Abeceda (jazykoveda)

**Abeceda** alebo zastarano **alfabeta** môže byť:
* sústava znakov niektorej písmovej sústavy (napr. tibetská abeceda)
* sústava znakov abecedného písma (pozri nižšie), v užšom zmysle len takáto sústava v pevne stanovenom (tradičnom) poradí znakov
* **abecedné písmo (alfabetické písmo)** [pozri aj článok typ písma (jazykoveda) ], teda:
** v užšom zmysle: pravé hláskové písmo (teda len spoluhláskovo-samohláskové písmo), 
** v širšom zmysle: pravé hláskové písmo a spoluhláskové písmo, čiže hláskové písmo
** v ešte širšom zmysle: pravé hláskové písmo a spoluhláskové písmo a abugida (alebo len pravé hláskové písmo a abugida)
** v najširšom zmysle: pravé hláskové písmo a spoluhláskové písmo a abugida a ostatné slabičné písmo, čiže fonetické písmo
* stanovené (tradičné) poradie všetkých znakov písma
Pozri aj rozlišovaciu stránku abeceda. Tento článok je o abecede ako abecednom písme alebo sústave znakov abecedného písma.

## Názvy pre abecedu
* Slovo abeceda je odvodené z názvov prvých štyroch písmen latinskej abecedy *A*, *B* (*bé*), *C* (*cé*), a *D* (*dé*).
* Pre grécku abecedu sa v slovenčine používa slovo alfabeta odvodené z názvov prvých dvoch symbolov gréckej abecedy *α* (*alfa*) a *β* (*beta*). Varianty slova alfabeta sa v mnohých cudzích jazykoch používajú tak, ako v slovenčine používame slovo "abeceda".
* Pre cyrilskú abecedu sa v slovenčine používa názov azbuka () odvodený z názvov prvých dvoch symbolov hlaholskej abecedy 11px (*az*) a 11px (*buki*).
* Pre arabskú abecedu sa v arabčine používa názov *abdžadía* () podľa historického poradia prvých štyroch arabských písmen ***' (''alif''), ***' (*bá*), ***' (''džím''), ***' (*dál*).

## Druhy abecedných písiem
Je sporné, čo presne patrí a čo už nepatrí pod pojem abecedné písmo (pozri vyššie). V skôr širšom ponímaní abecedné písmo zahŕňa:

* Úplné hláskové písmo (t.j. abeceda v užšom zmysle) má samostatné symboly (písmená) pre spoluhlásky aj samohlásky.  Príkladom je latinská abeceda, grécka abeceda alebo cyrilská abeceda (cyrilika).
* Spoluhláskové písmo má symboly len pre spoluhlásky.  Takzvané nepravé spoluhláskové písmo má okrem toho symboly aj pre niektoré samohlásky.  Príkladom nepravého spoluhláskového písma je arabská abeceda.  
*Abugida má symboly len pre spoluhlásky so štandardnou samohláskou. Iné samohlásky nemajú samostatné písmeno, ale sú naznačené úpravou týchto symbolov. Napríklad v abugide dévanágarí, ktorá sa používa na zápis niekoľkých jazykov v Indii a Nepále, písmeno *प* je symbolom slabiky *pa*. Ak sa k nemu pripíše znamienko zvané *viráma*, dostaneme spoluhlásku *प्* (p).  Inou modifikáciou štandardného písmena sa zapíšu slabiky *पु* (pu), *पे* (pe) atď.
**Rozšírená rada latinskych písmen (latinky)**

I i, Í í, Y y, Ý ý, E e, É é, A a, Á á, O o, Ó ó, U u, Ú ú ů, M m, N n, Ń ń, Ň ň, Ṅ ṅ, Ŋ ŋ, R r, Ř ř, Ṙ ṙ, L l, Ĺ ĺ, Ľ ľ, Ŀ ŀ, J j, P p, B b, T t, D d, Ť ť, Ď ď, Ṫ ṫ, Ḋ ḋ, K k, G g, C c, Ć ć, Dz dz, Č č, Dž dž, Ċ ċ, Ġ ġ, F f, V v, W w, S s, Z z, Ś ś, Ź ź, Š š, Ž ž, Ṡ ṡ, Ż ż, Ch ch (Ȟ ȟ), Ḣ ḣ, H h, Ě ě, Ǎ ǎ, Ǒ ǒ, Ǔ ǔ, Į į, Ę ę, Ą ą, Ǫ ǫ, Ų ų, Q q, X x.

**Základná rada gréckych písmen (alfabety)**

Ι ι, Υ υ, Ε ε, Η η, Α α, Ο ο, Ω ω, Μ μ, Ν ν, Ρ ρ, Λ λ, Π π, Β β, Τ τ, Δ δ, Θ θ, Κ κ, Γ γ, Ζ ζ, Φ φ, Σ σ, Χ χ, Ψ ψ, Ξ ξ.

**Základná rada ruskych písmen (azbuky)**

Ь ь, Ъ ъ, И и, Ы ы, Э э, А а, О о, У у, М м, Н н, Р р, Л л, Й й, П п, Б б, Т т, Д д, К к, Г г, Ц ц, Ч ч, Ф ф, В в, С с, З з, Ш ш, Ж ж, Х х, Е е, Я я, Ё ё, Ю ю, Щ щ.

**Rozšírená rada anglickych písmen (Alphabet)**

I i, (Ee ee), Y y, E e, A a, (Æ æ), O o, U u, (Oo oo), M m, N n, R r, L l, J j, P p, B b, T t, D d, Th th, (Dh dh), K k, G g, C c, Ch ch, F f, V v, W w, S s, Z z, Sh sh, (Zh zh), (Kh kh), H h, Q q, X x.

**Rozšírená rada nemeckych písmen (d. Alfabet)**

I i, Y y, Ü ü, E e, Ë ë, A a, Ä ä, Ö ö, O o, U u, M m, N n, R r, L l, J j, P p, B b, T t, D d, K k, G g, C c, Z z, Tsch tsch, Dsch dsch, F f, V v, W w, S s, ß β, Sch sch, Ch ch, H h, Q q, X x.

**Rozšírená rada esperantskych písmen (alfabeto)**

I i, (Y y), E e, A a, O o, U u ŭ, M m, N n, R r, L l, J j, P p, B b, T t, D d, K k, G g, C c, (ǲ dz), Ĉ ĉ, Ĝ ĝ, F f, V v, (W w), S s, Z z, Ŝ ŝ, Ĵ ĵ, Ĥ ĥ, H h, (Q q), (X x).

## Radenie písmen v abecede
Jednotlivé písmená v konkrétnej abecede majú obyčajne pevne stanovené poradie (tzv. abecedné poradie), v akom nasledujú za sebou.  Vďaka tomu môže abeceda slúžiť na vytvorenie poradia položiek, ktoré obsahujú písmená.  Toto poradie sa používa na radenie rôznych zoznamov. Poradie písmen v dvoch jazykoch sa môže líšiť, aj keď používajú tú istú abecedu. Napríklad španielsky jazyk aj slovenský jazyk používajú rozšírenú latinskú abecedu, ale digraf *CH* sa v španielskej abecede radí *C–CH–D* a v slovenskej abecede *H–CH–I*.

V posledných rokoch vznikla iniciatíva Unicode, ktorej snahou je zoradiť väčšinu systémov zápisu používaných vo svete do jednej kódovej tabuľky.

## Dejiny
::*Pozri aj: [[Dejiny písma]]*
Vznik prvého abecedného písma nemožno presne datovať. Odhaduje sa, že prvá, tzv. severosemitská abeceda, vznikla v období 1700 – 1500 rokov pred Kr. v oblasti východného pobrežia Stredozemného mora. Politický, vojenský a obchodný význam národov v tomto období viedol k vzniku 4 typov abecied: kanaanskej, aramejskej, juhosemitskej (sábskej) a gréckej. Európske abecedy sú odvodené od gréckeho typu (latinské a cyrilské písmo).

## Vzťah fonémy a grafémy
V každom jazyku môžu existovať všeobecné pravidlá, ktorými sa riadi vzťah medzi písmenami (grafémami) a zvukmi (fonémami), ale v závislosti od jazyka nemusia byť tieto pravidlá absolútne dodržiavané.  V dokonalej fonologickej abecede zodpovedá jedna graféma práve jednej fonéme a naopak.
Pisateľ vie napísať slovo podľa toho, ako sa vyslovuje a naopak čitateľ vie prečítať slovo podľa toho, ako je zapísané.

Jazyky sa však často vyvíjajú nezávisle od systémov ich zápisu a mnohé jazyky používajú systém zápisu, ktorý vznikol na zápis úplne iného jazyka.  Súvis medzi písmenami a zvukmi býva porušený rôznymi spôsobmi:
* Jazyk zapisuje fonému kombináciou viacerých grafém, nie len jednou.  Vznikajú tak spojenia dvoch písmen zvané digrafy (napr. v slovenčine *c*+*h* → 〈ch〉; IPA: [x]) a spojenia troch písmen zvané trigrafy (napr. v nemčine *s*+*c*+*h* → 〈š〉; IPA: [ʃ]).
* Jazyk zapisuje tú istú fonému dvomi rozličnými grafémami, alebo kombináciami grafém.
* Jazyk zapisuje v slovách aj grafémy, ktorým vo vyslovenom slove nezodpovedá žiadna fonéma.
* Výslovnosť jednotlivých slov sa môže meniť podľa prítomnosti okolitých slov vo vete.
* Rozličné nárečia jazyka môžu vyslovovať rozlične fonémy v tom istom slove.

## Zaujímavosti
Zvuky reči všetkých jazykov sveta sa dajú zapísať pomerne malou univerzálnou sadou písmen.  Štandardnou verziou takejto sady je medzinárodná fonetická abeceda, ktorá vznikla koncom 19. storočia.

## Referencie

## Pozri aj
* slovenská abeceda
* latinské písmo
* grécke písmo
* cyrilika
* medzinárodná Morseova abeceda
* medzinárodná fonetická abeceda
* Braillovo písmo
* ASCII
* Unicode

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Konzorcium Unicode (angl.)
* Omniglot - on-line encyklopédia abecied, písma a jazykov (angl.)
* IPA - Medzinárodná fonetická asociácia (angl.)
* Лингвистический энциклопедический словарь - Алфави́т (rusky)


Kategória:Gramatológia
Kategória:Písmo