo vysokej školy.

Na čele katedry je vedúci katedry, ktorý riadi činnosť katedry a
zodpovedá za ňu dekanovi.

Kategória:Vysoké školy
Zoznam integrálov exponenciálnych funkcií

Toto je zoznam integrálov (primitívnych funkcií) exponenciálnych funkcií.

: \int e^{cx}\;dx = \frac{1}{c} e^{cx}

: \int a^{cx}\;dx = \frac{1}{c \ln a} a^{cx} \qquad\mbox{(pro } a > 0,\mbox{ }a \ne 1\mbox{)}

: \int xe^{cx}\; dx = \frac{e^{cx}}{c^2}(cx-1)

: \int x^2 e^{cx}\;dx = e^{cx}\left(\frac{x^2}{c}-\frac{2x}{c^2}+\frac{2}{c^3}\right)

: \int x^n e^{cx}\; dx = \frac{1}{c} x^n e^{cx} - \frac{n}{c}\int x^{n-1} e^{cx} dx

: \int\frac{e^{cx}\; dx}{x} = \ln|x| +\sum_{i=1}^\infty\frac{(cx)^i}{i\cdot i!}

: \int\frac{e^{cx}\; dx}{x^n} = \frac{1}{n-1}\left(-\frac{e^{cx}}{x^{n-1}}+c\int\frac{e^{cx} }{x^{n-1}}\,dx\right) \qquad\mbox{(pro }n\neq 1\mbox{)}

: \int e^{cx}\ln x\; dx = \frac{1}{c}e^{cx}\ln|x|-\operatorname{Ei}\,(cx)

: \int e^{cx}\sin bx\; dx = \frac{e^{cx}}{c^2+b^2}(c\sin bx - b\cos bx)

: \int e^{cx}\cos bx\; dx = \frac{e^{cx}}{c^2+b^2}(c\cos bx + b\sin bx)

: \int e^{cx}\sin^n x\; dx = \frac{e^{cx}\sin^{n-1} x}{c^2+n^2}(c\sin x-n\cos x)+\frac{n(n-1)}{c^2+n^2}\int e^{cx}\sin^{n-2} x\;dx

: \int e^{cx}\cos^n x\; dx = \frac{e^{cx}\cos^{n-1} x}{c^2+n^2}(c\cos x+n\sin x)+\frac{n(n-1)}{c^2+n^2}\int e^{cx}\cos^{n-2} x\;dx

:\int x e^{c x^2 }\; dx= \frac{1}{2c} \;  e^{c x^2}

:\int {1 \over \sigma\sqrt{2\pi} }\,e^{-{(x-\mu )^2 / 2\sigma^2}}\; dx= \frac{1}{2 \sigma} (1 + \mbox{erf}\,\frac{x-\mu}{\sigma \sqrt{2}})

:\int e^{x^2}\,dx = e^{x^2}\left( \sum_{j=0}^{n-1}c_{2j}\,\frac{1}{x^{2j+1}} \right )+(2n-1)c_{2n-2} \int \frac{e^{x^2}}{x^{2n}}\;dx  \quad \mbox{plati pro } n > 0,  
::kde  c_{2j}=\frac{ 1 \cdot 3 \cdot 5 \cdots (2j-1)}{2^{j+1}}=\frac{2j\,!}{j!\, 2^{2j+1}} \ .  

:\int_{-\infty}^{\infty} e^{-ax^2}\,dx=\sqrt{\pi \over a} (Gaussov integrál)

:\int_{0}^{\infty} x^{2n} e^{-{x^2}/{a^2}}\,dx=\sqrt{\pi} {(2n)! \over {n!}} {\left (\frac{a}{2} \right)}^{2n + 1}

:\int_{0}^{2 \pi} e^{x \cos \theta} d \theta = 2 \pi I_{0}(x) (I_{0} je modifikovaná Besselova funkcia prvého druhu)

:\int_{0}^{2 \pi} e^{x \cos \theta + y \sin \theta} d \theta = 2 \pi I_{0} \left( \sqrt{x^2 + y^2} \right)

Kategória:Integrálny počet
Galatia

::*Galatia je aj grécky názov Galie, pozri [[Galia]].*

thumb|poloha rímskej provincie Galatia

**Galatia** alebo zriedkavo **Galacia** je historické územie v strednej časti Malej Ázie. Názov sa používa na obdobie od 274 pred Kr. do byzantského obdobia.

Pomenované je podľa keltských Galatov, ktorí (najprv) do západnej Malej Ázie prišli cez Hellespont roku 278 pred Kr. na výzvu bitýnskeho kráľa Nikomeda I. Čoskoro sa stali postrachom západnej Malej Ázie. Roku 274 pred Kr. ich porazil Antiochos I. a donútil ich usadiť sa v severnej Frýgii, zhruba odvtedy nazývanej Galatia. 

Galatia bola rozdelená na územia troch kmeňov a každé toto územie zas na štyri „tetrarchie“. Koncom 60. rokov 1. storočia pred Kr. jeden z týchto tetrarchov, Deiotarus, stal s pomocou Pompeia vládcom celej Galatie. 

Roku 25 pred Kr. sa Galatia stala rímskou provinciou. Mala galatsko-grécke obyvateľstvo (po latinsky tzv. Gallograeci), takéto zmiešané obyvateľstvo si zachovala až do čias rímskeho cisárstva. Významné centrá boli Ankyra (dnes Ankara), Kybely, Antiochia a Tavium. 

Územie bolo v 1. storočí pokresťančené apoštolmi Barnabášom a Pavlom. Nový zákon preto obsahuje aj List Galaťanom.

Kategória:Historické územia v Malej Ázii
Kategória:Provincie v starovekom Ríme
William Hallowes Miller

**William Hallowes Miller** (* 6. apríl 1801, Llandovery, Spojené kráľovstvo – † 20. máj 1880, Cambridge) bol britský mineralóg a kryštalograf.

Narodil sa v Llandovery v grófstve Carmarthenshire vo Walese. V roku 1826 ukončil štúdium na St John's College v Cambridge. Počas prvých štyroch rokov na Cambridge sa venoval hydrostatike a hydrodynamike. Neskôr sa venoval mineralógii, konkrétnejšie kryštalografii. V roku 1832 sa stal profesorom mineralógie, tento post zastával do roku 1870. V roku 1838 sa stal členom Kráľovskej akadémie vied. Zomrel v Cambridge v roku 1880.

## Dielo
* *The Elements of Hydrostatics and Hydrodynamics* (???)
* *Crystallography* (1838)
* *nové vydanie Elementary Introduction to Mineralogy* (1852)

## Ocenenia
Po Williamovi Hallowesovi Millerovi je pomenovaný minerál millerit – sulfid nikelnatý (NiS). Taktiež indexy, ktoré vytínajú plochy na kryštáli nesú jeho meno – Millerove indexy.

Kategória:Britskí mineralógovia
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Kategória:Členovia Ruskej akadémie vied
Selenec

**Selenec** môže byť:

* časť doliny Vlkanová (dolina) vo Veľkej Fatre
* potok vo Veľkej Fatre, pozri Selenec (prítok Gaderského potoka)
* potok v Podunajskej pahorkatine, pozri Selenec (prítok Nitry)
Podhradský potok (prítok Kantorského potoka)

**Podhradský potok** je potok v Turci, na území okresu Martin. Je to pravostranný prítok Kantorského potoka, má dĺžku  a je tokom IV. rádu. 

Pramení vo Veľkej Fatre, v podcelku Lysec, na severnom svahu Kľaku () v nadmorskej výške okolo  Tečie severozápadným smerom, priberá krátky ľavostranný prítok spod Kopy () a preteká Hlavnou dolinou. Následne vstupuje do Turčianskej kotliny, do podcelku Sklabinské podhorie a preteká obcou Podhradie. Na jej území priberá dva ľavostranné prítoky, najprv z Hradskej doliny, potom spod Katovej skaly (). Severne od obce Turčianska Štiavnička ústi v nadmorskej výške cca  do Kantorského potoka. Ide o tok s veľmi slabo rozvinutým povodím a s nevýraznými prítokmi.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Vôdky

**Vôdky** sú potok v dolnom Turci, vo východnej časti okresu Martin. Je to pravostranný prítok Belianskeho potoka, má dĺžku 11,4 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení vo Veľkej Fatre, pod hlavným hrebeňom pohoria na juhozápadnom svahu Jarabinej (1 313,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 120 m n. m.

## Smer toku
Na hornom toku tečie západným smerom, po pribratí Madačova tečie prechodne západoseverozápadným smerom cez Hornojasenskú dolinu. Na strednom toku pokračuje opäť západným smerom, po pribratí Slaninovej sa stáča na juhozápad a preteká Jasenskou dolinou. Napokon tečie na krátkom úseku k ústiu na juhojuhozápad.

## Geomorfologické celky
*Veľká Fatra, geomorfologický podcelok Lysec
*Turčianska kotlina, geomorfologický podcelok Sklabinské podhorie

## Prítoky
*pravostranné: prítok z juhozápadného svahu Jarabinej (1 313,8 m n. m.), Kečka, krátky prítok z oblasti Bieleho potoka, Slaninová
*ľavostranné: prítok spod Ostredkového grúňa, Madačov, prítok z lokality Jeseníky, Lysec (593,0 m n. m.), Jazvečia (0,8 km) 

## Ústie
Do Belianskeho potoka sa vlieva na východnom okraji intravilánu obce Belá, v ústí Belianskej doliny do Turčianskej kotliny, v nadmorskej výške 502,6 m n. m. 

## Obce
Potok postupne preteká štyrmi katastrálnymi územiami:
*Sklabinský Podzámok (pramenná oblasť)
*Záborie (stredný tok)
*Turčianske Jaseno (dolný tok s rekreačným strediskom Jasenská dolina)
*Belá-Dulice (oblasť ústia, okrajom intravilánu Belej)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky vo Veľkej Fatre
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Belá-Dulice
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Ráztoky

**Ráztoky** môžu byť:
* miestna časť obce Hnilčík, pozri Ráztoky (Hnilčík)
* miestna časť obce Veľké Rovné, pozri Ráztoky (Veľké Rovné)
* miestna časť obce Zázrivá, pozri Ráztoky (Zázrivá)
* mestská časť mesta Liptovský Mikuláš, pozri Ráztoky (Liptovský Mikuláš)
* potok na Orave (Chlebnice), pozri Ráztoky (prítok Chlebnického potoka)
* potok na Orave (Zázrivá), pozri Ráztoky (prítok Zázrivky)
* potok v Turci, pozri Ráztoky (prítok Váhu)
* horný tok Milošovského potoka na Kysuciach, pozri Milošovský potok
* dolina v Nízkych Tatrách, pozri Ráztoky
Ráztoky (prítok Váhu)

**Ráztoky** sú potok v Turci, v severovýchodnej časti okresu Martin. Je to ľavostranný prítok Váhu, meria  a je tokom III. rádu.

Pramení vo Veľkej Fatre, v podcelku Lysec, na západnom svahu Chládkového (Kliačika; ) v nadmorskej výške približne  Najprv tečie na krátkom úseku na sever, potom sa stáča na severozápad a preteká Veľkou dolinou. Na strednom toku sa stáča na sever, sprava priberá Kutinskú a vstupuje do Turčianskej kotliny, do podcelku Sklabinské podhorie. Opätovne sa stáča na severozápad, preteká obcou Nolčovo a v jej blízkosti, pod vrchom Hradisko (), ústi v nadmorskej výške cca  do Váhu.

## Referencie
 

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Javorina (prítok Turca)

**Javorina** je potok v dolnom Turci, v severozápadnej časti okresu Martin. Je to ľavostranný prítok Turca, má dĺžku 9,7 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Malej Fatre, v podcelku Lúčanská Fatra, na juhovýchodnom svahu Minčola (1 363,9 m n. m.) v nadmorskej výške cca 1 150 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie na hornom toku východným smerom Javornou dolinou a postupne priberá niekoľko prítokov: najprv krátky prítok zľava z juhovýchodného svahu Minčola, potom sprava prítok z východného svahu Dlhej lúky (1 304,9 m n. m.) a opäť zľava prítok (848,6 m n. m.) z východného svahu Minčola. Následne sa stáča, na strednom toku pokračuje juhovýchodným smerom a priberá dva pravostranné prítoky, najprv Krivú (1,2 km), potom prítok zo severovýchodného svahu Ráztok (909,5 m n. m.). Na dolnom toku tečie opätovne východným smerom, vteká do Turčianskej kotliny a preteká intravilánom  mesta Vrútky, kde priberá krátky pravostranný prítok vznikajúci na okraji mesta. V blízkosti centra mesta ústi v nadmorskej výške cca 376 m n. m. do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Lúčanskej Fatre
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Zázrivá

**Zázrivá** môže byť:

* obec na Orave, pozri Zázrivá (okres Dolný Kubín)
* potok v Turci, pozri Zázrivá (prítok Turca)
* vrch (1 394,2 m n . m.) v Malej Fatre, pozri Zázrivá (vrch)
Zázrivá (prítok Turca)

**Zázrivá** je potok v dolnom Turci, v severozápadnej časti okresu Martin. Je to ľavostranný prítok Turca, meria 7,2 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň

Pramení v Malej Fatre, v podcelku Lúčanská Fatra, na severnom svahu Krížavy (1 456,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 440 m n. m.

## Opis toku

Od prameňa tečie najprv severoseverovýchodným smerom, zľava priberá krátky prítok spod Krížavy a tečie na severovýchod. Následne sa stáča, pokračuje viac-menej východným smerom, z pravej strany priberá Krížovú (1 km) a preteká Lopušnou dolinou, kde sa viackrát vlní. Ďalej priberá dva pravostranné prítoky zo severného svahu Kalužnej (1 160,8 m n. m.), potom ľavostrannú Lopušnú (2,8 km) a z tej istej strany krátky prítok z východného svahu Ráztok (909,5 m n. m.). Na dolnom toku sa najprv stáča na severovýchod, vstupuje do Turčianskej kotliny, preteká chatovou osadou na území mesta Martin a ďalej už tečie východným smerom. Južne od Kolónie Hviezda sa vetví na tri ramená (429,4 m n. m.). Po ich opätovnom spojení ústi neďaleko Cintorína hrdinov SNP, v severnej časti mesta, v nadmorskej výške cca 378 m n. m. do Turca.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha prameňa na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Lúčanskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Trebostovský potok

**Trebostovský potok** je potok v dolnom Turci, v západnej časti okresu Martin. Je to ľavostranný prítok Turca, meria 11,2 km a je tokom IV. rádu. Na hornom toku preteká Trebostovskou dolinou, na dolnom toku, pred ústím, sa vetví na dve ramená.

## Prameň
Pramení v Malej Fatre na juhozápadnom svahu Hornej lúky (1 299,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 170 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na juhozápad, následne sa stáča a na krátkom úseku tečie na juh. Ďalej pokračuje juhovýchodným smerom cez Trebostovskú dolinu. Na dolnom toku, na styku Malej Fatry a Turčianskej kotliny sa stáča východným smerom, medzi obcou Trebostovo a sútokom s Peterským potokom tečie na krátkom úseku na východoseverovýchod, potom znovu na východ. Nad obcou Turčiansky Peter sa vetví na dve ramená, pričom hlavné koryto pokračuje na severovýchod, vedľajšie sprava na východ.

## Geomorfologické celky
*Malá Fatra, geomorfologický podcelok Lúčanská Fatra, geomorfologická časť Lúčanské Veterné hole
*Turčianska kotlina, geomorfologický podcelok Valčianska pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: prítok z juhovýchodného svahu Kopy (1 232,2 m n. m.), dva prítoky z juhovýchodného svahu Zvadlivej (1 061,4 m n. m.) 
*ľavostranné: prítok z južného svahu Hornej lúky, Úplaz, dva krátke prítoky z lokality Ráztoky, dva krátke prítoky z južného svahu Ostrého (1 139,1 m n. m.), Chrapový potok, Peterský potok, prítok z lokality Dúbrava

## Ústie
Hlavné koryto ústi do Turca severovýchodne od obce Turčiansky Peter v nadmorskej výške cca 407,5 m n. m., vedľajšie rameno do Turca juhovýchodne od tejto obce v nadmorskej výške cca 409,5 m n. m.

## Obce
*Trebostovo (pramenná oblasť, následne vytvára na strednom toku katastrálnu hranicu medzi Trebostovom a Trnovom)
*Turčiansky Peter (na dolnom toku)

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Lúčanskej Fatre
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Trebostovo
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Bôrovský potok (prítok Sklabinského potoka)

**Bôrovský potok** je potok v dolnom Turci, v centrálnej časti okresu Martin. Je to pravostranný prítok Sklabinského potoka, meria 7,5 km a je tokom V. rádu. 

Preteká Turčianskou kotlinou, kde pramení v podcelku Sklabinské podhorie, južne od kóty 630,5 m v nadmorskej výške približne 585 m n. m., severne od obce Sklabiňa. Najprv tečie severoseveroseverozápadným smerom, sprava priberá krátky prítok z lokality Bašta a tečie na západ. Pri osade Stará Bôrová priberá zľava potok Breziny (443,4 m n. m.) a z tej istej strany potom priberá aj Diakovú. Následne sa stáča a pokračuje na sever, sprava priberá Radúchovo a Bukovinu a postupne sa stáča na severozápad. Ďalej sa výrazne esovito stáča, vytvára oblúk vypnutý na juh a zľava priberá občasný prítok (399,8 m n. m.) pritekajúci od osady Mestská Bôrová. Napokon už pokračuje severozápadným smerom a pri martinskej mestskej časti Košúty, pod kótou 403,9 m (na nej hradisko púchovskej kultúry a z doby rímskej), sa v nadmorskej výške cca 388 m n. m. vlieva do Sklabinského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Sloviansky potok

**Sloviansky potok** je potok v dolnom Turci, v juhozápadnej časti okresu Martin. Je to pravostranný prítok Valčianskeho potoka, meria 9,2 km a je tokom V. rádu. Preteká Slovianskou dolinou.

## Prameň
Pramení v Malej Fatre na južnom svahu vrchu Hnilická Kýčera (1 217,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 050 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na juh, postupne sa stáča východojuhovýchodným smerom. Pri samote Smradľavá voda s rovnomenným prameňom minerálnej vody sa stáča a ďalej už pokračuje viac-menej východným smerom.

## Prítoky
*pravostranné: potok Spod Bujačného (0,7 km), Skalný potok (733,0 m n. m.; 0,9 km), Bystré (0,6 km), Psotná (0,6 km) a Budina (0,7 km)
*ľavostranné: Zvarová (1,3 km), Široká (1,1 km), Bakošová (1 km) a potok Madáčovie

## Geomorfologické celky
*Malá Fatra, podcelok Lúčanská Fatra, časť Kýčery
*Turčianska kotlina, podcelok Valčianska pahorkatina

## Ústie
Do Valčianskeho potoka ústi v obci Valča v nadmorskej výške cca 450 m n. m.

## Obce
*Slovany (horný tok je časťou katastrálnej hranice)
*samota Smradľavá voda 
*osada Brčná 
*Valča

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Lúčanskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Wireless Application Protocol

right|thumb|Nokia 6680 s podporou WAP

:*WAP môže byť aj skratka pre [[wireless access point]].*

**Wireless Application Protocol**, skrátene **WAP**, je aplikačný protokol pre bezdrôtové zariadenia. WAP vznikol v roku 1997 a od roku 1999 ho využíva väčšina mobilných telefónov. Tento protokol umožňuje prehliadanie jednoduchých internetových stránok, vytvorených v hypertextovom značkovacom jazyku WML (Wireless Markup Language). 

Užívateľské prostredie WAP aplikácií tvorí jednotný model. Jeho základom je WML dokument pozostávajúci z kariet. Karta je základná navigačná jednotka, ktorá obsahuje informácie zobrazené vo mobilnom zariadení podporujúcom WAP technológiu v jednom momente.

## Verzie protokolu
### WAP 1.0
WAP 1.0 je založený na HDML (Handheld Markup Language), ktorý vyvinula firma Unwired Planet (dnes Openwave). Tento štandard nebol uspokojivý, chýbal mu prislušný software na prehliadanie ako aj koncové zariadenia podporujúce tento štandard.

### WAP 1.1
V roku 1999 bol spustený nový štandard 1.1, ktorý nebol kompatibilný s WAP 1.0. Tomuto štandardu sa už podarilo presadiť, čoskoro bol každý mobilný telefón vybavený WAP prehliadačom.

### WAP 2.0
Pri špecifikácii WAP 2.0 boli nahradené pôvodné WAP protokoly (WTP, WSP a WTLS) protokolmi, ktoré sa bežnejšie používajú na internete: HTTP a SSL. Štandard WAP 2.0 má ale problémy s rýchlosťou načítavania stránok pri pripojení cez CSD a GPRS. Výhodou štandardu WAP 2.0 je, že mobilné telefóny sú schopné načitávať aj normálne internetové stránky.

Kategória:Značkovacie jazyky
Čierny potok (prítok Turca, Košťany nad Turcom)

**Čierny potok** je potok v dolnom Turci, v centrálnej časti okresu Martin. Je to pravostranný prítok Turca, má dĺžku 5,5 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká Turčianskou kotlinou, pramení v podcelku Mošovská pahorkatina na severovýchodnom svahu vrchu Bukovina (543,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 495 m n. m., západne od obce Necpaly.

## Opis toku
Najprv tečie severozápadným smerom, oblúkom sa stáča na juhozápad a zľava priberá prítoky zo severozápadného svahu Bukoviny. Potom sa stáča západoseverozápadným smerom, zľava priberá ďalší prítok zo západného svahu Bukoviny a z tej istej strany tiež potok Diel (0,6 km). Následne pokračuje viac severozápadným smerom, výraznejšie rozširuje svoje koryto a stáča sa na sever. Sprava Ďalej priberá potok Býkor, z ľavej strany sa oddeľuje umelo upravené vedľajšie rameno nazvané **Koštiansky potok** (1,8 km), ktoré tečie sprvu smerom na severozápad, podteká štátnu cestu I/65 i železničnú trať Zvolen – Vrútky, potom sa oblúkom stáča na severoseverovýchod, tečie na pravom brehu Turca a do koryta Čierneho potoka sa vlieva na južnom okraji intravilánu obce Košťany nad Turcom v nadmorskej výške cca 409,5 m n. m. 

Hlavné koryto Čierneho potoka tečie po oddelení Koštianskeho potoka severoseverovýchodným smerom súbežne s cestou I/65 na ľavom brehu, následne sa esovito stáča, podteká cestu aj železnicu a na krátkom úseku tečie na sever. Sprava priberá krátky prítok zo severoseverozápadného úpätia Diela (491,4 m n. m.) a tečie severozápadným smerom južným okrajom intravilánu obce Košťany nad Turcom. Napokon priberá zľava Koštiansky potok a na okraji spomenutej obce ústi v nadmorskej výške približne 409 m n. m. do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Čierna voda (prítok Dolinky)

**Čierna voda** je potok v hornom Turci, v severnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to pravostranný prítok Dolinky, meria 7,5 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení na styku Veľkej Fatry a Turčianskej kotliny, severozápadne od kóty 538,0 m a východne od obce Mošovce, v nadmorskej výške približne 498 m n. m. 

## Opis toku
Pramení neďaleko Kuracieho vŕšku, na hranici Národného parku Veľká Fatra. 

thumb|right|Prameň Čiernej vody

Preteká Mošovskou pahorkatinou najprv severozápadným smerom popri sústave mošovských rybníkov a sádok. Prechádza okrajom Mošovského parku, kde spolu so svojím ľavým prítokom zvaným Hlístna Studňa (0,5 km) vytvára sústavu dvoch prepojených jazierok. V strede väčšieho z nich sa nachádza tzv. *Ostrov Lásky*, ku ktorému sa viažu miestne mošovské legendy o stretnutiach Juraja Jánošíka s barónkou Révayovou.

Po prechode parkom sprava priberá potok Z Rybníkov (0,7 km) od osady Mazan a následne opäť pravostranný prítok zvaný Hore Vrbinami. Ďalej pokračuje výraznejšie rozšíreným korytom severným smerom popri miestnom poľnohospodárskom družstve na ľavom brehu, podteká štátnu cestu č. 65 a stáča sa na západoseverozápad. Ďalej tečie západným smerom, zľava priberá najprv Mošovský potok (451,8 m n. m.), potom krátky prítok prameniaci severne od Kevických hájov. Napokon sa stáča na severozápad a severne od obce Borcová ústi v nadmorskej výške cca 444 m n. m. do Dolinky.

## Referencie
 

## Pozri aj
* Dolinka
* Mošovce
* Mošovský park
* Mošovský potok
* Mošovská pahorkatina

## Zdroje
* REŤKOVSKÝ, P.: Turistický sprievodca po mošovských pamätihodnostiach. Mošovce: Obecný úrad Mošovce, 2004. 36 s., ISBN 80-969156-0-6

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Mošovská pahorkatina
Kategória:Mošovce
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Teplica

**Teplica** môže byť:

* vodný tok:
**prítok Bodvy, pozri Teplica (prítok Bodvy)
**prítok Bystrého potoka v povodí Malého Dunaja, pozri Teplica (prítok Malého Dunaja)
**prítok Chlmca v povodí Ondavy, pozri Teplica (prítok Chlmca)
**prítok Mlynského potoka v povodí Váhu, pozri Teplica (prítok Mlynského potoka)
**prítok Myjavy, pozri Teplica (prítok Myjavy)
**prítok Popradu, pozri Teplica (prítok Popradu)
**prítok Turca v povodí Váhu, pozri Teplica (prítok Turca)
**alternatívny názov Budinského potoka v povodí Ipľa

* osada pri Tisovci, pozri Teplica (Tisovec)
* jaskyňa pri Tisovci, pozri Teplica (jaskyňa)

* skrátený názov obcí:
** Jelšavská Teplica (miestna časť obce Gemerské Teplice)
** Kunova Teplica
** Spišská Teplica
** Zemplínska Teplica

* krasový prameň plytkého obehu na planine Dolný vrch v Slovenskom krase, pozri Jaskyne planiny Dolný vrch a Dolný vrch
* krasový prameň na Jasovskej planine v Slovenskom krase
Polerieka (potok)

**Polerieka** je potok v hornom Turci, v severozápadnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Turca, meria 6,6 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v pohorí Žiar na juhojuhozápadnom svahu Húčľavy (995,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 780 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv juhojuhovýchodným smerom, následne sa stáča a pokračuje východným smerom. Medzi osadou Polerieka a sútokom s Bystricou tečie prechodne severovýchodným smerom, odtiaľ k sútoku s Ondrašovským potokom na východ, ďalej potom na juhovýchod. Tesne pred ústím sa ešte stáča a na krátkom úseku tečie východným smerom.

## Geomorfologické celky
*Žiar, geomorfologický podcelok Sokol
*Turčianska kotlina, geomorfologický podcelok Valčianska pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: nemá
*ľavostranné: potok Červené blato (0,4 km), Sokol, Trstenec, Bystrica, Hlísta, Ondrašovský potok

## Ústie
Do Turca sa vlieva južne od obce Moškovec v nadmorskej výške cca 442,5 m n. m.

## Obce
*Polerieka
*Abramová
*Ondrašová
*Moškovec

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha prameňa na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Wireless Markup Language

**Wireless Markup Language**, skrátene **WML**, je hypertextový značkovací jazyk využívaný technológiou WAP. WML je založený na technológii XML a na prvý pohľad je veľmi podobný jazyku HTML . Využíva rovnaký systém ukazovania na zdroje (URL), obsahuje značky pre vytváranie odkazov a navyše umožňuje pracovať s premennými.

Oproti značkovaciemu jazyku HTML je WML zložitejší v tom, že musíte vždy dbať na to, aby boli párové značky a nepárové značky vždy ukončené a nepremiešané.
*Príklad:* 
```
Správne:
<p><b></b><br/></p>
```


```
Nesprávne:
<p><b><br/></p></b>
```


V inom prípade sa stránka jednoducho na mobilnom telefóne nezobrazí. Názvy všetkých elementov by mali byť napísané malými písmenami.

;Ukážka WML dokumentu

```
<?xml version="1.0"?>
<!DOCTYPE wml PUBLIC "-//WAPFORUM//DTD WML 1.1//EN"
"http://www.wapforum.org/DTD/wml_1.1.xml">
<wml>
<card id="uvod" title="Prvá stránka">
<p>
WAP stránka
<a href="#odkaz">Vstúpte</a>
</p>
</card>
</wml>
```


Kategória:Značkovacie jazyky
Polerieka

**Polerieka** môže znamenať:

* miestnu časť obce Abramová, pozri Polerieka (Abramová)
* potok v Turci, pozri Polerieka (potok)
Vedžer

**Vedžer** je potok v hornom Turci, na hranici okresov Turčianske Teplice a Martin. Je to ľavostranný prítok Turca, má dĺžku 5,2 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v pohorí Žiar, v podcelku Sokol, na juhovýchodnom svahu vrchu Zniev (985,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 650 m n. m. Od prameňa tečie sprvu juhovýchodným smerom, sprava priberá Polerecký potok (0,5 km) a na krátkom úseku tečie na východ. Ďalej sa znovu stáča juhovýchodným smerom, vstupuje do Turčianskej kotliny, kde preteká podcelkom Valčianska pahorkatina. Na ľavom brehu bol na bočnom ramene vybudovaný rybník Vedžer. Na dolnom toku preteká lokalitou Koliska a následne aj intravilánom obce Moškovec, na jej okraji ústi v nadmorskej výške cca 441,5 m n. m. do Turca. Od prameňa po lokalitu Koliska je tok Vedžera hraničným tokom medzi oboma turčianskymi okresmi, na dolnom toku už tečie územím okresu Turčianske Teplice.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha prameňa na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Sokol

**Sokol** môže byť:

* v zoológii:
** slovenský názov vtáčieho rodu *Falco* resp. staršie niekedy len slovenský názov časti tohto rodu, pozri sokol (rod)
** sokol sťahovavý
** príslušník taxónu (radu, podčeľade a pod.) sokoly, pozri sokoly
* prenesene: smelý, statný junák, pozri napr. odvaha a muž
* časopis:
** slovenský časopis red. Pavol Dobšinský, pozri Sokol (slovenský časopis, 1860 – 1861)
** slovenský časopis red. Viliam Pauliny-Tóth, pozri Sokol (slovenský časopis, 1862 – 1869)
** časopis Českej obce sokolskej, pozri Sokol (český časopis)
* geografický objekt:
** geomorfologický podcelok Žiaru, pozri Sokol (geomorfologický podcelok)
** geomorfologická časť Humenských vrchov, pozri Sokol (geomorfologická časť)
** vrch:
*** v Chočských vrchoch (), pozri Sokol (vrch v Chočských vrchoch)
*** v Žiari (), pozri Sokol (vrch v Žiari)
*** v Humenských vrchoch (), pozri Sokol (vrch v Humenských vrchoch)
*** v Jeseníkoch (), pozri Sokol (Jeseníky)
*** v Západných Tatrách (), pozri Sokol (vrch v Západných Tatrách)
*** skalnatý vrch () v Strážovských vrchoch, pozri Sokol (Strážovské vrchy)
*** lesnatý vrch () asi  od obce Malá Skála v okres Jablonec nad Nisou, pozri Sokol (Malá Skála)
** potok:
*** v Turci pri Slovenskom Pravne, pozri Sokol (prítok Turca)
*** v Turci pri Polerieke, pozri Sokol (prítok Polerieky)
*** v Slovenskom raji, pozri Sokol (pravostranný prítok Veľkej Bielej vody)
** osada obce Košecké Podhradie
** mesto v Rusku vo Vologdskej oblasti, pozri Sokol (mesto)
** rajón v Moskve, pozri Sokol (rajón)
** osada v Rusku Sokol (Magadanská oblasť)
** hrad v Bosne a Hercegovine, pozri Sokol (hrad)
** chránené územie, pozri Sokol (národná prírodná rezervácia)
* v doprave:
** české športové a turistické lietadlo, pozri M1 Sokol
** ruský rýchlik, pozri Sokol (vlak)
** stanica moskovského metra, pozri Sokol (stanica metra)
** depo v Moskve, pozri Sokol (depo)
** letisko v ruskom Magadane, pozri Sokol (letisko)
* v športe:
** český, alebo slovenský telovýchovný spolok, pozri Sokol (spolok)
** názov viacerých športových klubov
*** Sokol Kyjev, ukrajinský hokejový klub
* priezvisko, pozri Sokol (priezvisko), napr.:
** Alojz Sokol (1871 – 1932), slovenský atlét reprezentujúci Uhorsko 
** Anton Sokol (1903 – 1973), slovenský lesný inžinier, vysokoškolský pedagóg 
** Aristid Sokol, slovenský kontrabasista
** Emil Sokol (1910 – 1979), slovenský fyzik a pedagóg 
** Jan Sokol z Lamberka (cca 1355 – 1410), český vojvodca 
** Jan Sokol, viac osôb
** Ján Sokol (* 1933), slovenský rímskokatolícky biskup 
** Jozef Sokol, slovenský politik (HZDS)
** Jozef Pavol Sokol (1838 – 1911), slovenský projektant a kresliar 
** Koloman Sokol (1902 – 2003), slovenský maliar 
** Martin Sokol (1901 – 1957), slovenský politik 
** Peter Sokol, slovenský politik (SNS)
** Štefan Sokol (* 1927), slovenský dramatik a publicista 
** Rastislav Sokol, viac osôb
** Tomáš Sokol (* 1951), český politik 
** Kateřina Sokolová, Miss Česko 2007
** Lenka Sokolová, slovenská pedagogička a publicistka
** Miloslava Sokolová (* 1950), slovenská jazykovedkyňa
* organizácia:
** Československá obec sokolská (Sokol), založená roku 1862

## Pozri aj
* Sokoľ
Sokol (prítok Turca)

**Sokol** je potok v hornom Turci, v severozápadnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Turca, má dĺžku 7,4 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v pohorí Žiar, v podcelku Sokol, na západnom svahu Čierneho dielu (779,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 670 m n. m.

## Opis toku
Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom, sprava priberá krátky prítok z východojuhovýchodného úpätia Závozov (911,7 m n. m.) a na krátkom úseku tečie na východ. Potom sa stáča na juh, oblúkom obteká z juhu masív Tlstého vrchu (733,9 m n. m.) a severne od obce Slovenské Pravno vteká do Turčianskej kotliny, kde najprv tečie juhojuhovýchodným smerom. V blízkosti spomenutej obce sa stáča na juhovýchod, podteká cestu II. triedy č. 519 a pokračuje smerom na východ. Zľava potom priberá potok Z Čierneho dielu (1 km) a Krasenovskú (1,6 km), vytvára oblúk ohnutý na juh a severoseverovýchodným smerom preteká okrajom chráneného územia Ivančinské močiare. Napokon sa stáča na východ a severne od obce Ivančiná sa v nadmorskej výške cca 448 m n. m. vlieva do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Jasenica

**Jasenica** môže byť:

* obec v okrese Považská Bystrica, pozri Jasenica (okres Považská Bystrica)
* potok na Hornom Pohroní, pozri Jasenica (prítok Lukavice)
* vodný tok na Strednom Pohroní, pozri Jasenica (prítok Hrona)
* potok v Turci, pozri Jasenica (prítok Turca)

## Pozri aj
* Oravská Jasenica
Pravda

**Pravda** môže byť:
*súhlas so skutočnosťou, skutočnosť, pozri pravda (filozofia)
*periodiká:
** slovenské noviny vychádzajúce s prestávkami od roku 1920 (z toho v rokoch 1921 - 1989 hlavné noviny komunistov na Slovensku), pozri Pravda (slovenský denník)
** jeden z denníkov v Rusku vychádzajúci s prestávkami od roku 1912, ktorý je (s prestávkou v 90. rokoch) hlavným denníkom komunistov v Rusku (resp. predtým v ZSSR), pozri Pravda (denník, ZSSR) 
** ruské online noviny založené roku 1999 odštiepencami od vlastnej Pravdy, pozri pravda.ru
** ruské noviny Trockého vychádzajúce v rokoch 1908 - 1912 v Ľvove a vo Viedni, pozri Pravda (Trockého noviny)
** srbské noviny vychádzajúce od roku 2007 (z toho od roku 2012 už len online), pozri Pravda (srbské noviny)
** časopis vychádzajúci v Litve v rokoch 2004 - 2010, pozri Pravda (litovské periodikum)
** imitácia rovnomenných sovietskych novín vydávaná nemeckými nacistami v Rusku v rokoch 1941-1942, pozri Pravda (nacistické noviny)
** týždenník česko-slovenských komunistov vydávaný v Rusku v roku 1919, pozri Pravda (týždenník z roku 1919) 
** týždenník sociálnych demokratov a neskôr komunistov v Plzni vychádzajúci v rokoch 1919 - 1990, istý čas sa volal Pravda českého západu, pozri Pravda (týždenník v Plzni)
** týždenník komunistov v Brne vychádzajúci v rokoch 1923 - 1930, pozri Pravda (týždenník v Brne)
** časopis vychádzajúci v Petrohrade v rokoch 1888 – 1894, pozri Pravda (1888 – 1894)
*bývalý slovenský tlačový kombinát, od roku 1990 nazývaný Danubiaprint, pozri Danubiaprint
*skrátene:
**Vydavateľstvo Pravda
**Nakladateľstvo Pravda
**Tlačiarenské závody Pravda
*ruské vydavateľstvo, pozri Pravda (vydavateľstvo)
*geografia:
**hrad v Česku, pozri Pravda (hrad)
**obec v Bulharsku:
***Pravda (Silistra)
***Pravda (Veliko Tarnovo)
*francúzska rocková skupina, pozri Pravda (hudobná skupina)
*nočný klub v Tampicu v Mexiku, pozri Pravda (Tampico)
*priezvisko, napr.: 
** Alexander Pravda, slovenský astronóm
** Hana Pravdová, slovenská novinárka

## Pozri aj
* Nedeľná pravda, bývalý Slovenský týždeník
* Slovenská pravda - tlačový orgán HSĽS
* Ruskaja Pravda, zákonník stredovekej Kyjevskej Rusi
* Kino-Pravda
* absolútna pravda
* relatívna pravda

Celoštátne sovietske/ruské noviny:
* Komsomoľskaja pravda
* Pionerskaja pravda
* Dnestrovskaja pravda (ruské noviny z Podnesterska)
* Ukrajinska pravda (ukrajinské internetové noviny)
* Okopnaja pravda
* Soldatskaja pravda
* Derevenskaja pravda

Regionálne noviny:
* Adygejskaja pravda
* Dagestanskaja pravda
* Erejanskaja pravda
* Kabardsko-Balkarskaja pravda
* Leningradskaja pravda
* Leninskaja pravda
* Magadanskaja pravda
* Marijskaja pravda
* Moskovskaja pravda
* Mokšeň pravda
* Orlovskaja pravda
* Pravda Burjatii
* Pravda Vostoka
* Orlovskaja pravda
* Rostovskaja pravda
* Taganrogskaja pravda
* Tuvinskaja pravda
* Udmurtskaja pravda
* Upaľskaja pravda
* …
Lúčky (prítok Jasenice)

**Lúčky** sú potok v hornom Turci, v západnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Jasenice, meria 6,3 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v pohorí Žiar, v podcelku Rovne, na južnom svahu Vysokej (833,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 640 m n. m. Najprv tečie juhovýchodným smerom, preteká osadou Hadviga, pod osadou sa stáča východným smerom a zľava priberá krátky prítok z južného svahu Gaštana (837,9 m n. m.). Na strednom toku opäť pokračuje juhovýchodným smerom, pričom vytvára ohyb prehnutý na juhozápad. Na dolnom toku vteká do Turčianskej kotliny, podteká cestu II. triedy číslo 519, na krátkom úseku tečie na juh a sprava priberá krátky občasný prítok z juhovýchodného svahu Brveníka (625,6 m n. m.). Napokon sa stáča východným smerom, preteká intravilánom obce Liešno, za obcou sa ešte esovito stáča a pri susednej obci Kaľamenová ústi v nadmorskej výške cca 463 m n. m. do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Sokoly

**Sokoly** môže byť:
*synonymum alebo podskupina (podrad a pod.) radu sokolotvaré (Falconiformes), pozri sokolotvaré
*podčeľaď Falconinae, synonymum: sokolorodé, pozri pod sokolovité
*množné číslo slova sokol, pozri sokol

## Referencie
Elektrická energia

**Elektrická energia** je schopnosť elektrického poľa konať elektrickú prácu. Čím *väčšiu* energiu má elektrické pole, tým *viac* elektrickej práce môže vykonať.

Elektrickú energiu majú všetky telesá s elektrickým nábojom (elektricky nabité telesá). Najčastejšie sa elektrická energia udáva pre elektrické zdroje v podobe elektromotorického napätia.

**Spotrebovaná elektrická energia** (úbytok elektrickej energie) *ΔE* sa rovná elektrickej práci *W* vykonanej elektrickým poľom:

:\Delta E = -W 

Spotrebovaná elektrická energia v spotrebiči, ktorým preteká stály elektrický prúd *I* po dobu *t*, a na ktorého svorkách je stále elektrické napätie *U*, sa vypočíta:

:E = U . I . t

alebo 

:E = P . t , kde *P* je stály elektrický príkon spotrebiča.

Okrem základnej jednotky joule sa pre elektrickú energiu v praxi používa jednotka kilowatthodina, skratka *kWh*:

:1 kWh = 3,6 MJ

Elektrická energia je jeden z druhov energie a možno ju meniť na mechanickú energiu, tepelnú energiu (Joulovo teplo), svetelnú energiu, chemickú energiu atď.

Kategória:Elektrické veličiny
Kategória:Energia
Pesach

thumb|Stôl pripravený na slávenie sederu.
**Pesach** (hebr. פסח) alebo **pascha**, v Biblii **Sviatok nekvasených chlebov** (hebr. חג המצות - *Chag ha-macot*), nesprávne **(židovská) Veľká noc** je židovský pútnický sviatok slávený na jar, pripomienka exodu Židov z egyptského otroctva pod vedením Mojžiša. Keď faraón ani po deviatich ranách nechcel Židov prepustiť, pobil Hospodinov anjel všetkých egyptských prvorodených (ľudí aj zvieratá). Židia si však na Boží rozkaz natreli veraje svojich dverí krvou obetovaného baránka a tak ostali ušetrení (Ex 12, 3-11). Sviatok sa začína 14. dňa židovského mesiaca nisan a trvá sedem (v Izraeli), resp. osem (v diaspóre) dní. Počas trvania sviatku židia nesmú konzumovať nič kvasené. Podľa niektorých religionistov vznikol Pesach pravdepodobne historizáciou dvoch archaických jarných sviatkov, pastierskeho (obeta prvorodeného baránka) a roľníckeho (sviatok nekvasených chlebov).

Najdôležitejším rituálom sviatku Pesach je tzv. pesachový seder, ritualizovaná rodinná večera, pri ktorej hlava rodiny deťom predčíta príbeh exodu z bohato ilustrovanej knižky, pesachovej hagady.

## Pesach v minulých rokoch
: *Poznámka: Sviatok sa začína prvý deň pri západe slnka. Končí sa posledný deň po zotmení.*
**5771*: 18. – 26. apríl 2011
**5772*: 6. – 14. apríl 2012
**5773*: 25. – 2. apríl 2013


Kategória:Židovské sviatky
WML

**WML** môže byť:
* Wireless Markup Language
* Website Meta Language
* Wesnoth Markup Language, jazyk používaný v hre Battle for Wesnoth
Právo (denník)

náhľad|Logo denníku Právo
**Právo** je český denník. Nadväzuje na prednovembrové komunistické noviny Rudé právo. Noviny vydáva vydavateľstvo Borgis, a.&nbsp;s. Šéfredaktorom je Zdeněk Porybný. Zástupcami šéfredaktora sú Lubor Kazda, Robert Dengler a Michal Rižák. 

## Externé odkazy
*Právo

Kategória:Denníky v Česku
Michu Meszaros

**Michu Meszaros** (vlastným menom **Mihaly Meszaros**, ; * 20. september 1939, Budapešť, Maďarsko – † 13. jún 2016, Los Angeles, USA) bol americký herec maďarského pôvodu. 

Meral približne 90 cm, známy bol predovšetkým ako *muž v Alfovom kostýme*. Väčšina záberov v tomto seriáli obsahovala len časť Alfovho tela, nakoľko kostým bol veľmi nepohodlný a Meszarosovi v ňom bolo horúco.

## Filmografia
* 1969: *H.R. Pufnstuf* – Taylor
* 1986: *[[Alf]]* – Alf
* 1988: *Waxwork* – Hans
* 1988: *Big Top Pee-wee* – Andy
* 1989: *[[Pozri, kto to hovorí]]*
* 1991: *Dear John*
* 1993: *Freaked* – George Ramirez
* 1993: *Warlock: The Armageddon* – Augusto
* 2015 *Death to Cupid* – Leprechaun

## Zdroj
* 

## Externé odkazy
* oficiálny profil v Internetovej databáze filmov

Kategória:Televízni herci USA
Kategória:Filmoví herci USA
Kategória:Osobnosti USA maďarského pôvodu
Kategória:Osobnosti z Budapešti
Latinský spolok

**Latinský spolok** (cca 7. storočie pred Kr. – 338 pred Kr.) bol konfederácia približne 30 dedín a kmeňov Latinov z oblasti Latium v blízkosti mesta Rím. Dôvodom jeho vzniku bola spoločná obrana proti nepriateľom v okolí, neskôr sa stal jedným z prvých protivníkov Rímskej republiky (Bitka pri jazere Regillus).

## Zdroje


Kategória:Staroveký Rím
Canons Park (stanica metra)

**Canons Park** je jedna zo staníc Londýnskeho metra na Jubilee Line v obvode (*London Borough*) Harrow, konkrétne v časti Canons Park. Leží v tarifnej zóne č.5 (*Travelcard Zone 5*) a nachádza sa medzi stanicami Stanmore a Queensbury. Otvorili ju 10. decembra 1932 pod názvom Edgware ako jednu zo staníc na jednej z vetiev na Metropolitan Line. V roku 1939 sa táto vetva stala súčasťou Bakerloo Line a v roku 1979 ju prebrala Jubilee Line.

## Iné projekty

Kategória:Stanice londýnskeho metra
Kategória:Harrow
Múzeum oravskej dediny

thumb|Múzeum oravskej dediny, ''Dolnooravský rínok''

**Múzeum oravskej dediny** (Múzeum oravskej dediny Zuberec– Brestová) je slovenské múzeum, ktoré sa nachádza v Zuberci-Brestovej. Ukazuje život v oravských dedinách v minulosti. 

Je umiestnené v prekrásnom prírodnom prostredí v podhorí Roháčov. Viac ako 50 stavieb ľudovej architektúry je tu rozostavených v niekoľkých celkoch, ktoré pripomínajú jednotlivé časti Oravy – Dolnooravský rínok, Hornooravská ulica, Goralské lazy. Nechýbajú tu ani technické stavby ako mlyn na vodný pohon, plátennícky mangeľ na hladenie modrotlače, olejáreň, hrnčiarska pec a iné. Nad „dedinkou“ sa týči drevený gotický kostol sv. Alžbety Uhorskej zo začiatku 15. storočia. Kostol s neskorogotickým maľovaným stropom a s funkčným prenosným barokovým organom je ozajstným klenotom múzea. Zariadenie domov a chov domácich zvierat (v letnom období aj pestovanie typických plodín) umožňujú návštevníkom predstaviť si život a prácu Oravcov v minulosti. 

## História
Múzeum oravskej dediny začalo vznikať koncom šesťdesiatych rokov 20. storočia, založené bolo v roku 1967, keď bol 24. septembra položený základný kameň múzea. Sprístupnené verejnosti bolo v roku 1975.

## Galéria

## Pozri aj
* Skanzen
* Zuberec

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Múzeum oravskej dediny, Zuberec – Brestová
* Mapa objektov v múzeu
* Muzeum.sk

Kategória:Zuberec
Kategória:Skanzeny na Slovensku
Kategória:Orava
Kategória:Ľudová architektúra na Slovensku
Kategória:Múzeá v Žilinskom kraji
James Hutton

**James Hutton** (* 14. jún 1726, Edinburgh, Škótsko – † 26. marec 1797, Edinburgh) bol škótsky geológ s prívlastkom *„otec modernej geológie“*. Bol tiež blízkym priateľom ekonóma Adama Smitha a filozofa Davida Humeho.

## Životopis
Študovať začal pôvodne právo a medicínu, ale čoskoro našie záľubu v novo rodiacej sa vednej disciplíne - geológii. V Škótskej vysočine si všimol, že cez metamorfované svory preráža granitová žila, čo poukazovalo na to, že granit musel byť niekedy roztavený a ako tavenina prenikol cez vrstvy svoru. Podobné prieniky magmatitov cez vrstvy sedimentov našiel aj pri Edinburghu. 

Tiež pri skúmaní súvrství červených pieskovcov a šedých ílovcov na pobreží pri Siccar Point (asi 30&nbsp;km od Edinburghu) prišiel na to, že tu muselo prebehnúť niekoľko cyklov výzdvihu a erózie počas veľmi dlhého obdobia. To ho viedlo k záverom, že povrch Zeme nie je statický, ale sa neustále vyvíja.

## Plutonizmus
Na rozdiel od dovtedy rozšírenej teórie neptunizmu, ktorá tvrdila, že všetky horniny pochádzajú z obrovskej potopy, Hutton navrhol, že vznik hornín je poháňaný *„motorom“* - teplom z vnútra Zeme. Horniny na povrchu erodujú vplyvom vody a vzduchu, sú prenesené a uložené v mori a neskôr spevnené teplom a vyzdvihnuté späť. Svoju teóriu nazval plutonizmus. Táto teória bola dobre akceptovaná, neskôr ju rozšíril Charles Lyell.

## Iné oblasti výskumu
James Hutton sa zaoberal aj meteorológiou, konkrétne zmenami v atmosfére. Vo svojom diele Theory of Earth jej venuje kapitolu *Theory of Rain*. Bol tiež obhajcom evolúcie živých organizmov.

## Dielo
* *Investigation of the Principles of Knowledge* (1794)
* *Theory of the Earth* (1795)
* *Elements of Agriculture* (1797)

## Pozri aj
* plutonizmus

## Iné projekty

Kategória:Škótski geológovia
Ohnisková vzdialenosť

**Ohnisková vzdialenosť** je vo fotografii kolmá vzdialenosť prvej šošovky alebo všeobecne člena optickej sústavy od matnice. Veľkosť ohniskovej vzdialenosti má vplyv na veľkosť obrazu premietaného na matnicu. Čím je ohnisková vzdialenosť objektívu kratšia, tým väčšiu časť scény môže zachytiť. To spôsobuje, že pri fotografovaní s objektívom s kratšou ohniskovou vzdialenosťou, sa scéna zdanlivo javí viac vzdialená. Naopak objektív s veľkou ohniskovou vzdialenosťou (teleobjektív) scénu akoby priblíži, takže je možné fotografovať aj z väčšieho odstupu.

## Iné projekty

Kategória:Fotografia
Kategória:Optika
Rybnícky potok

**Rybnícky potok** môže byť:

* potok v Tekove, pozri Rybnícky potok (prítok Podlužianky)
* potok na Hornom Považí, pozri Rybnícky potok (prítok Porubského potoka)
* potok na Záhorí, pozri Rybnícky potok (prítok Rovenského potoka)
* potok na Strednom Považí, pozri Rybnícky potok (prítok Váhu)

## Pozri aj

* Rybnický potok
Piešť

**Piešť** môže byť:
*mestská časť Detvy, pozri Detva
*potok v Podpoľaní, pozri Piešť (prítok Slatiny)
*potok v Turci, pozri Piešť (prítok Turca)
Piešť (prítok Turca)

**Piešť** je potok v hornom Turci, v západnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Turca, má dĺžku 8,1 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v pohorí Žiar, v podcelku Horeňovo, na východoseverovýchodnom svahu Opáleného vrchu (732,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 690 m n. m.

## Opis toku
Najprv tečie na krátkych úsekoch severovýchod a sever, zľava potom priberá Lieštiny (0,5 km) a prechodne tečie na východ. V lokalite Pod Macangovou pokračuje viac východoseverovýchodným, následne znovu východným smerom, zľava priberá krátky prítok z juhovýchodného svahu Košariska (685,3 m n. m.) a oblúkom sa stáča opäť na sever. Sprava ďalej priberá Chotárny potok, v blízkosti osady Za Hájom vstupuje do Turčianskej kotliny, do podcelku Diviacka pahorkatina kde najprv pokračuje východným smerom výraznejšie rozšíreným korytom. Sprava potom priberá Kaluž (0,4 km) a na dolnom toku už tečie severoseverovýchodným smerom. Tesne pred ústím ešte mení smer toku na severovýchod a juhovýchodne od obce Kaľamenová ústi v nadmorskej výške 465,0 m n. m. do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Clona (fotografia)

[thumb|Názorná ukážka otvorenej a zatvorenej [irisová clona|irisovej clony.]]
**Clona** je vo fotografii mechanické zariadenie, ktoré umožňuje meniť priemer vstupného otvoru objektívu a tým ovplyvňovať množstvo vnikajúceho svetla. Veľkosť priemeru vstupného otvoru v porovnaní s ohniskovou vzdialenosťou objektívu sa nazýva clonové číslo.

Zmenou clonového čísla je možné manipulovať s výslednou svetlosťou fotografovanej scény. V kombinácii so správnym expozičným časom umožňuje presne nastaviť množstvo svetla pre správnu expozíciu.  V princípe clona funguje ako dúhovka ľudského oka. 

## História
### Pevná clona
V najstarších fotografických prístrojoch sa používala buď pevná clona, alebo clona, ktorú nešlo meniť plynule ale pomocou zasúvacích platničiek s otvorom určitej potrebnej veľkosti.

### Írisová clona
Dnes sa vo väčšine vyrábaných fotoaparátov používa írisová clona. Tvorí ju tenký kovový kotúč zložený z lístkov kosákovitého tvaru, ktoré sa prekrývajú tak, že v strede kotúča vytvárajú otvor. Pomocou ovládacieho mechanizmu, je možné meniť priemer nimi tvoreného otvoru.

## Clonové číslo
Vzhľadom na to, že celkové množstvo svetla prenikájúceho objektívom závisí aj od ohniskovej vzdialenosti objektívu, neuvádza sa hodnota otvorenia clony v absolútnych jednotkách, ale používa sa clonové číslo.

### Hĺbka ostrosti
Veľkosť otvoru clony má vplyv na celkovú ostrosť snímky. Platí, že čím je otvor menší, tým sú lúče dopadajúceho svetla zo zachytávaného objektu užšie, a jeho obraz je tak na výslednom snímku ostrejší; so vzrastajúcim zaclonením teda rastie aj hĺbka ostrosti. Hĺbka ostrosti je oblasť pred aj za rovinou predmetu na ktorý zaostrujeme, v ktorej sa predmety stále javia ako ostré. V bežných podmienkach, leží asi tretina rozsahu hĺbky ostrosti pred rovinou predmetu a dve tretiny za ňou.

 

Kategória:Fotografia
Kategória:Optika