open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frazeosémantické pole

**Frazeosémantické polia** sú významové skupiny frazém vyčleňované na základe spoločnej nocionálnej sémy. Frazémy jedného poľa sa líšia svojimi špecifikačnými sémami, ktoré sú sekundárne a naviazené na jeden referenčný pojem. Takéto významové skupiny frazém sa označujú aj ako frazeologické polia (Rojzenzon-Avaliani, l967), sémanticko-tematické skupiny (Molotkov, l977), sémantické polia (Pankratova, l988), frazeosémantické skupiny (Rajchštejn, l980), sémantické hniezda (Habovštiaková – Krošláková, 1990). Frazémy jedného f. p. vyjadrujú rovnaký vecný, denotatívny význam, napr. "štedrý človek", "hovoriť pomaly", "bohatý človek", "veľké množstvo" a i. Zoskupujú sa do vyšších významových celkov, frazeosémantických makropolí (Jankovičová, 1991), napr. "vzťah človeka k iným ľuďom", "postavenie človeka v spoločnosti", "psychické stavy človeka", "čas" a i. Frazémy jedného f. p. sú navzájom v rôznych sémantických vzťahoch. Základným vzťahom je synonymia. F. p. tvorí obvykle niekoľko synonymických radov, ku ktorým sa pripájajú izolované frazémy, nepatriace do žiadneho synonymického radu. Okrem toho možno ešte frazémy vnútorne zoskupovať na základe zhodnej konštrukcie alebo zhodného logického alebo motivačného modelu. Vnútorná štrukturovanosť konkrétneho poľa je v každom konkrétnom jazyku neopakovateľná. Porov. frazeologické hniezda, ideografický opis frazém. 

## Literatúra
* L. I. Rojzenzon – J. J. Avaliani, l967; A. I. Molotkov, l977; S. M. Pankratova, l988; A. D. Rajchštejn, l980; F. Miko, l989; K. Habovštiaková – E. Krošláková, l990; A. P. Záturecký, l965; R. I. Jarancev, l97l; M. Jankovičová, 1991, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický výraz

**Frazeologický výraz** je 
* V čase nástupu novej frazeologickej teórie jeden z názvov pre základnú jednotku frazeológie. Jeho podoba vznikla spojením adjektíva spojeného s novou teóriou (frazeologický) a staršieho názvu ustálený výraz (p.). V takejto všeobecnej platnosti sa názov frazeologický výraz systematickejšie nepresadil, pretože sa dosť skoro prijal názov frazeologická jednotka, potom názov frazeologizmus a najnovšie názov frazéma. Pokiaľ sa tento názov aj v súčasnosti uplatní v takomto význame, ide o voľnejšie, neterminolgické pomenovanie. 
* V rámci vymedzovania typov frazém podľa konštrukčného hľadiska pomenovanie pre neslovesné frazémy rozličných druhov, teda napr. jednotky *z roka na rok, vo dne v noci, huncút klincami vybíjaný, pekný kvietok *(o človeku) a pod. V tejto platnosti názov frazeologický výraz dobre korešponduje s názvami ďalších typov, ktoré sa pri tejto klasifikácii vydeľujú. 
* V rámci vymedzovania typov frazém podľa sémantických kritérií pomenovanie pre typ, v ktorom nedochádza k výraznej desémantizácii komponentov, ale jeho frazeologizovanosť sa viacej zakladá na ustálenosti používania a zloženia takéhoto výrazu. Je to typ voľnejší než frazeologické spojenia, teda typ stojaci na samej hranici frazeológie. Pre konkurenciu tohto názvu s ustáleným termínom v rámci spomínanej konštrukčnej klasifikácie sa v tomto význame navrhuje názov frazeologická skupina (frazeologická grupa) (p.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický zrast

**Frazeologický zrast** i **frazeologická zrastenina** je v rámci sémantickej klasifikácie V. V. Vinogradova taký typ frazém, pri ktorom význam frazémy nijako nevyplýva z významov komponentov, nijako nie je nimi motivovaný. To znamená úplnú stratu motivovanosti komponentového zloženia, ktoré sa stalo bazou tejto frazémy. Príklady: *mucha mu sadla na nos *= nahneval sa, *streliť capa *= urobiť alebo povedať nejakú hlúposť, *vytrieť niekomu kocúra *- prekabátiť niekoho, *otráviť červíka *= upiť si nalačno (najmä zarána) kalíšok pálenky atď. Keďže sa takéto frazémy vyznačujú najväčšími sémantickými posunmi, bývajú často nepreložiteľné doslova, a preto sa niekedy pomenúvajú aj názvom idióm. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeotvorná báza

**Frazeotvorná báza** je lexikálny základ, z ktorého je utvorená frazéma. Niekedy sa rozlišuje tzv. derivačná báza, ktorou sú prvky vstupujúce do frazém a pomocou ktorých sa realizuje tzv. motivačná báza, ktorú tvoria významy slov pred frazeologizáciou spojenia. Derivačnou bázou môže byť slovo, voľné slovné spojenie, ustálené slovné spojenie alebo iná frazéma. 

## Literatúra
* J. A. Gvozdariov, 1977. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Funkčná distribúcia frazém

**Funkčná distribúcia frazém** je vlastnosť istej vrstvy frazém, ktoré sa funkčne špecifikujú jedným smerom, niekedy aj ako osobitné druhy frazém, najmä v oblasti plnej vetnej realizácie: príslovia, porekadlá, pranostiky, povrávky ap. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Funkčná komplexnosť frazémy

**Funkčná komplexnosť frazémy** je účasť všetkých tvorivých parametrov ľudského vedomia na utváraní obrazu, ktorým frazéma zachycuje životné situácie. Frazéma je výsledkom poznávacieho, citového hodnotiaceho, mravného a akčného úsilia ľudskej povahy, vrátane nadstavbovej estetickej aktivity, čo sa potom odráža v jej komunikačnom pôsobení. V jednotlivých frazémach majú tieto funkčné parametre rozličné zastúpenie. Vtedy dochádza k funkčnej distribúcii frazém (p.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Gnómický prézent

**Gnómický prézent** je prézent používaný v prísloviach, v porekadlách a vo vetách všeobecnej platnosti. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Gramatické typy frazém

**Gramatické typy frazém** sú frazémy, ktoré sú funkčnými ekvivalentmi príslušných autosémantických a synsémantických gramatických slovných druhov. Rozlišujú sa substantívne, verbálne, adjektívne, adverbiálne, predložkové, spojkové, zámenné, časticové, citoslovcové frazém. (op. vetné, al. propozičné frazémy; p. aj predikatívne frazémy, modálne frazémy). 

## Literatúra
* N. M. Šanskij, 1969; A. I. Molotkov, 1977; J. Mlacek, 1977. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
John Major

Sir **John Major** (ˈmeɪʤə) (* 29. marec 1943, Londýn) je bývalý popredný britský konzervatívny politik a ministerský predseda v rokoch 19901997.
 
Svoju politickú kariéru začal ako poslanec mestskej rady v Lambethe v Londýne v roku 1968. V roku 1979 bol prvýkrát zvolený do parlamentu. Vo vládach Margaret Thatcherovej bol postupne námestníkom ministra financií, ministra zahraničia a krátku dobu bol ministrom financií. Po zosadení Thatcherovej z čela Konzervatívnej strany bol Major zvolený za jej predsedu.

27. novembra 1990 sa stal predsedom Konzervatívnej strany a o deň neskôr bol menovaný predsedom vlády. Jeho predsedníctvo je spojené so spormi vo vnútri strany, zvyšujúcou sa dôležitosťou Európskej únie (ratifikáciou Maastrichtskej zmluvy) ako aj výstupom Spojeného kráľovstva z ERM v dôsledku tzv. Čiernej stredy 16. septembra 1992.

V roku 1997 prehral vo voľbách s labouristickou stranou, ktorú viedol v tom čase Tony Blair. Výsledky volieb boli pre jeho stranu najhoršie od roku 1832. Po tejto prehre sa novým predsedom Konzervatívnej strany stal William Hague, Major zostal členom parlamentu až do svojho odchodu z Dolnej snemovne v roku 2001.

## Pozri aj
* Zoznam predsedov vlády Veľkej Británie a Spojeného kráľovstva

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Narodenia v 1943
Kategória:Britskí politici
Kategória:Predsedovia vlády Spojeného kráľovstva
Kategória:Laureáti Radu vychádzajúceho slnka
Kategória:Členovia Dolnej snemovne Spojeného kráľovstva
Kategória:Ministri zahraničných vecí Spojeného kráľovstva
Kategória:Ministri financií Spojeného kráľovstva
Kategória:Predsedovia Konzervatívnej strany (Spojené kráľovstvo)
Kategória:Rytieri Podväzkového rádu
Historické synonymum frazémy

**Historické synonymum frazémy** je frazéma zo staršieho obdobia vývinu nášho jazyka analogická so súčasnou frazémou rovnakého či podobného štruktúrno-sémantického modelu. Ide teda o totožnosť v sémantike, ale odlišnosť v obraznosti. Napr. *dobre je z cudzej kože krpce krájať *(súč. *z cudzieho krv netečie*)*, kto po dvoch zajacoch hľadí, časom žiadnych nevysliedi *(súč. *dvom pánom nemožno naraz slúžiť*). 

## Literatúra
* Skladaná, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Historický charakter frazeologického systému

**Historický charakter frazeologického systému** je potvrdenie princípu systémovosti vo frazeológii na základe porovnania súčasného frazeologického fondu so starším frazeologickým fondom v zmysle analogickosti frazeologizačných postupov. Staršie štruktúrno-sémantické typy, ktoré sa v súčasnom jazyku už nevskytujú, dokazujú produktívnosť niektorých štruktúrnych al. štruktúrno-sémantických postupov v staršom období a tým v podstate potvrdzujú aj existenciu systémovosti vo frazeológii. Napr. "vyjsť + na čo" (=dostať sa do zlej, nepríjemnej, ťažkej situácie), napr. *vyjsť na psí tridsiatok/žobrácku palicu/mizinu *ap.*).* 

## Literatúra
* Mokijenko, 1980; Skladaná, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Historický pendant frazémy

**historický pendant frazémy **al. **historická frazéma** je frazéma vyskytujúca sa v staršom období vývinu nášho jazyka v podobe historického variantu al. historického synonyma (porov.) al. frazéma, ktorá sa už do súčasnosti nezachovala. Porov. zaniknuté frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Historický prototyp frazémy

**Historický prototyp frazémy** je východisková podoba frazémy vystupujúca obyčajne ako voľné spojenie. Mnohé súčasné frazémy nie sú doložené zo staršieho obdobia ako frazémy, ale ako voľné slovné spojenia, teda historické (nazývané aj genetické) prototypy súčasných frazém. Významy jednotlivých komponentov sú priame. Napr. *dať na [[pranier]] niekoho, mať na rováši u niekoho niečo.* 

## Literatúra
* Skladaná, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Historický variant frazémy

**Historický variant frazémy** je frazéma zo staršieho obdobia vývinu nášho jazyka, v ktorom je zachovaný súčasný štruktúrno-sémantický model, no kľúčový (oporný), príp. niektorý iný komponent je nahradený iným synonymným výrazom. H. v. možno rozdeliť na frazémy obsahujúce
:a) zaniknuté lexémy, často aj cudzieho pôvodu, napr. *hladký ako elebor *(súč. *hladký ako mramor*), *dať na konscienciu niekomu niečo *(súč. *dať na vedomie niekomu niečo*),
:b) obsahujúce lexémy síce bežné a používané aj v súč. jazyku, ale nie ako súčasť príslušných frazém, napr. *nebyť podľa ďasien *(súč. *nebyť podľa chuti*), *dať chrbát niekomu *(súč. *ukázať chrbát niekomu*). Pre h. v. je typický väčší výskyt fakultatívnych členov, napr. *sedieť na (vysokom, chudom) koni; vháňať do (spletenej) siete niekoho; vyjsť na (večnú) mizinu.* 

## Literatúra
* Skladaná, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Heterogénnosť frazém

**Heterogénnosť frazém** je vnútorná nejednotnosť frazeologického systému, ktorá vyplýva zo štruktúrnej a funkčno-sémantickej nerovnorodosti tried frazém, kde patria prvky od minimálnych asyntagmatických, napr. predložkovo-menných spojení alebo spojení synsémantických slov po frazém s vetnou alebo súvetnou štruktúrou a od kvazifrazém s priehľadnou sémantikou komponentov po spojenia bez zreteľnej motivácie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Hádanka

**Hádanka** je paremiologický útvar, ktorý iba v okrajových prípadoch máva platnosť frazémy (najmä pri menších obrazných hádankách, napr. *V jednom súdku dvojaké vínko, čo je to?*). Z hádaniek však vznikajú aj vlastné frazémy.

## Iné projekty

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Hodnotiaca operatívnosť frazém

**Hodnotiaca operatívnosť frazém** je jeden z najtypickejších parametrov zo zóny konotatívnych zložiek významu frazémy odrážajúci skutočnosť, že frazéma takmer nikdy nie je iba obyčajnou nomináciou, ale vždy nesie aj hodnotiaci významový prvok. Práve tento hodnotiaci prvok býva často kľúčom pre interpretáciu komunikačného zámeru frazémy. Napr. frazéma *múry podopierať *je nielen obrazným vyjadrením pre ničnerobenie, postávanie, ale obsahuje aj zreteľný a dosť silný záporný hodnotiaci významový prvok, skôr odsúdenie ako schvaľovanie takejto činnosti. Podobne napr. porekadlo *Vykľulo sa šidlo z vreca *je nielen obrazným vyjadrením obsahu, ktorý možno neobrazne vysloviť vetou Pravda vyšla najavo, ale je aj zasa skôr negatívnym ako pozitívnym hodnotením danej skutočnosti. Toto hodnotenie pritom nikdy nie je vo frazeológii čímsi samoúčelným, ale je radou, odporúčaním konať tak, aby sa v príslušných súvislostiach nemuselo uplatňovať uvedené hodnotenie. Hodnotenie je tu teda postupom operatívnym, je prostriedkom operatívnosti frazém i celej frazeológie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Hovorová frazeológia

**Hovorová frazeológia** je množina frazém, ktoré sa vyznačujú hovorovosťou. Za príbuzný termín zo štylistického hľadiska treba pokladať označenie ľudová frazeológia (p. štylistická klasifikácia frazém). Vlastný obsah týchto pojmov sa prekrýva. Pričom termínom hovorová frazeológia sa sledujú príslušné štylistické vlastnosti frazém a pri termíne ľudová frazeológia sa mieri na ľudový pôvod istých zvratov. Príznak hovorovosti je prítomný vo väčšine frazém, a tak sa v slovníkových opisoch zvyčajne ani osobitne nevyznačuje. Vyznačuje sa len v prípadoch výraznej hovorovosti. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Hovorový akcent

**Hovorový akcent** je funkčný aspekt frazémy, ktorý sa uvedomuje ako zdôraznená, umocnená hovorovosť frazémy. Súvisí s aktuálnou situáciou a komunikačnou aktivitou hovoriaceho. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Hybridnosť frazém

**Hybridnosť frazém** je nesúlad medzi formálnou a obsahovou povahou frazém, ktorá je z hľadiska funkcie akoby pomenovaním, no jej štruktúra je syntaktickej povahy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Hyperbolická frazéma

**Hyperbolické frazémy** je podľa J. Mihála (1959) štylisticky príznakové frazémy, ktoré vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky. Za hyperbolické frazémy pokladá J. Mihál napr. *sprostý ako drúk, má peňazí ako pliev, hryzie ho svedomie *a i*. *Je to typ nie celkom výrazný, pretože hyperbolizácia, frapantnosť patrí k typickým znakom väčšiny frazém. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Hyperonymia

**Hyperonymia**/**hyponymia frazém** je vzťahy významovej nadradenosti/podradenosti medzi dvoma, resp. viacerými frazémami. Na rozdiel od lexiky sa tieto vzťahy uvedomujú menej výrazne, a to z viacerých dôvodov, napr.
* a) pre denotačnú neurčitosť významu mnohých frazém (denotačné sémy sú pri mnohých frazémach "zastreté" ich konotačnými sémami – preto sú viaceré frazémy napr. druhovo ambivalentné),
* b) pre výrazovú frapantnosť podstatnej časti frazém (to nevylučuje možnosť existencie hyperonymicko-hyponymických vzťahov, ktoré by zodpovedali typu štylistických synoným),
* c) pre celkovú nemodelovosť a anomálnosť frazeológie, jej systému (frazémy nepokrývajú ani zďaleka oblasti pojmov ako slová, obsadzujú pojmovo len isté výseky reality). Napriek tomu však vzťahy hyperonymie/hyponymie medzi istými frazémami existujú. Napr. frazéma *dať niekomu lieskovej masti *je významovo užšia, špecifikovanejšia ako blízke frazémy *vyprášiť niekomu kožuch, dolámať niekomu hnáty *(všetky vyjadrujú, že ide o bitie, ale práve ona vyjadruje, že ide o bitku palicou). V porovnaní s týmito frazémami je významovo špecifikovaná napr. aj žarrtovná jednotka *dať (priniesť) niekomu modré z neba pod oko, *ktorá vyjadruje, že ide o bitku do tváre, resp. jednotka *naprávať/napraviť niekomu ciferník, *ktorá tiež vyjadruje, že ide o bitie do tváre, ktoré má, alebo malo za následok napr. nejaké jazvy alebo znetvorenie tváre a pod. Pri spomínanej dôležitosti konotačných sém vo význame frazém sú hranice medzi hyperonymiou/hyponymiou a synonymiou frazém dosť nevýrazné. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Identifikačná metóda

**Identifikačná metóda** je metóda analýzy frazém prostredníctvom zisťovania tzv. sémantického ekvivalentu – identifikátora, ktorým môže byť slovo, slovné spojenie alebo celá parafráza. Procedurálne je táto metóda blízka aplikačnej metóde (p.), pretože sa význam frazém porovnáva s doslovnými významami jej komponentov. 

## Literatúra
* J. A. Gvozdariov, 1977; A. G. Nazarian, 1987; A. V. Kunin, 1986. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Identita frazémy

**Identita frazémy** je súhrn parametrov, ktoré zaručujú, že sa istý výraz aj pri svojej viacslovnosti, pri diferencovanej variantnosti aj pri existencii vo viacerých paradigmatických formách chápe ako celostná, jednotná a osobitná jazyková jednotka. Súhrn parametrov odlišuje frazému od (prípadného) homonymného voľného slovného spojenia, od ustáleného spojenia nefrazeologickej povahy (napr. termín *bod mrazu *a frazéma *byť na bode mrazu, bod mrazu*), od frazeologických derivátov (napr. kategoriálne parametre odlišujú frazému *Tichá voda brehy myje *od jej derivátu *tichá voda*), od homonymných frazém (napr. iba distribúcia alternantov odlišuje frazému *prišla jeho, jej, ich hodina *= zomiera, od frazémy *prišla jej *(iba *jej*!) *hodina *= ide rodiť), od synonymných frazém (zhoda-nezhoda obrazu) aj od frazeologických aktualizácií, napr. porekadlo *Noc má svoju moc *– aktualizované spojenie porekadlového typu *Moc má svoju noc*). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Ideografický opis frazém

**Ideografický opis frazém** je opis frazém podľa pojmových okruhov usporiadaný do významových polí a synonymických skupín, na základe ktorého je možné zostaviť pojmový slovník – tezaurus. Sémantická kategorizácia sa v takýchto pojmových, resp. onomaziologických modeloch uskutočňuje prostredníctvom deskriptorov – taxónov, pričom operacionálnym základom tejto procedúry je komponentová analýza. Existujú dva spôsoby vytvárania tezaurov – deduktívny, keď sa na jazyk aplikuje hotová konceptuálna schéma, ktorá odráža istú apriórnu predstavu o modeli sveta, a induktívny spôsob, ktorý vychádza z toho, že vytváraniu konceptuálnych schém má predchádzať sémantická analýza reálne existujúcich jazykových jednotiek. Klasickým modelom, kde sa uplatňuje deduktívny spôsob, je tezaurus v podobe hierarchicky organizovaného stromu hyperonymicko-hyponymických vzťahov. Vo frazeológii je reálny induktívny spôsob, pretože frazeológia neodráža nejaký ucelený logický model sveta, nepomenúva ho, ale je hodnotením niektorých jeho výsekov a je skôr jeho naivným obrazom a sémantická kategorizácia sa nedeje na základe encyklopedických vedomostí. Novšie pohľady na onomaziologický model frazeológie vychádzajú z toho, že jednotlivé taxóny vo frazelógii nadobúdajú skôr podobu sietí a nie hierarchických stromov, pretože hyperonymicko-hyponymické vzťahy sú vo frazeológii málo výrazné a skôr treba hovoriť o kvázisynonymách, kváziantonymách, konverzívach, paronymách, vyjadreniach začiatku, priebehu a ukončenia stavu alebo deja ap. Pri postulovaní taxónov treba brať do úvahy aj hodnotiaci aspekt, ktorý môže byť dôležitejší ako samotný pojem, pretože delí frazeológiu do pozitívneho a negatívneho hodnotového spektra, napr. taxón: "cieľavedomosť" môže zahŕňať frazémy: *ísť za svojím cieľom, nezastať na polceste, ísť (aj) cez mŕtvoly*. Tieto jednotky možno zahrnúť pod spoločný pojem, majú však povahu antoným. Ďalším problémom je zložitá previazanosť zložiek jednotlivých taxónov, napr. hypertaxón "kontrola" obsahuje zložky
* zachovanie kontroly
:a) nad sebou,
:b) nad inými,
:c) nad situáciou,
* strata kontroly,
* nadobudnutie kontroly. Tento pojem je však zviazaný s istými vlastnosťami osobnosti, ako cieľavedomosť, húževnatosť, vytrvalosť. Cez tieto pojmy sa hypertaxón "kontrola" dostáva do vzťahu k hypertaxónom cieľ, rozum, životná skúsenosť, obozretnosť, prezieravosť atď. Nadobudnutie kontroly asociuje s dosiahnutím cieľa, cezeň sa asociuje s úspechom/neúspechom, kde už môže prechádzať z racionálnych asociácií do asociácií a tým aj k taxónom v emocionálnej sfére.

## Literatúra
* V. M. Mokijenko, 1982, 1989; D. O. Dobrovoľskij, Tezaurus russkich idiom, rkp.; H. Scheemann, 1989. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Idióm

**Idióm** je 
* V tradičnej filológii aj v niektorých (najmä románskych, germánskych a angloamerických) lingvistických školách názov pre základnú jednotku idiomatiky, teda pomenovanie pre ustálené, obrazné a expresívne slovné spojenie. Vo frazeologickej teórii je jeho ekvivalentom termín frazéma. Ako synonymá názvu idióm v uvedenej platnosti sa uplatňovali aj názvy **idiomatizmus** (novšie) a **idiotizmus** (staršie). 
* Vo frazeologickej terminológii typ frazém podľa sémantickej klasifikácie, a to typ s najvyšším stupňom straty motivácie komponentov, je to druhý názov pre typ, ktorý sa tu primárne nazýva frazeologický zrast, resp. frazeologická zrastenina. 
* Podľa niektorých frazeologických koncepcií druh frazém, ktorý je typický pre určitý jazyk a do iných jazykov je doslova nepreložiteľný. 
* V novšej českej frazeologickej teórii F. Čermáka súčasť podvojného názvu základnej jednotky celej frazeológie (t. j. názvu frazéma a idióm). 
* V tej istej teórii osobitný názov pre základnú jednotku frazeológie (resp. idiomatiky), ak sa táto jednotka sleduje viacej z aspektu svojej významovej platnosti. 

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Idiomatickosť frazémy

**Idiomatickosť frazémy** je 
* Doslovná nepreložiteľnosť významu frazémy, a to
:a) alebo do iného jazyka – tzv.idiomatickosť medzijazyková,
:b) alebo inými (napr. lexikálnymi) prostriedkami toho istého jazyka – tzv. idiomatickosť vnútrojazyková. Idiomatickosť sa skôr a častejšie chápala práve vo vzťahu k iným jazykom a tu sa v istej fáze výskumu preceňovala, keď sa povyšovala na jediný základný znak frazémy, alebo sa chápala ako jedno z kritérií frazeologickosti istého slovného spojenia. Okrem toho sa chápala ako univerzálna vlastnosť istých frazém. Novší výskum ukazuje, že aj medzijazyková idiomatickosť je vlastnosť relatívna a dynamická, že istá frazéma vo vzťahu k ekvivalentným frazémam jedného jazyka môže byť zreteľne idiomatická a vo vzťahu k frazémam iného jazyka zasa neidiomatická. Napr. frazéma *vyjsť na psí tridsiatok *je vo vzťahu k paralelným frazémam iných slovanských jazykov, v ktorých sa častejšie aj pri podobnej motivácii uplatnili slová *deviatok, desiatok*, dosť zreteľne idiomatická, kým vo vzťahu k paralelnej maďarskej frazéme, ktorá má tiež prvok *tridsiatok*, sa javí ako menej idiomatická, resp. neidiomatická. 
* Vo frazeologickej koncepcii F. Čermáka miera anomálnosti frazém (p.) na všetkých rovinách ich výstavby a fungovania. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Idiomatická frazéma

**Idiomatická frazéma** je frazéma, ktorá sa vyznačuje prítomnosťou idiomatickosti. Porov. idomatickosť frazémy, idióm l. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Idiomatické spojenie

**Idiomatické spojenie** je starší názov pre frazému, resp. idióm. Uplatňoval sa najmä v tých frazeologických teóriách, ktoré počítali s idiomatickosťou, chápanou ako doslovná nepreložiteľnosť frazémy do iného jazyka, ako so základnou vlastnosťou frazémy, resp. ako s jednou zo základných vlastností frazémy. Novšie sa tento názov uplatňuje najmä pri voľnejších filologických opisoch a výkladoch problematiky takýchto jednotiek. Zriedkavejšie sa prejavujú tendencie po novej terminologizácii tohto názvu aj v najnovších frazeologických koncepciách (napr. pri opisoch frazém metódou frazeologickej parametrizácie). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kúty

**Kúty** môže byť:
*množné číslo slova kút
*obec v okrese Senica, pozri Kúty (okres Senica)
**železničná stanica, pozri Železničná stanica Kúty
*mestská časť Bojníc, pozri Kúty (Bojnice)
*mestská časť Prešova, pozri Kúty (Prešov)
*potok v povodí Hruštínky na Orave, pozri Kúty (prítok Vaňovského potoka)

## Pozri aj
*kút
Idiomatika

**Idiomatika** je 
* Súhrn všetkých idiomatických prostriedkov (idiómov) istého jazyka. 
* Náuka o idiómoch, čiže špecifických, pre daný jazyk typických ustálených typoch slovných spojení. 
* V českej frazeologickej teórii F. Čermáka súčasť zdvojeného názvu (frazeológia a idiomatika) súboru ustálených obrazných slovných spojení, 
* Vo frazeologickej koncepcii F. Čermáka súbor ustálených obrazných slovných spojení sledovaný prednostne zo strany sémantických vlastností takýchto jednotiek. 

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Idiomológia

**Idiomológia** je v niektorých filologických školách, kde sa ustálený typ obrazného výrazu nazýva idióm, náuka o idiómoch. V našej domácej tradícii sa tento názov výraznejšie neuplatnil, hoci názov idióm sa v rozličných prístupoch k frazeológii pomerne často využíval. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Implicitnosť frazémy

**Implicitnosť frazémy** je tendencia frazém alebo aj väčšieho slovesného útvaru, napr. bájky, príslovia, hádanky k redukcii počtu komponentov až na jedno slovo, porov. napr. redukciu ruskej frazémy *i nikakich gvozdej *na *i nikakich *alebo vznik frazémy *tichá voda *z príslovia *Tichá voda brehy myje*. Porov. explicitnosť frazémy a frazeologické antinómie 

## Literatúra
* V. M. Mokijenko, 1989; J. Mlacek, 1986/87, s. 259-264. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Idiotizmus

**Idiotizmus** môže byť:
*v lekárstve: hlboká duševná zaostalosť
*v jazykovede: idióm (v prvom význame)
Individuálna frazeológia

**Individuálna frazeológia** je za individuálnu frazeológiu sa pokladá utváranie paralelných novotvarov s analogickými formálnymi a významovými vlastnosťami. Východiskom takýchto novotvarov bývajú najmä frekventovanejšie a známe príslovia a porekadlá, napr. *Ukáž mi hnojisko, a ja ti poviem, aký si hospodár*. (Podkladom pre vznik tejto jednotky je spojenie *Povedz mi, čo čítaš, a ja ti poviem, kto si*.). Väčšina z týchto novotvarov je výrazom individuálneho prístupu k frazeológii, avšak iba máloktoré sa stávajú súčasťou celonárodnej frazeológie. Vznik takýchto frazeologických novotvarov je prejavom aktualizujúceho prístupu k frazeológii a individuálnu frazeológiu tiež možno pokladať za typ komplexnej aktualizácie frazémy. Porov. aktulizácia frazém, textotvorné potencie frazém, individuálny variant. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Individuálny variant

**Individuálny variant** je variant frazémy analogicky utvorený na pozadí všeobecne známej podoby frazémy istou osobnosťou, spisovateľom, básnikom, jazykovedcom, žurnalistom a pod., napr. *Mlčanie hory prenáša, Kto do teba kameňom, ty doňho skalou. *Porov. individuálna frazeológia 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Inovácia frazém

**Inovácia frazém** je 
* Proces, v ktorom zaniknuté frazémy z jazykových alebo najčastejšie z mimojazykových príčin znova vstupujú do sféry používania, do komunikačného procesu, napr. *počúvať niekoho ako slovo Božie/ako Písmo sväté, veriť niekomu, niečomu ako Biblii/ako evanjeliu, je to preňho Písmo sväté/Biblia.* 
* Proces tvorenia individuálnych frazém presne podľa modelu aj podľa ustáleného významu existujúcich frazém (tým sa líši od aktualizácií aj derivácií), pričom však novotvar nemá ustálenosť svojho modelu a môže prinášať nové konotácie. Ak sa takéto inovácie rozšíria (napr. v diele známeho autora), môžu sa postupne dostať aj do bežnej frazeoológie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Intelektuálna frazéma

**Intelektuálna frazéma** znamená, že frazeológia obrazne spriezračňuje nielen externé životné a prírodné situácie, ale aj ľudské vnútro a v tom aj charakteristické polohy v procese poznania, myslenia, morálneho hodnotenia a rozhodovania, napríklad špecifické postupy argumentácie, zdôvodňovania, extrapolácie, falzifikácie, potvrdzovania, momenty výhrad, prípustok, podmieňovania, náhodnosti, neistoty, oslabenia, či "pritvrdenia" téz, koncepčné obraty v myslení, spochybňovanie a oslabovanie vývodov, prípadne rezervovanosť k nim. Takéto "myšlienkové zvraty", "intelektualizmy" sa niekedy používajú len kvôli efektu, ako vonkajškový symptóm vedeckosti, čo vyznieva ako intelektuálsky či scientistický snobizmus. Často to bývajú kalky z iných jazykov. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Intelektuálny akcent frazém

**Intelektuálny akcent frazém** je zdôraznená intelektuálna orientácia pri istých knižných frazémach, napr. *kategorický imperatív, elixír života, kameň mudrcov *ap. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Intenzifikačná frazéma

**Intenzifikačná frazéma** je v českej frazeologickej teórii J. V. Bečku jeden z funkčných typov frazém, ktorého podstata spočíva v tom, že sa jedna zo zložiek vyjadruje veľmi výrazným, frapantným výrazom. To ovplyvňuje celý význam frazémy, takže jednotka takéhoto typu pôsobí ako expresívny, nápadný prostriedok. Porov.: *byť hladný ako vlk, závratná hĺbka, ticho ako v hrobe, mať hrošiu kožu, pohybovať sa niekde ako slon v porceláne, robiť z komára somára (slona), spať ako zarezaný, písať ako kocúr, bežať odušu (spasenú) *atď. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Internacionalizmy vo frazeológii

**Internacionalizmy vo frazeológii** sú frazémy majúce spoločnú sémantiku i spoločný pôvod, vyskytujúce sa vo viacerých príbuzných i nepríbuzných jazykoch, ktorých prameňmi sú kresťanské dejiny (predovšetkým Biblia), staroveké grécke a rímske dejiny a literatúra, grécka a rímska mytológia (antika), celosvetové (staršie i novšie) dejiny spoločnosti a literatúra. Pre oblasť európskeho regiónu tvoria i. tzv. základný európsky frazeologický fond (paneuropeizmy). I. vo frazeológii sú prevzaté frazémy viacerými jazykmi z jazyka národa, kt. ich vytvoril al. uviedol do všeobecného používania, napr. *krížová cesta; judášsky groš; lukulské hody; bartolomejská noc; Kolumbovo vajce; piata kolóna; boj s veternými mlynmi; rytier smutnej postavy *ap*.* 

## Literatúra
* Basaaaaj, 198800; Skladaná, 1993; Soloducho, 1982. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Interpretácia frazémy

**Interpretácia frazémy** je vyjadrenie približného významového ekvivalentu obrazu, pričom toto vyjadrenie má formu priameho opisu, nepriameho opisu, perifrázy a pod., napr. *udrieť/trafiť na pravú strunu – *správne odhadnúť niečo, vystihnúť podstatu veci*, ísť hlavou proti múru *– o neprekonateľných prekážkach. Porov. výklady frazeologických jednotiek 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Ironická frazéma

**Ironická frazéma** je frazéma zo štylistického hľadiska patriaca k frazémam s výraznou hovorovosťou. V rámci tejto skupiny sa vyčleňujú frazémy s ironickým podfarbením, s výsmešným, posmešným odtienkom, napr. *dobrý/pekný vták/vtáčik, dobrý kvietok, dobrá firma, myslí si, že všetku múdrosť (sveta) pojedol, vajce chce byť múdrejšie ako sliepka.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Jednoslovná frazéma

**Jednoslovná frazéma** je paradoxný jav, keď platnosť frazémy nadobudlo jedno slovo, ktorému ináč – pre neprítomnosť vetných signálov – akoby nebolo možno pripísať túto "vyššiu" platnosť. V skutočnosti fakt, že obraz vzniká organicky len v procese reči, t. j. pri utváraní vety, spôsobuje že, obrazná platnosť celkom prirodzene asociuje vetnú súvislosť, t. j. účasť na skutočnosti mienenej vetou. To je potom onen hybridný charakter, ktorý utvára fenomén frazémy vôbec: *"zavariť niekomu", "vystreliť si z niekoho", "vegetovať", "trocháriť"*...Pravda, jestvujú jednoslovné metafory, ktoré nepociťujeme ako frazémy, a to ako okazionálne, jednorazové použitia, ale aj ako frekventované prípady. Týmto metaforám však chýba hĺbkový étos frazémy, jej plné prijatie vo funkcii modelovej interpretácie významového životného faktu, čo dvíha étos frazémy. Jednoslovná metafora naproti tomu pre svoju významovú plytkosť zovšednie, vypadne z úzu, alebo sa prosto lexikalizuje. Jednoslovnú frazému príznačne charakterizuje vyzretá systémová dvojitosť: jej pohyb medzi langovou dispozičnosťou a parolovou aktuálnosťou (p. potencialita a aktualita obrazu). Táto dvojitosť je základnou vlastnosťou frazém. Ňou sa napríklad jednoslovná frazéma zreteľne líši od jedinečnosti, singularity poetickej metafory. Druhá z nich existuje jednorazovo v poetickom texte, t. j. len ako aktuálna súčasť výpovede. Frazéma, ktorá sa zrodila opakovaním príťažlivého obrazu, existuje semioticky na dvoch ontických rovinách, na dispozičnej rovine langue (v kódovej pamäti) a na aktuálnej rovine parole (v živej reči). 

## Literatúra
* F. Miko, 1987. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Jednovrcholová frazéma

**Jednovrcholová frazéma** je frazéma pozostávajúca z jedného pôvodne plnovýznamového a jedného, prípadne dvoch alebo troch pôvodne neplnovýznamových slov: *do nohy *(všetci), *pod nosom *(blízko), *od Adama *(odpradávna), *na betón *(iste), *ani za mak *(vôbec nič). Nazývajú sa aj minimálne frazémy.

## Pozri aj

* minimálna frazéma
* viacvrcholová frazéma

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kalambúr

**Kalambúr** je z franc*. *calembour = slovná hra, postavená
:a) na využití zvukovej podobnosti alebo totožnosti dvoch významovo rôznych pomenovaní (homonymia), napr. *kladne o Kladne, o matematike prevažne vážne *a i*. *alebo
:b) na využití mnohoznačnosti jediného pomenovania (polysémia), napr. *A moje súdy nie sú sudy. Nemával som prázdne súdy ani sudy (Andruška, P.: Lepší ľudia)*. Ustálené kalambúry patria medzi umelé paremiologické jednotky. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kategoriálna vlastnosť frazém

**Kategoriálna vlastnosť frazém** sú základné definičné vlastnosti, vymedzujúce frazému ako samostatný jazykový útvar. Nejednotnosť pri definovaní frazém sa prejavuje v rozdielnom počte a charaktere vyčleňovaných k. v. Počas vývoja frazeologickej teórie boli vyčlené kritéria, ktoré vychádzali z celistvej povahy frazém ako útvaru: ustálenosť, reprodukovateľnosť, ekvivalentnosť slovu, nemodelovosť, viazanosť významov komponentov, neodvoditeľnosť významu frazém z ich komponentov, t. j. ich nesúčtovosť, sémantická nerozložiteľnosť; z povahy štrukúry frazém: viacslovnosť, syntaktická ustrnulosť, nezameniteľnosť komponentov; zo štruktúrnych, sémantických a funkčných nepravidelností frazém: transformačná a paradigmatická defektnosť, anomálnosť; z referenčnej povahy frazeologickej nominácie: obraznosť, expresívnosť, emocionálnosť ap. 

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Klasifikácia frazém podľa bázy vzniku

**Klasifikácia frazém podľa bázy vzniku** je rozdelenie frazém podľa toho, či frazeologizačný proces zasahuje konkrétne slovné spojenie (s jeho stavbou, lexikálnym obsadením aj stvárnením komponentov), alebo sa dotýka samej konštrukcie. Jednotky s prvým typom procesu sa volajú lexikálne frazémy (lexikálna frazeológia), jednotky druhého typu sa označujú súborne ako syntaktická frazeológia, resp. ako syntaktické frazémy či frazeologizované konštrukcie. Jadrom frazeológie je lexikálna frazeológia. O začleňovaní frazeologizovaných konštrukcií do frazeológie niektoré teórie (najmä tie, čo frazeológiu spájajú so slovníkom, s lexikou) dosť presvedčivo pochybujú, a to aj napriek tomu, že registrujú pri týchto konštrukciách viaceré znaky spoločné s jadrom frazeológie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Klišé

[thumb|Príklad „klišé“ umeleckého zobrazenia [Superhrdina|superhrdinu (napr. postavy s maskou, farebný kostýmom, plášťom a schopnosťou lietať) z veľkej časti vizuálne inšpirovaného Supermanom.]]
**Klišé** je ustálený slovný obrat (z ), ktorý stereotypným a mechanickým používaním stratil svoju údernosť a do istej miery aj pôvodný význam. Najčastejšie sa vyskytuje v publicistickom štýle, ale aj v hovorovom jazyku, korešpondencii a pod., napr. *hodina pravdy*, *dieťa šťasteny*, *drvivá väčšina*, *pálčivá otázka*, *hlboké nedorozumenie*, *dostať sa na šikmú plochu*.

Niektoré slová a slovné spojenia sa v komunikácii zvyknú používať tak často, až napokon stratia svoj konkrétny, hodnotný obsah a stávajú sa v reči abstraktnými. Ich počet je malý, ale zato často sa vyskytujúci najmä pri rýchlej, nepripravenej komunikácii a improvizácii v reči. Tieto slová a slovné spojenia nemajú v reči žiadnu hodnotu, sú opočúvané, bezduché a často sa nimi zapĺňajú prázdne miesta. Takéto slová, či slovné spojenia nazývame floskuly a klišé. Floskuly a klišé sa stávali bezcennými postupne a takýmito aj ostali.

Klišé je zastaraný spôsob myslenia, banálne frázy alebo zažité výrazy. Sú to všeobecné, situačne málo konkrétne, stereotypné, otrepané a takmer nič nehovoriace slová, ktoré, hoci mali pôvodne presný význam, neustálym opakovaním sa v reči opotrebovali, alebo lepšie povedané ošúchali, či znehodnotili. Sú to slová ktoré svojim neustálym, stereotypným omieľaním stratili svoj pôvodný, hodnotný význam. Samotné slovo klišé pochádza z francúzskeho cliché, ktoré pôvodne znamenalo „tlačová forma“ používaná v polygrafickom priemysle a neskôr pojem „lacná imitácia“.

Väčšina ľudí si osvojí iba menší počet slov, ktorými vypĺňajú prázdne miesta v komunikácii a tým sa z týchto slov stávajú klišé. Často sa používajú na skupinu osôb, objektov, vecí. Sú to najmä úslovia, ktoré sa vyskytujú v bežnej spoločenskej komunikácii, v masmédiách v súkromných listoch i v spontánnych prejavoch. Klišé je ustálený automatizovaný slovný obrat, ktorý si vďaka svojej výstižnosti v začiatkoch používania získal takú popularitu, že naďalej hrozí jeho nevhodné a nebezpečné používanie.

Typy kategórií:		
# v literatúre (napríklad ako zovšeobecnená básnická metafora) – v hodine dvanástej, o päť minút dvanásť
# v administratívnom štýle (formuly v  listoch, pri úradných výkonoch a pod.) – dovoľujeme si  Vám oznámiť, obraciame sa na Vás   v tejto záležitosti, záležitosť
# v publicistickom štýle – ohromný, obrovský, úchvatný, strašný
# v spoločenskom styku – je mi cťou, Ako sa máte?, dobre vyzeráte!
#  v hovorovom štýle – hodina H, deň D.
# v elektronickom prostredí – s pozdravom, pekný deň Vám prajem

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Knižný akcent vo frazéme

**Knižný akcent vo frazéme** je štylistická charakteristika niektorých knižných frazém, pri ktorých je výrazne zosilnená ich knižnosť, ktoré sa teda vyznačujú nezvyčajnosťou výrazu, zvýšeným pátosom, nadnesenosťou. Knižný akcent sa prejavuje najmä v opozícii s hovorovými frazémami, ale aj s tými knižnými frazémami, pri ktorých je knižnosť oslabená, alebo celkom ustupuje. Porov. z tohto hľadiska napr. frazémy *labutia pieseň *alebo *spať, odpočívať na vavrínoch, *pri ktorých knižnosť zreteľne ustupuje, a napr. frazémy *obetovať niečo na oltár vlasti, odobrať sa k otcom, predkom*, pri ktorých je naopak knižnosť, nadnesenosť celkom evidentná. Takýto rozdiel sa pomerne často prejavuje medzi citátovými frazémami (tie vynikajú prítomnosťou knižného akcentu) a ich zaužívanými a teda tiež ustálenými a frazeologizovanými kalkami (pri tých býva knižnosť výrazne oslabená), napr. *in medias res – k veci, circulus vitiosus – začarovaný, bludný kruh.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kľúčové slovo frazémy

**Kľúčové slovo frazémy** je centrálny člen jednotky, ktorý určuje konštrukčný ráz celej jednotky (=konštrukčne kľúčové slovo), alebo je základnou zložkou významu frazémy (=sémanticky kľúčové slovo). Sémanticky kľúčové slovo sa označuje aj názvom jadro frazémy. V istých frazémach je to isté slovo kľúčovým z obidvoch hľadísk (napr. *prevracať kabát*), inokedy je jedno kľúčovým z hľadiska sémantiky a druhé z hľadiska konštrukčného (napr. *dvojdomý pes *– konštrukčným kľúčovým slovom je tu evidentne substantívna zložka *pes*, ale sémanticky rozhodujúcim je adjektívum *dvojdomý*, lebo práve ono najviac napovedá o význame celej jednotky). Početné sú aj jednotky, v ktorých nemožno určiť kľúčové slovo (sú to najmä mnohé vetné frazémy, ako aj jednotky so stavbou priraďovacej syntagmy: *pečený varený, kosť a koža, krv a mlieko*). Kľúčové slovo sa nazýva aj oporným slovom (členom) frazémy. 

## Zdroj

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Knižná frazeológia

**Knižná frazeológia** je 
* V rámci štylistickej klasifikácie frazém popri hovorovej frazeológii druhý základný typ frazém, ktoré nevynikajú expresívnosťou ako iné frazémy, ale ich osobitosťou je spätie s istými kultúrnymi danosťami (so svetovými dejinami, vzdelanosťou, literatúrou a pod.) a uplatňovanie najmä vo sfére štýlov, ktoré sa realizujú predovšetkým písomnou formou. V takomto zmysle do pojmu knižná frazeológia patrí aj publicistická frazeológia (p.), aj odborná frazeológia (p.), administratívna (kancelárska) frazeológia. 
* Užší druh frazém s kultúrnymi konotáciami, pre ktoré je príznačný istý pátos, nadnesenosť výrazu a zároveň to, že nepatria iba jednému z tzv. knižných štýlov, ale práve na rozdiel od publicistickej alebo napr. od poetickej frazeológie uplatňujú sa vo všetkých týchto knižných štýloch. Toto vymedzenie vzniklo špecifikáciou širšieho pojmu zachyteného v
* význame. Jednotky takto užšie vymedzené nazývame knižnými frazémami. Medzi knižné frazémy patria napr. takéto jednotky: *obetovať niečo na oltár vlasti, zložiť niekde kosti, pracovať na roli národa dedičnej, pohybovať sa, plávať medzi Scyllou a Charybdou, Pyrrhovo víťazstvo,labutia pieseň, odobrať sa k predkom*. Oslabením knižnosti (resp. aj hovorovosti) istých frazém sa vydeľuje tzv. medzištýlová frazeológia. Do knižnej frazeológie patria najmä frazémy cudzieho pôvodu (medzi nimi aj tzv. citátové frazémy (p.), ale existujú aj knižné frazémy domáceho pôvodu (ukazujú to aj niektoré uvedené príklady). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kodifikovaná frazéma

**Kodifikovaná frazéma** je jednotka frazeológie zachytená a náležite spracovaná (napr. vyznačením distribúcie, štylistickej platnosti a variantnosti) v lexikografických (či frazeografických) opisoch alebo v analytických teoretických prácach o frazeológii. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kodifikovaný variant frazémy

**Kodifikovaný variant frazémy** je podoba frazémy, ktorú zachytili lexikografické opisy a pripisujú jej platnosť meradla pri posudzovaní ďalších variantov. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kohyponymia frazém

**Kohyponymia frazém** je súradnosť dvoch alebo viacerých frazém z pojmovej stránky, ktoré sú hyponymami vo vzťahu k svojmu nadradenému rodovému pojmu – hyperonymu. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kolokabilita

**Kolokabilita** alebo **spájateľnosť** je schopnosť lexikálnej jednotky (slova alebo frazémy) spájať sa s inými jazykovými jednotkami tak, aby sme dostali zmysluplnú, gramaticky správnu a štylisticky adekvátnu výpoveď. Je daná ich valenciou a kompatibilitou. Je to informácia o tom, aké sémantické príznaky musí mať slovo B syntakticky spojené so slovom A. V týchto prípadoch ide o sémantickú spájateľnosť alebo sémantické obmedzenia na spájateľnosť slova A.

## Monokolokabilné slová
Sú to lexikálne jednotky, ktoré sa spájajú s obmedzeným počtom iných slov; sú to teda slová s minimálnou kolokačnou potenciou (v slovníkoch sú takéto jednotky často spracované s poznámkou iba v spojení/obyčajne v spojení, napr. *roniť (slzy)*, *oteliť sa (o krave)*, *cválať (o koni)*, *gágať (o husi)*, *špúliť (ústa, pery)*, *klipkať (očami, viečkami)*, *ceriť (zuby)*, *frenetický (potlesk)*.

## Polykolokabilné slová
Sú také lexikálne jednotky, ktoré majú veľký kolokačný potenciál.

Kolokačnú paradigmu možno vymedziť aj intencionálne, teda tak, že poukážeme na sémantické vlastnosti členov paradigmy.

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kolokácia

**Kolokácia** je typické alebo ustálené slovné spojenie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kolokačná frazéma

**Kolokačná frazéma** je frazéma vytvorená z prvkov lexikálnej úrovne. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kombinovaná variantnosť

**Kombinovaná variantnosť** je súhrnný názov pre dvojitú variantnosť frazém (p.) a zriedkavé prípady, keď sa premenlivosť prejavuje až na troch rovinách jazykovej výstavby frazémy (morfologickej, syntaktickej aj lexikálnej). Špecifickým prípadom kombinovanej variantnosti môžu byť zmeny na jednej z uvedených rovín, ale každá je iného druhu. Napr. ide o dvojakú lexikálnu premenlivosť typu *do haliera, do halierika – do koruny, do korunky *(z jedného hľadiska prípady slovotvornej variantnosti, z druhého bežná lexikálna zámena), prípadne o jej kombinácie s ďalšími možnosťami z iných rovín. Hoci všetky predpokladané kombinácie nie sú v reálnom stave doložené, už náznak tohto prístupu ukazuje, že typov kombinovanej variantnosti je viacej. Výsledkom kombinovanej variantnosti je taká forma frazémy, ktorá sa označuje ako komplexný alebo kombinovaný variant frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Komplexná klasifikácia frazém

**Komplexná klasifikácia frazém** je triedenie frazém, ktoré nevychádza iba z jednej vlastnosti, resp. z jednej stránky frazeológie, ale sleduje viaceré vlastnosti, resp. stránky frazém zároveň. Produktívnym sa ukazuje napr. vydeľovanie frazém podľa konštrukčných a funkčných príznakov, ktoré si v základných druhoch navzájom zodpovedajú, napr. frazémy so syntagmatickou a asyntagmatickou stavbou majú predovšetkým nominatívnu funkciu, frazémy s vetnou a súvetnou stavbou mávajú dominantne výpovednú platnosť (plnia komunikatívnu funkciu). Pri ďalšom kombinovanom triedení frazém sa prizerá na ich slovnodruhové a konštrukčné vlastnosti a zároveň aj na spôsob zapájania frazém do kontextu. Porov. aj okolie frazémy. Počet komplexných klasifikácií frazém je otvorený. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kombinovaný variant frazémy

**Kombinovaný variant frazémy** je druh variantu frazémy, ktorý sa vyznačuje dvojitou variantnosťou (p.), prípadne premenlivosťou na všetkých rovinách relevantných pre výstavbu frazémy (morfologická, syntaktická a lexikálna). Základnou podmienkou aj pri vydeľovaní tohto druhu ostáva, že aj napriek všetkým uvedeným zmenám sa význam frazémy zásadne nemení, že teda aj všetky naznačené premeny v tvare jednotky sú viac-menej ustálené. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Komunikačná efektívnosť

**Komunikačná efektívnosť** je špecifická úloha v spoločenskej komunikácii, v ktorej frazeológia vystupuje ako prostriedok obrazného, účinného, stručného a pritom zrozumiteľného vyjadrovania. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Konfrontačná frazeológia

**Konfrontačná frazeológia** je porovnávací výskum frazeológie, ktorý skúma všetky zhody a rozdiely vo frazémach dvoch alebo viacerých jazykov s cieľom zistiť mieru ich ekvivalentnosti a typologickú charakteristiku na synchrónnej rovine. 

## Literatúra
* A. D. Rajchštejn, 1980; P. Ďurčo, 1994. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Konkretizačná frazéma

**Konkretizačná frazéma** je v českej frazeologickej teórii J. V. Bečku jeden zo základných funkčných typov frazém, ktorý sa vyznačuje tým, že nejaký abstraktný význam sa vyjadruje obrazom založeným na bežných konkrétnych pomenovaniach. Napr. abstraktný význam "plač, plakať, rozplakať sa" sa vyjadrí spojením *spustiť gajdy*, pomerne abstraktný význam "pomýliť sa, urobiť niečo neprimerané, poveriť niekoho neprimeranou funkciou" sa vyjadrí frazémou *spraviť capa záhradníkom*. Na niektoré stránky takéhoto určovania frazém nadväzujú aj niektoré novšie teoretické práce (napr. v českej jazykovede F. Čermák). 

## Literatúra
* J. V. Bečka, 1968. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Konotácia

**Konotácia** je pragmatická zložka významovej štruktúry, ktorá je odrazom najmä hodnotiaceho postoja a kladných a záporných vzťahov a asociácií. Majú status sekundárnych významových prvkov, ich existencia nevplýva priamo na polysémiu jazykovej jednotky a ich realizácia je ovplyvňovaná aj kontextom. Patria k nim príznaky expresívne, hodnotiace, citové, apelové, estetické, intenzifikačné, evokačné, obrazné, ideologické, religiózne atď. Ich nositeľmi sú najmä slová a frazémy. 

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy