Slovanský zjazd (1848, Praha)

thumb|Svätodušná omša na Koňskom trhu v Prahe 12. júna 1848
thumb|vpravo|Pečať zjazdu, Praha 1848
thumb|vpravo|Slovanská vlajka navrhnutá zjazdom
**Slovanský zjazd** (iné názvy: **Slovanský kongres, prvý Slovanský zjazd/kongres**) bol zjazd slovanských predstaviteľov v Prahe v dňoch 2. až 12. júna 1848. Snažil sa zjednotiť všetkých Slovanov žijúcich v rakúskej monarchii.

Mal 4 hlavné body: 
* Vytvorenie spolku rakúskych Slovanov, 
* Vzťah k Slovanom mimo Rakúsko, 
* Vzťah k neslovanským národom v rakúskych krajinách, 
* Vzťah rakúskych Slovanov k neslovanským národom mimo Rakúsko (najmä Nemecko). 

## Priebeh
Počas mája sa schádzali do Prahy delegáti vyslaní všetkými národnými snemami vtedajších národných hnutí. V chorvátsko-srbskej sekcii sa do zoznamu zapísalo 40 ľudí; neskôr počet zástupcov ešte vzrástol. Česko-slovenská sekcia bola najpočetnejšia – zastupovalo ju 237 ľudí (z toho len 20 Slovákov); okrem toho bola prítomná aj poľsko-rusínska sekcia (61 členov). 

Kongres sa začal 2. júna 1848 v Prahe na Žofínskom ostrove. Jeho základnou ideou boli panslavizmus a austroslavizmus. Predsedom kongresu bol František Palacký, ktorý propagoval austroslavizmus ako obranu proti pangermanizmu. Zjazd sprevádzala nejednotnosť jednotlivých národov. Napriek tomu sa zjazd dohodol na *Manifeste zjazdu Slovanského k národom Európskym*, ktorého hlavnou myšlienkou bolo právo na sebaurčenie národov. Na uskutočnení sa významne podieľal tiež Karel Havlíček Borovský. V čase kongresu došlo k potýčkam medzi radikálnymi študentmi a armádou. Študenti boli tvrdo potlačení.

## Slovenská otázka
Vo vzťahu k Slovensku niektorí Česi navrhovali spojenie Česka so Slovenskom do jedného útvaru (v rámci monarchie). Slovenská delegácia však v Žiadostiach Slovákov a Rusínov uhorských, ktoré zjazdu 7. júna predložil J. M. Hurban, obhajovala autonómiu Slovenska v rámci Uhorska s vlastným snemom a vládou. Výzvy Chorvátov a Srbov na radikálny boj proti Maďarom slovenská delegácia odmietala.

## Zoznam ďalších zjazdov odvodených od roku 1848
* Viedeň, apríl 1848 (1.) – predsedajúci: Ľudovít Štúr
* Vratislav, máj 1848 – (poľské predsedníctvo)
* **Praha, jún 1848 (1.)** – predsedajúci: František Palacký
* Viedeň, 1866 (2.) – predsedajúci: Agenor Gołuchowski mladší
* Moskva, 1867 (2.) – predsedajúci: Fjodor Michajlovič Dostojevskij (bez poľského zastoúpenia)
* Praha, 1898 (3.) – predsedníctvo: mladočeši
* Praha, 1908 – predsedajúci: Tomáš Garrigue Masaryk
* Sofia, 1909
* Petrohrad, 1910
* Chicago, 1915 – (srbsko-chorvátske predsedníctvo)
* Chicago, 1918 – (česko-slovenské predsedníctvo)
* Moskva, 1942 – predsedajúci: Josip Broz Tito
* Chicago, 1944
* Belehrad, 1946 – predsedajúci: Josip Broz Tito
* Praha, 1998 – (7.)
* Moskva, 2001 – (8.)
* Minsk, 2005 – (9.)
* Moskva, 2017 – (10.)

## Literatúra
* 
* 
* HASELSTEINER, Horst (ed.): *Prague Slav congress 1848 : Slavic identities.* Boulder : East European Monographs, 2000, v + 112 s. ISBN 0-88033-450-9
* MORITSCH, Andreas (ed.): *Der Prager Slavenkongress 1848.*  Wien : Böhlau, 2000, ix + 187 s. ISBN 3-205-99288-1
* ORTON, Lawrence D.: *The Prague Slav Congress of 1848.* New York : East European Quarterly, 1978, 187 s. [East European Monographs, No 46]
* VEBER, Václav a kol.: *150 let Slovanského sjezdu (1848) : historie a současnost (Sborník referátů z vědeckého kolokvia 11. června 1998 v Praze).* Praha : Národní knihovna ČR - Slovanská knihovna, 2000, 232 s. ISBN 80-7050-353-X 
* TOBOLKA, Zdeněk V.: Slovanský sjazd v Prahe roku 1848. [Pôvodne vyšlo tlačou ako: *Slovanský sjezd v Praze roku 1848.* Praha : Nakladatelství F. Šimáčka, 1901] In: *[[Slovenské pohľady]]*, r. XXI, 1901, č. 8, s. 452  463; č. 9, s. 523  526; č. 11, s. 658  674.
* ŽÁČEK, Václav (ed.): *Slovanský sjezd v Praze roku 1848 : sbírka dokumentů.* Praha : ČSAV, 1958, 614 s.

## Referencie


## Zdroje

Kategória:Dejiny Prahy
Kategória:Slovania
Kategória:Revolúcia v rokoch 1848 – 1849