open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bazalka pravá

**Bazalka pravá** (*Ocimum basilicum*) je jednoročná liečivá rastlina z čeľade hluchavkovité (*Lamiaceae*). Má špecifickú intenzívnu vôňu. Ľudovo sa bazalke hovorí i basilika, prípadne bazalienka. Bazalka je medonosnou rastlinou, pre svoju bohatosť kvitnutia je veľmi cennou včelárskou rastlinou.

## Rozšírenie
Bazalka pôvodne pochádza z oblasti Indie, pestuje sa už od staroveku. Do Európy bola bazalka privezená v 16. storočí najmä ako okrasná rastlina. V súčasnosti existuje veľké množstvo odlišných druhov bazalky s rozmanitou farbou kvetov i listov. Ocimum zahŕňa približne 50 druhov polokerov a bylín, ktoré rastú v tropických až miernych podnebných pásmach.

Na území Slovenska sa vyskytuje iba ako pestovaný druh.

## Vzhľad
Narastá do výšky 20 až 40 cm. Rastlina má kríčkovitý vzhľad. Listy sú protistojné, vajcovitého tvaru, zriedka po okrajoch zúbkaté, na dlhých stopkách. Kvety sú zvyčajne biele, žltobiele alebo ružovofialové, usporiadané po šesť klasov v pazuchách listov. 

## Pestovanie
Bazalka je rastlina nenáročná na pestovanie, preto je veľmi vhodná na pestovanie v interiéri. Obľubuje teplé slnečné stanovištia chránené pred mrazom a vetrom. Kvitne  od júna do septembra. Semená sa vysievajú v marci do debničiek alebo pareniska. Rastline vyhovuje kyprá, nie príliš suchá pôda bohatá na živiny. Klíči približne za 10 až 14 dní. Zbiera sa koreň i s pozdemkom, prípadne i vňať, listy, kvety a plody. Pre ďalšie využitie rastlinu opatrne sušíme pri teplote 35&nbsp;°C v tenkých vrstvách. 

## Význam a účinky
Bazalka sa používa ako korenina pridávaná do jedál, ďalej sa využíva i v lekárnictve a voňavkárstve. Sušené listy ako korenie do jedál alebo vo forme čaju podporujú trávenie. Najlepšie je spracovať bazalku hneď po odrezaní, v dobe krátko pred kvitnutím (v tomto období majú listy bazalky najintenzívnejšiu chuť i arómu). Listy bazalky sa pridávajú do šalátov, na ochutenie mäsa, či omáčok. Zaujímavým faktom je, že bazalka si i pri tepelnom spracovaní uchováva svoje liečivé schopnosti. 

Priaznivý účinok má bazalka i pri nadmernom tvorení plynov, t. j. nadúvaní. Dráždením žalúdočných žliaz vyvoláva bazalka zvýšenú chuť do jedla. Bazalka účinkuje i protizápalovo pri ochoreniach ústnej dutiny, má protikŕčový účinok pri chronickej bronchitíde s výrazným kašľom.

## Pôvod slova
Slovo bazalka pochádza zo starogréckeho slova *βασιλεύς* (basileús) s významom *kráľ.* Bazalka dostala svoj názov preto, že sa pravdepodobne v minulosti používala na výrobu kráľovských parfumov.


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Hluchavkovité
Kategória:Koreniny
Kategória:Liečivé rastliny
Jamníček (prítok Váhu)

**Jamníček** je potok na hornom Liptove, preteká územím okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Váhu, meria 11,7 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Liptovskej kotline, v podcelku Smrečianska pahorkatina, na podhorí Západných Tatier, v lokalite Radište v nadmorskej výške okolo 930 m n. m. 

## Opis toku
Na hornom toku tečie juhozápadným smerom, potom sa stáča na juh a preteká obcou Jamník. Následne sa stáča viac na juhojuhozápad, prerezáva masív Smrečianskej pahorkatiny a mení smer toku na severozápad. Preteká cez Podtureň a pri obci sa v nadmorskej výške 611 m n. m. vlieva do Váhu.

## Referencie


Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Kamenistý potok (prítok Belej)

**Kamenistý potok** je potok na hornom Liptove, v Západných Tatrách. Je to pravostranný prítok Belej a meria . 

Pramení v Západných Tatrách, v časti Liptovské Tatry, pod Pyšným sedlom () v nadmorskej výške cca  Juhojuhovýchodným smerom preteká cez Kamenistú dolinu, v hornej časti doliny priberá niekoľko krátkych prítokov. Na dolnom toku vstupuje do Liptovskej kotliny, stáča sa viac na juh a južne od osady Podbanské sa v nadmorskej výške  vlieva do Belej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Račková

**Račková** je horský potok bystrinného charakteru na hornom Liptove. Je to významný pravostranný prítok Belej a meria 12,6 km. 

Vzniká v Západných Tatrách, v časti Liptovské Tatry, vyteká z Račkových plies v nadmorskej výške 1 697 m n. m., na južnom úpätí Končistej (1 993,5 m n. m.). Na hornom toku tečie severojužným smerom, zľava priberá Gáborov potok a zároveň formuje Račkovu dolinu. V jej strednej časti priberá viaceré krátke prítoky z oboch strán a stáča sa na juhozápad. Sprava ďalej priberá významný Jamnícky potok a značne rozširuje svoje koryto. Preteká Úzkou dolinou s malou vodnou nádržou a vstupuje do Liptovskej kotliny. Tu preteká rekreačným strediskom (chaty, lyžiarske vleky, autokemping, minerálny prameň) a postupne sa stáča viac na juhojuhovýchod. Na dolnom toku vytvára početné sihote a v období zvýšených prietokov vody často prekladá svoje koryto. Preteká ešte popri skanzene, zľava priberá Krivuľu a pri obci Pribylina ústi v nadmorskej výške 772 m n. m. do Belej.

## Referencie

Kategória:Račkova dolina
Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Jamnícky potok

**Jamnícky potok** je potok na hornom Liptove, na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Račkovej v Západných Tatrách, meria 7 km a je tokom V. rádu. Je typickým tatranským vodným tokom bystrinného charakteru, vytvára početné sihote a v období zvýšeného prietoku vody mení svoje koryto.

## Prameň
Vyteká z Jamníckych plies, z horného (1 834 m n. m.) cez dolné pleso (1 728 m n. m.), situovaných pod Jamníckym sedlom (1 908 m n. m.). 

## Opis toku
Na hornom toku tečie na juh, vytvára Jamnícku dolinu, postupne priberá početné prítoky, zľava spod Jakubinej (2 193,7 m n. m.) a zo skupiny Otrhancov i sprava spod Žiarskeho sedla (1 917,1 m n. m.) a zo skupiny Baranca (2 184,6 m n. m.). Postupne sa stáča a na dolnom toku tečie smerom na juhojuhovýchod. Do Račkovej ústi severne od obce Pribylina v nadmorskej výške približne 955 m n. m.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Západných Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Jamníček (prítok Hornádu)

**Jamníček** je potok na Spiši, na území okresu Spišská Nová Ves. Je to ľavostranný prítok Hornádu a má dĺžku 4,9 km. 

Preteká Hornádskou kotlinou, kde aj v podcelku Hornádske podolie pramení, na južnej stráni vrchu Spúšťadlo (609,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 550 m n. m. Tečie viac-menej na juhovýchod cez obec Jamník, sprava priberá prítok z oblasti Panského poľa. Do Hornádu ústi severovýchodne od obce Matejovce nad Hornádom v nadmorskej výške 408,6 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Kamenistý potok (prítok Čierneho Hrona)

**Kamenistý potok** je vodný tok vo Veporských vrchoch, na území okresu Brezno. Je to významný, vodnatý ľavostranný prítok Čierneho Hrona a má dĺžku . 

Vytvára takmer  dlhú Kamenistú dolinu, v jej hornej časti (od obce Sihla po horáreň Klementka) je tok chráneným územím, ochraňuje sa meandrujúce koryto horského toku (PP Meandre Kamenistého potoka). Pri samote Hronček v strednej časti doliny bola vybudovaná malá vodná nádrž (tajch), ktorá v minulosti slúžila na splavovanie dreva. Od tejto samoty je tok významným biotopom vzácnych vodných živočíchov, v roku 1999 bol úsek od mosta nad tajchom až po ústie vyhlásený za PP Kamenistý potok. Na ploche  sa chráni zachovalý podhorský tok s trvalým výskytom vydry riečnej. Po celej dĺžke toku priberá Kamenistý potok množstvo krátkych prítokov z oboch strán, čo mu zaisťuje vysoké prietoky. V minulosti viedla údolím potoka vetva Čiernohronskej železnice. Horný tok je súčasťou CHKO Poľana.

*Prameň:* vo Veporských vrchoch, v podcelku Sihlianska planina, na juhovýchodnom úpätí vrchu Tlstý javor (), pod sedlom Tlstý javor () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* Na krátkom úseku najprv na juh, v obci Sihla sa stáča na severozápad, na hornom toku sa zložito vlní a až po sútok s prítokom z doliny Spády tečie striedavo na západ a severozápad. Na strednom toku sa oblúkom stáča na sever, ďalej postupne na severoseverovýchod, pričom sa na dolnom toku esovito stáča.

*Geomorfologické celky:*Veporské vrchy, podcelky Sihlianska planina a Balocké vrchy

*Prítoky:* sprava spod Tlstého javora (), z doliny Danková, Moglová, Studený potok, Slatina, prítok zo Starej doliny, Čierny potok, Spádsky potok a Hronček

*Ústie:* do Čierneho Hrona pri horárni U Jána, juhojuhovýchodne od obce Hronec, v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* iba Sihla, viaceré horárne a samoty v doline (Klementka, Strunženo, Čierny Potok, Hronček, Endreska, Krámniská a ďalšie).

## Referencie

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Kategória:Sihla
Benkovský potok (prítok Čierneho Váhu)

**Benkovský potok** je potok na hornom Liptove, v západnej časti okresu Poprad. Je to ľavostranný prítok Čierneho Váhu, meria 10,8 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Tečie v Nízkych Tatrách, pramení v podcelku Kráľovohoľské Tatry, na severnom svahu Smrečín () v nadmorskej výške približne  

## Opis toku
Na hornom toku tečie smerom na sever, na južnom úpätí Doštianky () sa stáča na západ a pokračuje k horárni Kremeniny. Tu sa stáča severozápadným smerom, preteká dolinou Benkovo a z oboch strán priberá viaceré kratšie prítoky: sprava najprv prítok prameniaci západne od kóty 1 276,5 m, potom prítok prameniaci severne od tejto kóty, zľava prítok zo severného svahu Zadného grúňa (), opäť sprava prítoky z južného a juhozápadného svahu Závrchov (), zľava dva prítoky zo severozápadného svahu Grúňa (). V dolnej časti doliny, pri horárni Benkovo priberá ďalej krátky pravostranný prítok z juhovýchodného svahu Koreňového grúňa () a ľavostranný prítok prameniaci severovýchodne od kóty , potom ešte ďalšie ľavostranný prítok zo severného svahu tejto kóty a z tej istej strany aj prítok () z oblasti Suchého Benkova. Napokon sa vlieva do Čierneho Váhu v nadmorskej výške  východne od osady Čierny Váh.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
August 2006

## Úmrtia
* 1. august – Iris Marion Youngová, americká politická a feministická filozofka (* 1949)
* 2. august – Luisel Ramosová, uruguajská modelka (* 1984)
* 8. august – Jaroslav Červenka, slovenský džezový klarinetista, altsaxofónista, skladateľ, hudobný aranžér a pedagóg (* 1937)
* 8. august – Milan Kraus, slovenský básnik, esejista a prekladateľ (* 1924)
* 9. august – James Van Allen, americký vedec skúmajúci vesmír (* 1914)
* 11. august – Ján Horecký, slovenský jazykovedec (* 1920)
* 14. august – Štefan Sandtner, SDB, básnik slovenskej katolíckej moderny, katolícky kňaz (* 1916)
* 16. august – Melánia Nemcová, slovenská etnografka, publicistka a choreografka (* 1918)
* 28. august – Melvin Schwartz, americký fyzik, nositeľ Nobelovej cenu za fyziku za prvé použitie zväzku neutrín a objav miónového neutrína (* 1932)
* 29. august – Štefan Blaho, slovenský hokejista (tragická nehoda) (* 1985)
* 30. august – Nadžíb Mahfúd, egyptský spisovateľ (* 1911)

## Astronómia a kozmonautika

## Politika

Kategória:2006
Mlyničná voda

**Mlyničná voda** je potok v hornom Liptove, na území okresov Poprad a Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Bieleho Váhu, meria  a je tokom IV. rádu. Potok má typicky vysokohorský režim odtoku a bystrinný charakter. Na hornom toku preteká územím TANAP-u.

## Prameň
Pramení vo Vysokých Tatrách na juhojuhozápadnom úpätí Malého Kriváňa () v nadmorskej výške približne  

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv juhozápadným smerom, potom prechodne severojužným smerom a následne tečie juhojuhozápadným smerom cez Pavúčiu dolinu. Ďalej vytvára výrazný oblúk prehnutý na západ a najprv zo západu, potom i z juhu obteká masív Hrádku (). Na krátkom úseku odtiaľ pokračuje na juhovýchod, vzápätí na juh a potom k sútoku so Soliskovou vodou na juhojuhovýchod. Ďalej už tečie juhojuhozápadným smerom, nad obcou Važec sa rozvetvuje na dve ramená, pravé pokračuje na juhojuhozápad do obce, kde sa napokon stáča k ústiu južným smerom. Ľavé rameno smeruje ďalej na juh.

## Geomorfologické celky
*Tatry, podcelok Východné Tatry, geomorfologická časť Vysoké Tatry
*Podtatranská kotlina, geomorfologické podcelky:
**Tatranské podhorie
**Liptovská kotlina, geomorfologická časť Hybianska pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: prítok z juhojuhozápadného svahu Malého Kriváňa
*ľavostranné: prítok z lokality Vrch Mlynice, prítok prameniaci severovýchodne od Jám (), Solisková voda

## Ústie
Ľavé rameno ústi do Bieleho Váhu východne od Važca v nadmorskej výške cca , pravé rameno sa do Bieleho Váhu vlieva v obci, severovýchodne od centra, v nadmorskej výške cca 

## Obce
Mlyničná voda preteká dvomi katastrálnymi územiami:
*Vysoké Tatry, konkrétne Štrbské Pleso
*Važec

## Referencie


Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky vo Vysokých Tatrách
Kategória:Vodné toky v Tatranskom podhorí
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Dovalovec

**Dovalovec** je potok na hornom Liptove, v okrese Liptovský Mikuláš, je to ľavostranný prítok Belej a má dĺžku 13 km. 

Preteká Liptovskou kotlinou, kde pramení v podhorí Tatier v nadmorskej výške okolo 900 m n. m. Tečie v podstate juhozápadným smerom, na strednom toku vytvára oblúk smerujúci k obci Liptovská Kokava. Priberá len krátke prítoky, preteká cez Dovalovo a na území mesta Liptovský Hrádok sa v nadmorskej výške okolo 662 m n. m. vlieva do Belej.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Suchý potok (prítok Kvačianky)

**Suchý potok** je vodný tok na strednom Liptove, na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to najvýznamnejší ľavostranný prítok Kvačianky, meria  a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Západných Tatrách, v časti Sivý vrch, na juhozápadnom úpätí Sivého vrchu () v nadmorskej výške približne  na území národnej prírodnej rezervácie Suchá dolina. Na hornom toku tečie západným smerom bralnatou krasovou Suchou dolinou, priberá dva krátke prítoky zo severného svahu Suchého vrchu, vytvára vodopád Skoky a stáča sa na juhojuhozápad. Zľava priberá Huňovú a Dobrošovú, sprava prítok z južného svahu Holice a na ľavom brehu preteká v blízkosti jaskyne Dúpnica.
V závere Suchej doliny priberá ľavostranný prítok zo západného svahu vrchu Babky, vstupuje do Liptovskej kotliny, následne podteká cestu II/584, a stáča sa na juhozápad. Preteká v blízkosti obce Liptovské Matiašovce, výrazne meandruje, a západne od obce ústi v nadmorskej výške cca  do Kvačianky. Má bystrinný charakter.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Borovianka

**Borovianka** je potok na Liptove, v severnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Kvačianky, meria  a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Podtatranskej brázde, v podcelku Zuberská brázda, na východnom svahu vrchu Diel () v nadmorskej výške cca  Najprv tečie na severovýchod, potom sa stáča a preteká juhovýchodným smerom cez obec Veľké Borové. Napokon pokračuje na východ, sprava priberá prítok spod Sekaného () a vstupuje do Chočských vrchov, do podcelku Prosečné. Vytvára kaňonovitú dolinu vo vápencovo-dolomitovom masíve, zľava priberá Ráztocký potok a po krátkom úseku neďaleko samoty Oblazy sa v nadmorskej výške približne  vlieva do Kvačianky a nadväzuje na tiesňavu Kvačianskej doliny.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Veľké Borové
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Prosiečanka

**Prosiečanka** je potok na Liptove, preteká územím okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Váhu, meria 8 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Podtatranskej brázde, v podcelku Zuberská brázda, na južnom svahu vrchu Diel (1 051,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 000 m n. m. 

## Opis toku
Tečie prevažne severojužným smerom, na strednom toku vstupuje do Chočských vrchov, do podcelku Prosečné, kde Prosiečanka utvorila Prosiecku dolinu, kaňonovité údolie vo vápencoch a dolomitoch so zachovanými skalnými a lesnými biocenózami. Pred vstupom do nej potok tečie cez plošinu Svorad, následne sa Prosiečanka ponára v mohutnom závrtovitom ponore a stráca sa v podzemí. Preto je v súčasnosti dno doliny suché. V dolnej časti doliny sa opäť objavuje, na ľavom brehu obteká Prosiecku jaskyňu a vstupuje do Liptovskej kotliny. Napokon preteká obcou Prosiek a v nadmorskej výške 565,3 m n. m. sa vlieva do vodnej nádrže Liptovská Mara.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
LIBRIS

**LIBRIS** je slovenský automatizovaný knižničný informačný systém v minulosti používaný vo viac než 150 knižniciach rozličného druhu na Slovensku. V súčasnosti je systém na ústupe, väčšina knižníc prešla na niektorý zo systémov, ktorý bol inplemenovaný pod operačný systém Windows. 

LIBRIS komplexne automatizuje všetky knižničné procesy, systém je modulárny a skladá sa z týchto modulov:
*Akvizícia
*Katalogizácia
*Služby
*Časopisy
*Rešerše
*Revízia
*ImpEx
*Predaj
*Retro
*Biblio
*Čiarový kód

Nadstavbou nad systémom LIBRIS je WWW OPAC LIBRIS, ktorý umožňuje vystavovať databázu knižnice na Internete v ktorej si čitatelia okrem vyhľadávania informácií môžu vyhľadané dokumenty aj rezervovať.

Program LIBRIS je napísaný pre systém MS DOS, možno ho však prevádzkovať aj pod všetkými verziami MS Windows a pod Linuxom pod emulátorom FreeDOS. V najnovších verziách Windows systém LIBRIS možno prevádzkovať pod DOSBOXOM.

## Pozri aj
*BIBLIS
*OSUD

Kategória:Knižničné informačné systémy
Likavka (potok)

**Likavka** je potok v dolnom Liptove, preteká severnou časťou okresu Ružomberok. Je to pravostranný prítok Váhu, meria 9,3 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v severovýchodnom výbežku Veľkej Fatry, na okraji podcelku Šípskej Fatry, na východojuhovýchodnom úpätí Hlavačky (901,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 790 m n. m., severoseverovýchodne od osady Studničná. 

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv severovýchodným smerom, pod sedlom Brestová (720 m n. m.) podteká cestu I. triedy č. 59 a oblúkom sa stáča severojužným smerom. Pod obcou Valaská Dubová opäť podteká štátnu cestu a pokračuje juhojuhovýchodným smerom až do obce Likavka. Nad Likavkou tretíkrát podteká spomenutú cestu a obcou preteká k ústiu severojužným smerom.

## Geomorfologické celky
*Veľká Fatra, podcelok Šípska Fatra (horný tok)
*na strednom toku vytvára hranicu medzi celkami Veľká Fatra na západe a Chočské vrchy na východe
*Podtatranská kotlina, podcelok Liptovská kotlina, časť Chočské podhorie

## Prítoky
*pravostranné: prítok z lokality Kotolnica, príto zo severovýchodného svahu Tlstej hory (1 062,5 m n. m.), prítok z juhojuhovýchodného svahu Tlstej hory, prítok (2,1 km) z lokality Dúbravice, prítok (2 km) z Dubovských lúk, prítok zo severného svahu Prednej Čebrate (945,0 m n. m.)
*ľavostranné: dva krátke prítoky z juhozápadných svahov Kunova (936,9 m n. m.), prítok (2,7 km) z východného svahu Solísk (1 106,6 m n. m.), prítok zo severného svahu Hulína (813,0 m n. m.), Biely breh, prítok z juhozápadného úpätia Predného Choča (1 249,0 m n. m.), krátky prítok z lokality Predné hony, prítok (2,6 km) z juhojuhozápadného úpätia Predného Choča, prítok ( 1,7 km) severne od obce Martinček

## Ústie
Do Váhu sa vlieva južne od Likavky v blízkosti železničnej stanice Ružomberok, v nadmorskej výške cca 470 m n. m.).

## Obce
*Valaská Dubová
*Likavka
*Ružomberok (ústie)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Okres Ružomberok
Kategória:Vodné toky vo Veľkej Fatre
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Ružomberok
BIBLIS

Biblis je tiež časť južného Hesse, Nemecko, s 9 250 obyvateľmi, v dištrikte Bergstraße. Mesto sa nachádza 21 km severne od Mannheimu a 50 km južne od Frankfurtu.


**BIBLIS** je slovenský automatizovaný bibliografický systém využívaný hlavne vo verejných regionálnych knižniciach na tvorbu regionálnych bibliografií a na vysokých školách na evidenciu publikačnej činnosti.

Nadstavbou nad systémom BIBLIS je WWW BIBLIS umožňujúci vystavovať bibliografickú databázu na internete.

## Pozri aj
*LIBRIS
*OSUD

Kategória:Knižničné informačné systémy
Turík (potok)

[náhľad|Turík v roku 1933 v [Turík|rovnomennej obci]]
**Turík** je potok na dolnom Liptove, v okrese Ružomberok. 

Je to pravostranný prítok Váhu a meria . Pramení v Chočských vrchoch, v podcelku Choč, na svahoch Malého Choča v nadmorskej výške cca  Na hornom toku vysychá. Preteká Turíckou dolinou najprv juhovýchodným, potom južným a napokon opäť juhovýchodným smerom. V dolnej časti doliny napája malú vodnú nádrž a vteká do Liptovskej kotliny (časť Chočské podhorie), kde preteká obcou Turík. Stáča sa na juh a južne od obce, pri samote Turíček, sa vlieva v nadmorskej výške okolo  do Váhu. Oblasť ústia je súčasťou PR Ivachnovský luh, najsevernejšie lokalizovaného zvyšku lužného lesa na Slovensku.

## Galéria

Súbor:Turík - jazierko.jpg|Potok a jazierko v obci Turík


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Ružomberok
OSUD (systém)

**OSUD** (akronym slov *Osobnosti* a *Udalosti*) je biobibliografický informačný systém, slúžiaci na evidenciu osobností a udalostí a na automatické vytváranie kalendárov výročí. Využívajú ho hlavne verejné regionálne knižnice na evidenciu regionálnych osobností a udalostí.

Databáza OSUD môže byť vystavené aj vo forme webovej stránky na internete.

## Externé odkazy
* Verejná knižnica M. Kováča, Banská Bystrica

Kategória:Knižničná a informačná veda
Kategória:Kalendáre
Kategória:Biografia
Kategória:Bibliografia
Kategória:Informačné systémy
Komjatná (potok)

**Komjatná** je potok na dolnom Liptove, na území okresu Ružomberok. Je to pravostranný prítok Váhu, má dĺžku 7,3 km a je tokom III. rádu.

Pramení na okraji Šípskej Fatry na severozápadnom svahu Tlstej hory (1 062,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 860 m n. m. Na krátkom úseku tečie na sever cez osadu Studničná a vzápätí sa stáča na severozápad. Zľava ďalej priberá Bukovec, preteká cez obec Komjatná a oblúkom sa stáča na juhojuhozápad. Na okraji obce priberá sprava Lúčny potok a pokračuje Komjatnianskou dolinou. Na jej konci sa stáča na juh a východne od obce Švošov sa v nadmorskej výške cca 450 m n. m. vlieva do Váhu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Ružomberok
Kategória:Komjatná
Kategória:Ružomberok
Sestrč (potok)

**Sestrč** je potok na strednom Liptove, na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Váhu a meria 11,5 km. 

## Prameň
Pramení v Podtatranskej brázde, v podcelku Zuberská brázda, na južnom svahu vrchu Grúň (959 m n. m.) v nadmorskej výške cca 900 m n. m. 

## Opis toku
Na hornom toku tečie na západ, v blízkosti obce Malatiná sa postupne stáča na juh. Na strednom toku sa prerezáva cez Chočské vrchy (oddeľuje podcelky Sielnické vrchy na západe a Prosečné na východe) a vytvára cca 3 km dlhú Sestrčskú dolinu, ktorou preteká severojužným smerom, na jej konci sa stáča na juhovýchod. Vstupuje do Liptovskej kotliny (časť Chočské podhorie), zľava priberá Annin potok, preteká cez obec Bukovina, následne sa opäť stáča na juh a neďaleko osady Hliník sa v nadmorskej výške približne 565 m n. m. vlieva do vodnej nádrže Liptovská Mara.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Kalamenianka

**Kalamenianka** je potok na dolnom Liptove, na území okresu Ružomberok. Je to ľavostranný prítok Teplianky a meria .

Pramení v Chočských vrchoch, v podcelku Sielnické vrchy, na juhovýchodnom úpätí Ostrého () v nadmorskej výške okolo  Tečie viac-menej severojužným smerom, vytvára oblúk vypnutý k západu. Na dolnom toku vstupuje do Liptovskej kotliny (časť Chočské podhorie), preteká cez Kalameny a na okraji susednej obce Lúčky sa v nadmorskej výške okolo  vlieva do Teplianky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Ružomberok
Mag

**Mag** môže byť skratka pre:

* magnitúda (zdanlivá hviezdna veľkosť)
* magazín
* magister (na Slovensku Mgr.)
* magnum (veľký po latinsky)
* magnet
* magnifikácia (v optike)
* magneto (zapaľovací induktor)
* Mines Advisory Group, mimovládna organizácia zaoberajúca sa odstraňovaním vojnového odpadu
* FN MAG (samopal)
Stanislav Šurin

Mgr. art. **Stanislav Šurin** PhD. (* 17. január 1971, Trnava) je slovenský organista, organizátor organových festivalov na Slovensku. 

## Životopis
Študoval na Konzervatóriu v Bratislave, na Diecéznom konzervatóriu vo Viedni, na VŠMU v Bratislave u profesora Ivana Sokola a súkromne u profesora Johanna Trummera v Grazi. S orchestrom Slovenskej filharmónie uviedol niekoľko skladieb pre organ a orchester. Organové recitály hral vo viacerých štátoch Európy, v USA, Mexiku, v Kanade a na Tchajwane. 
V rokoch 1991-1995 bol organistom Dómu sv. Martina v Bratislave. Účinkoval na mnohých mediálnych prenosoch bohoslužieb vrátane inaugurácií slovenských prezidentov a návštev pápeža Jána Pavla II.
Je zakladateľom a oganizátorom organových festivalov v Trnave, Piešťanoch a v Skalici. Svoje CD nahral v Grazerskom dóme a Schubertkirche vo Viedni. Je zakladateľom a predsedom Bachovej spoločnosti na Slovensku a členom Európskej konferencie cirkevno-hudobných asociácií (CEDAME). V oblasti historických organov je poradcom Krajského pamiatkového ústavu v Trnave. V rokoch 1999-2002 bol šéfredaktorom časopisu o duchovnej hudbe - *Adoramus Te*. V rokoch 2006 - 2008 pôsobil vo funkcií Diecézneho hudobníka Bratislavsko-trnavskej arcidiecézy. V súčasnosti pôsobí ako poradca pri opravách a rekonštrukciách historických a pri stavbách nových organov (napr. Slovenská filharmónia, Katedrála sv. Martina v Bratislave, Katolícka univerzita Ružomberok). Vyučuje na Katolíckej univerzite v Ružomberku.
Venuje sa aj kompozícií. Je autorom Trnavskej omše, viacerých skladieb na duchovné a liturgické texty, piesní na texty slovenských a francúzskych básnikov (predovšetkým Miroslava Válka).

## Diskografia
* 2001 - *The Organ in the Cathedral in Graz*, Slovart Records (SR 0048)
* 2005 - *Bach in der Wiener Schubertkirche*

Kategória:Narodenia v 1971
Kategória:Slovenskí organisti
Milan Polák (politik)

**Milan Polák** (* 17. august 1897, Čadca - † 2. august 1951, medzi Kostolnou a Záblatím) bol slovenský dôstojník, politik, pedagóg, poslanec SNR.

## Život
Základnú a meštiansku školu navštevoval v Žiline, učiteľský ústav v Ostrihome. Pôsobil  ako učiteľ na viacerých miestach Slovenska, neskôr činiteľ ústredných štátnych orgánov. Príslušník slovenskej armády. Účastník protifašistického odboja, člen Ústredného národného revolučného výboru, podieľal sa na prípravách SNP. V aktívnej vojenskej službe v hodnosti kapitána pôsobil na Veliteľstve pozemných vojsk v Banskej Bystrici (1944). Pobočník Jána Goliana, člen štábu Veliteľstva 1. československej armády na Slovensku. Člen povstaleckej SNR v Banskej Bystrici. Povereník zdravotníctva, spoluzakladateľ a funkcionár DS, spoluzakladateľ a vedúci činiteľ Strany slovenskej obrody. Poslanec Národného zhromaždenia a SNR, člen predsedníctva SNR. V mocenskom boji počas tzv. Februára 1948 sa podieľal na zlikvidovaní Demokratickej strany na Slovensku.

Zomrel pri autonehode a pochovaný je v Bratislave.

## Rodina
* otec Ondrej Polák
* matka Sidónia rod. Hirschová
* manželka Zlatica rod. Benková 

## Ocenenie
*1945 vyznamenaný Radom SNP I.tr.
*1969 in memoriam Radom červenej hviezdy

## Literatúra
* *[[Slovenský biografický slovník]]*

## Zdroj
* 

Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Poslanci SNR
Kategória:Politici DS
Kategória:Politici Strany slovenskej obrody
Kategória:Osobnosti SNP
Kategória:Osobnosti z Čadce
Kategória:Členovia Krajinského zastupiteľstva Slovenskej krajiny
Siverskyj Donec

**Siverskyj Donec** (iné názvy: **Severskij Donec**, **Severský Donec**, skrátene **Donec**;  - Siverskyj Donec;  - Severskij Donec) je rieka na juhu Východoeurópskej roviny pretekajúca cez Belgorodskú a Rostovskú oblasť Ruska, ako aj Charkovskú, Doneckú a Luhanskú oblasť Ukrajiny. Je pravým a najväčším prítokom rieky Don.

## Základná charakteristika
* Dĺžka rieky: 
* Plocha povodia: 
* Pramení v: Stredoruskej vysočina, v Belgorodskej oblasti v Rusku
* Vteká do: rieky Don, v oblasti Rostova nad Donom, po  vteká Don do Azovského mora
* Na vyššej časti toku, pred mestom Belgorod, sa na rieke nachádza niekoľko vodných nádrží; Charkov zásobuje jej Pečenežská vodná nádrž, na strednom toku sa nachádza kanál Donec-Donbas, ktorý zásobuje vodou Donbasskú uhoľnú oblasť, pri Donecku (Rostovská oblasť) rieka tečie v úzkom koryte a blízko ústia do Donu sa rozdeľuje na 3 ramená.

### Prítoky
* Pravé: Volča, Kalitva, Borovaja
* Ľavé: Udy, Oskol

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Rieky v európskej časti Ruska
Kategória:Rieky v Rusku
Kategória:Rieky na Ukrajine
Kategória:Povodie Donu
Kategória:Geografia Belgorodskej oblasti
Kategória:Geografia Rostovskej oblasti
Kategória:Geografia Charkovskej oblasti
Kategória:Geografia Doneckej oblasti
Kategória:Geografia Luhanskej oblasti
Zbojský potok

**Zbojský potok** je vodný tok v najvýchodnejšej časti Slovenska, v okrese Snina. Je to najvýznamnejší, ľavostranný prítok Uličky a meria 21,4 km. Na hornom toku preteká územím Národného parku Poloniny, z oboch strán priberá veľké množstvo prítokov, vďaka čomu má vysoké vodné stavy.

*Prameň:* v Bukovských vrchoch na juhozápadnom svahu vrchu Jarabá skala () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* na hornom toku na juhovýchod, v obci Nová Sedlica sa stáča na juhozápad, od obce Uličské Krivé tečie na juh

*Geomorfologické celky:* Bukovské vrchy, podcelok Bukovce, časti Sedlická kotlina a Uličská kotlina

*Prítoky:* sprava spod Jarabej skaly (), spod Čela (), spod Borsukovho vrchu (), spod Packovej Kýčery, spod Rozdielu (), Bystriansky potok, Kvašný potok, Sučina, prítok spod Príporu (); zľava spod Ďurkovca (), Ráztoka, Begovec, prítok () spod Kuzmovho hrbu () a spod Veže ()

*Ústie:* do Uličky pri obci Ulič v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Nová Sedlica, Zboj, Uličské Krivé a okrajom obce Ulič

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Uhu
Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Pčolinka

**Pčolinka** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, preteká územím okresu Snina. Je to významný pravostranný prítok Cirochy, meria 18,5 km a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Pramení v Bukovských vrchoch na severozápadných svahoch vrchu Hrčasté (774,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 640 m n. m.

## Smer toku
Na hornom toku tečie na juhozápad, potom pokračuje prevažne severojužným smerom, po prijatí Pichnianky sa stáča opäť na juhozápad.

## Geomorfologické celky
*Bukovské vrchy, podcelok Bukovce
*Laborecká vrchovina
*Beskydské predhorie

## Prítoky
*Pravostranné: Čukalovský potok, prítok z oblasti Dankova, Konopianka, Podhonský potok, prítok z Holobradova, Pichnianka, prítok z oblasti Dzedovej 
*Ľavostranné: prítok prameniaci východne od obce Parihuzovce v lokalite Na rovinách, Klčský potok (298,4 m n. m.), Vrchpoľský potok, prítok zo severného svahu Prípora (497,8 m n. m.), prítok zo západného svahu Mazúrovho vrchu (498,3 m n. m.) a Sninský potok

## Ústie
Do Cirochy sa vlieva na území mesta Snina v nadmorskej výške cca 208 m n. m.

## Obce
*Parihuzovce
*Pčoliné
*mesto Snina a jeho mestská časť Bramhora

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Cirochy
Kategória:Vodné toky v Bukovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Laboreckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Beskydskom predhorí
Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kolonička

**Kolonička** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, preteká územím okresu Snina. Je to ľavostranný prítok Trnovca, má dĺžku 8,5 km a je tokom VIII. rádu.

*Prameň:* vo Vihorlatských vrchoch  na juhovýchodnom úpätí vrchu Nežabec () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* najprv na sever, obcou Kolonica preteká severozápadným smerom, potom sa esovito stáča a na krátkom úseku pokračuje k ústiu opäť na severozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Vihorlatské vrchy, podcelok Vihorlat, 2.Beskydské predhorie, podcelok Ublianska pahorkatina

*Prítoky:* sprava prítok () zo severovýchodného úpätia Dielu (), spod sedla Kolonický vrch (); zľava niekoľko prítokov z východných svahov vrchu Nežabec, z juhovýchodného svahu Kameňa () a spod kóty 435,8 m

*Ústie:* do Trnovca juhovýchodne od obce Stakčín v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* iba Kolonica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Cirochy
Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Rostov nad Donom

**Rostov nad Donom** (po rusky: Ростов-на-Дону - Rostov-na-Donu) je mesto na juhu európskej časti Ruska. Leží na rieke Don, neďaleko hraníc s Ukrajinou, 46 km od pobrežia Azovského mora. Má 1&nbsp;130&nbsp;305 obyvateľov (2018) a je správnym centrom Rostovskej oblasti a celého Južného federálneho okruhu.

## Dejiny
Mesto bolo založené v roku 1749, onedlho po jeho založení tu vznikla pevnosť a obchodné centrum Temernická colnica. Vďaka vhodnej polohe neďaleko mora sa malé mesto okolo svojej pevnosti postupne rozširovalo. Názov Rostov-na-Donu vo svojej dnešnej podobe vznikol v roku 1796, keď sa vtedajšie mestečko rýchlo vzmáhalo a čoskoro získalo mestské privilégiá. Pomenované bolo podľa biskupa - Svätého Dimitrija Rostovského, pochádzajúceho z Rostova v Jaroslavľskej oblasti.

Vďaka silnému dopravnému ruchu na rieke Don sa rozrastalo tak rýchlo, že už roku 1928 sa sem presťahovali úrady regionálnej správy z Novočerkasska. V rámci boja komunistov proti náboženstvu, po ruskej občianskej vojne a ustanovení komunistickej vlády tu boli zborené dve kedysi dominantné katedrály - Katedrála sv. Alexandra Nevského a Katedrála sv. Juraja v Nachičevane. 

V rokoch 1941 a 1942 mesto dvakrát obsadil Wehrmacht. Začiatkom 90. rokov sa tu po páde ZSSR rozrastala bieda a kriminalita. V priebehu prvého desaťčočia 21. storočia sa ekonomická a sociálna situácia v meste postupne zlepšila. Vznikali nové podniky a iné sa sem usadili z okolitých oblastí.

Počas rusko-ukrajinskej vojny bolo mesto dôležitým logistickým centrom ruských síl a sídlom južného vojenského okruhu, ktorý fakticky viedol inváziu na Ukrajinu. 23. júna 2023 sa mesta bez boja zmocnili jednotky Wagnerovej skupiny, ktorej veliteľ Jevgenij Prigožin dlhšie kritizoval ruské velenie a snažil sa zabrániť plánovanej integrácii ním vedenej súkromnej armády pod plnú kontrolu ruského ministerstva obrany. Prigožinovej jednotky následne začali postupovať na Moskvu s cieľom zosadiť vedenie armády (Šojgu, Gerasimov). Upokojenie situácie nastalo až po intervencii bieloruského prezidenta Lukašenka, ktorý zaistil beztrestnosť Wagnerovej skupiny, ak odíde do Bieloruska. Jednotky sa zastavili asi 200 km od Moskvy.

## Šport
V meste sídli futbalový klub FK Rostov či popredný hádzanársky klub GK Rostov-Don.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Mestá v Rusku
Kategória:Rostovská oblasť
Ondrej Klokoč

**Ondrej Klokoč** (* 17. august 1911, Hačava† 26. marec 1975, Bratislava) bol slovenský komunistický politik, novinár, predseda Slovenskej národnej rady.

## Rodina
* otec: Pavol Klokoč
* matka: Judita rod. Pavlíková 
* manželka: Elena rod. Martinčoková
* synovia: Ivan, Vladimír, Ondrej, Pavol
* brat: Ján
[náhľad|Bývalá škola v [Striežovce|Striežovciach, kde bol v rokoch 1934 až 1944 učiteľom]]
## Život
Jeden z hlavných organizátorov ilegálneho protifašistického hnutia a ozbrojeného boja na Gemeri. Počas Slovenského národného povstania predseda OV KSS a Revolučného národného výboru v Hnúšti, člen povstaleckej Slovenskej národnej rady.

V rokoch 19221927 študoval na gymnáziu v Rimavskej Sobote, 1933 maturoval na Učiteľskom ústave v Banskej Bystrici. Sprvu pôsobil ako učiteľ na viacerých miestach, po oslobodení pracoval vo vysokých politických a štátnych funkciách v oblasti školstva a kultúry, 19491950 predseda KNV v Banskej Bystrici, 19501951 vedúci tajomník KV KSS v Banskej Bystrici, šéfredaktor Pravdy. V rokoch 19681975 pôsobil ako predseda Slovenskej národnej rady.

## Ocenenie
* 1945 - Rad SNP I. triedy
* 1961 - Rad práce
* 1969 - sov. Rad Veľkej vlasteneckej vojny I. st. a Rad republiky

## Literatúra
* *[[Slovenský biografický slovník]]*

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Politici KSS
Kategória:Slovenskí novinári
Kategória:Osobnosti SNP
Kategória:Slovenskí stredoškolskí pedagógovia
Kategória:Šéfredaktori Pravdy
Kategória:Predsedovia SNR
Kategória:Osobnosti z Hnúšte
Rieka (prítok Udavy)

**Rieka** je potok v severovýchodnej časti Slovenska a taktiež v severovýchodnej časti okresu Humenné. Je to pravostranný prítok Udavy a meria 9,5 km. 

Preteká Laboreckou vrchovinou, kde aj pramení, pod Kýčerským grúňom v nadmorskej výške okolo 680 m n. m. Na hornom toku tečie na západ, priberá niekoľko pravostranných prítokov spod Vysokého grúňa (904,9 m n. m.) a stáča sa na juh. Preteká obcou Vyšná Jablonka, zľava priberá prítok z oblasti Ostrého vrchu, za obcou priberá sprava Priedolský potok z oblasti Baranovce. Preteká ešte obcou Nižná Jablonka, tu priberá pravostranný prítok spod Lieštin (665,3 m n. m.) a na území obce sa v nadmorskej výške okolo 298 m n. m. vlieva do Udavy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Udavy
Kategória:Vodné toky v okrese Humenné
Ľubiška

**Ľubiška** je potok na území okresu Humenné, je to pravostranný prítok Laborca s dĺžkou 10 km. 

Pramení v juhozápadnej časti Laboreckej vrchoviny na juhovýchodnom úpätí vrchu Klenová (454,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 365 m n. m. Sprvu tečie severojužným smerom, vstupuje do Ondavskej vrchoviny, preteká cez obec Vyšné Ladičkovce a stáča sa na juhovýchod. Pokračuje cez obec Nižné Ladičkovce, zľava priberá dva dlhšie prítoky, najprv spod Záhoria (345,2 m n. m.), potom spod Dielu (431,3 m n. m.). Na dolnom toku priberá ešte pravostrannú Húšťavu a neďaleko obce Veľopolie sa v nadmorskej výške okolo 165 m n. m. vlieva do Laborca.}

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Laborca
Kategória:Vodné toky v okrese Humenné
Hrišov potok

**Hrišov potok** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, preteká územím okresu Svidník. Je to pravostranný prítok Ladomirky a meria 11,2 km. 

Pramení v severozápadnom výbežku Laboreckej vrchoviny, na slovensko-poľskej štátnej hranici, v nadmorskej výške okolo 610 m n. m. Tečie prevažne severojužným smerom, vstupuje do Ondavskej vrchoviny, preteká obcou Šarbov, sprava priberá prítok spod Lysého vrchu (698,5 m n. m.) a zľava spod Porubského sedla. Pokračuje k obci Medvedie, kde zľava priberá prítok z obce Krajná Porúbka. Následne preteká cez obce Korejovce a Hunkovce, kde sa južne od obce v nadmorskej výške 292 m n. m. vlieva do Ladomirky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Svidník
Olšava (prítok Laborca)

**Olšava** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, na území okresu Medzilaborce. Je to ľavostranný prítok Laborca, ktorý meria 11,8 km. 

Pramení v Laboreckej vrchovine pod masívom Magury v nadmorskej výške okolo  Na hornom toku tečie viac-menej severojužným smerom, preteká Medzilaboreckou brázdou, zľava priberá Čabalovský potok a stáča sa na juhozápad. Sprava priberá prítok () spod Hrabína (), zľava prítok () spod Javorskej () a preteká obcou Čabiny (časť Nižné Čabiny). Neďaleko obce sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Laborca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Laborca
Kategória:Vodné toky v okrese Medzilaborce
Poliansky potok (prítok Chotčianky)

**Poliansky potok** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, preteká územím okresu Stropkov. Je to ľavostranný prítok Chotčianky, meria 11,5 km a je tokom VI. rádu.

Pramení v Laboreckej vrchovine v lokalite Klímov v nadmorskej výške približne 580 m n. m. Najprv tečie severojužným smerom cez Mikovskú brázdu, na krátkom úseku sa stáča na juhozápad a preteká obcou Miková. Sprava priberá prítok spod Pastovne (678,1 m n. m.) a pokračuje na juh. Ďalej tečie cez obec Malá Poľana, zľava priberá Brúsy a stáča sa na juhozápad. Z pravej strany potom priberá prítok (305,2 m n. m.) spod masívu Ždiaru (586,3 m n. m.) a prerezáva sa masívom vrchoviny do susednej Repejovskej brázdy. Tu preteká obcou Havaj, zľava priberá Bystrú a mení smer toku na západ. Zľava ďalej priberá Bystricu a sprava prítok spod Ždiaru (529,1 m n. m.) a tečie cez obec Makovce. Napokon sa stáča sa na severozápad a neďaleko spomenutej obce sa v nadmorskej výške cca 250 m n. m. vlieva do Chotčianky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Stropkov
Bystrica (prítok Polianskeho potoka)

**Bystrica** je krátky potok na území okresu Stropkov, je to ľavostranný prítok Polianskeho potoka a meria 3,6 km. 

Pramení v Laboreckej vrchovine na východnom úpätí vrchu Poľana (506,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 400 m n. m. Sprvu tečie na východ a v Repejovskej brázde sa oblúkom stáča najprv na sever, sprava priberá krátky prítok (309,5 m n. m.), a pokračuje na severozápad. Preteká obcou Havaj, v ktorej sa v nadmorskej výške okolo 275 m n. m. vlieva do Polianskeho potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Stropkov
Vojtovec

**Vojtovec** je riečka v severovýchodnej časti Slovenska, na území okresu Stropkov. Je to ľavostranný prítok Ondavy a meria 16,7 km.

*Prameň:* na okraji Laboreckej vrchoviny pod vrchom Tovarišské (440,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 430 m n. m. GPS súradnice prameňa sú N49°13.778' E21°45.694'  

*Smer toku:* od prameňa na krátkom úseku na sever až severozápad, potom sa stáča na juhozápad, vytvára výrazný oblúk vypnutý k severozápadu a pokračuje juhozápadným smerom, na dolnom toku sa stáča k ústiu na západ

*Geomorfologické celky:* 1.Laborecká vrchovina, 2.Ondavská vrchovina, podcelok Stropkovská brázda

*Prítoky:* sprava spod Radového (431 m n. m.), z obce Potôčky a z oblasti Hlbokého

*Ústie:* do Ondavy pri obci Breznica v nadmorskej výške okolo 168 m n. m. GPS súradnice ústia sú N49°9.661' E21°39.291'.

*Obce:* Veľkrop, Breznička, Vojtovce a Breznica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Stropkov
Brusnička

**Brusnička** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, preteká územím okresu Stropkov. Je to ľavostranný prítok Ondavy a má dĺžku 15,2 km. Na dolnom toku meandruje.

*Prameň:* v Laboreckej vrchovine pod masívom Korunkova v nadmorskej výške okolo 450 m n. m.

*Smer toku:* najprv na západ, od obce Soľník viac-menej severojužným smerom, medzi obcami Kolbovce a Brusnica na juhozápad, odtiaľ k ústiu na západ.

*Geomorfologické celky:* 1.Laborecká vrchovina, 2.Ondavská vrchovina, podcelok Stropkovská brázda

*Prítoky:* sprava z oblasti Hlbokého, zľava prítok (238,5 m n. m.) z obce Korunková, prítok z obce Jakušovce, Krišľovský potok, prítok (174,1 m n. m.) spod Baníkova (422,0 m n. m.)

*Ústie:* do Ondavy východne od obce Nižná Olšava v nadmorskej výške okolo 166 m n. m.

*Obce:* Soľník, Kolbovce a Brusnica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Stropkov
Mirošovec

**Mirošovec** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, na území okresov Bardejov a Svidník. Je to ľavostranný prítok Ondavy a meria 9 km. 

Preteká Mirošovskou brázdou, kde na jej severnom okraji pramení, pod Beskydským priesmykom (590,1 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 480 m n. m. Tečie severojužným smerom cez obce Hutka, Vyšný Mirošov a Nižný Mirošov, v blízkosti ktorej sa v nadmorskej výške 278,7 m n. m. vlieva do Ondavy. Priberá viacero prítokov z oboch strán, dlhšie zľava spod hraničného hrebeňa. Potok výrazne meandruje.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Svidník
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Mostovka (potok)

**Mostovka** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, preteká územím okresu Svidník. Je to ľavostranný prítok Ondavy a meria 11 km. 

Pramení v severozápadnom výbežku Laboreckej vrchoviny v lokalite Kuchtovce v nadmorskej výške okolo 580 m n. m. Tečie prevažne severojužným smerom, sprava priberá prítok (506,8 m n. m.) spod Kuchtovského sedla a vstupuje do Ondavskej vrchoviny. Preteká cez obec Kečkovce a južne od obce sa zarezáva do flyšového pásma, pričom na ľavom brehu odkrýva flyšové súvrstvie (tzv. Magurský flyš). Vteká do Mirošovskej brázdy, preteká obcou Vyšný Orlík a priamo v obci ústi v nadmorskej výške okolo 265 m n. m. do Ondavy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Svidník
Svidničianka

**Svidničanka** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, na území okresu Svidník. Je to pravostranný prítok Kapišovky a meria 11,2 km.

Pramení v severozápadnom výbežku Laboreckej vrchoviny pod sedlom Tepajec () v nadmorskej výške okolo . Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom cez Havranec, zľava priberá Mazgalicu a pokračuje cez obec Dlhoňa. Stáča sa na juh a vstupuje do Ondavskej vrchoviny, preteká cez obec Svidnička a sprava priberá Vápeník. Na dolnom toku pokračuje cez Kružlovú, stáča sa juhojuhovýchod a pri obci Kapišová sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Kapišovky. Na dolnom toku výraznejšie meandruje.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Svidník
Kategória:Vodné toky v Laboreckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kapišovka

**Kapišovka** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, preteká územím okresu Svidník. Je to pravostranný prítok Ladomirky a meria 13,8 km. Medzi obcami Nižná Pisaná a Kapišová preteká Údolím smrti, kde sú rozmiestnené exponáty prírodného múzea karpatsko-duklianskej operácie 2. svetovej vojny. Na dolnom toku výrazne meandruje.

*Prameň:* v Laboreckej vrchovine na južnom svahu vrchu Stávok (752,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 670 m n. m., neďaleko slovensko-poľskej štátnej hranice

*Smer toku:* prevažne severojužný, pričom na hornom toku vytvára výrazný oblúk vypnutý na východ (pri obci Vyšná Pisaná)

*Geomorfologické celky:* 1.Laborecká vrchovina, 2.Ondavská vrchovina

*Prítoky:* sprava z oblasti Pisanského lesa, Žabí potok, Levkovec (302,2 m n. m.), Svidničianka, zľava spod Skalného (714,9 m n. m.), Dobroslavský potok, prítok spod Krivíka (441,8 m n. m.) a Černinec

*Ústie:* do Ladomirky severovýchodne od Svidníka v nadmorskej výške 237,6 m n. m.

*Obce:* Vyšná Pisaná, Nižná Pisaná a Kapišová

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ondavy
Kategória:Vodné toky v okrese Svidník
Cerninka

**Cerninka** je potok v severovýchodnej časti Slovenska, v Šariši, preteká územím okresov Svidník a Bardejov. Je to ľavostranný prítok Tople, má dĺžku 10 km a je tokom VI. rádu. Koryto sa výrazne horizontálne vlní, vytvára početné väčšie oblúky aj menšie meandre.

## Prameň
Pramení v Ondavskej vrchovine pod Makovickým sedlom (513,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 500 m n. m.

## Smer toku
Potok tečie prevažne na juh až juhojuhozápad.

## Geomorfologické celky
*Ondavská vrchovina

## Prítoky
*Pravostranné: Kurimka, Hažlínka, prítok spod Lazinára (405,8 m n. m.)
*Ľavostranné: Šindliarka (268,6 m n. m.), Lipovka, Trosťa

## Ústie
Do Tople ústi južne od obce Dubinné v nadmorskej výške 209,7 m n. m.

## Obce
*Cernina
*Ortuťová
*Šašová 
*Dubinné (okrajom obce)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Kategória:Vodné toky v okrese Svidník
Kadaň

**Kadaň** môže byť názov pre:

* české mesto v Podkrušnohorí, pozri Kadaň (mesto)
* vodný tok na Podunajskej nížine, pozri Kadaň (prítok Nitry)