Janko Kersnik

náhľad|Hrob Janka Kersnika v Brde pri Lukovici
**Janko Kersnik** (* 4. september 1852, Brdo pri Lukovici, Slovinsko† 28. júl 1897, Ľubľana) bol slovinský spisovateľ, politik a notár.

## Životopis
Janko Kersnik sa narodil v ušľachtilej rodine otcovi Jožetovi a matke Berte Hoffern na Brdskom hrade blízko Lukovice. Navštevoval gymnázium v Ľubľane, ale neukončil ho, preto ho Fran Levec učil doma a inšpiroval ho do písania slovinskej literatúry. V roku 1868 začal študovať právo na Viedenskej univerzite, potom v štúdiu pokračoval na Univerzite v Grazi, kde štúdium ukončil v roku 1874. Stal sa stážistom v kancelárii finančného prokurátora v Ľubľane a v roku 1878 prevzal funkciu notárskeho zástupcu v Brde. V roku 1880 zložil notársku skúšku. V roku 1883 bol prvýkrát zvolený za poslanca. Neskôr bol zvolený za predsedu odboru Poľnohospodárskej spoločnosti a na jar roku 1885 bol zvolený za starostu obce Lukovica. Oženil sa s Alojzijou Tavčar, dcérou ľubľanského hoteliéra a majiteľa pôdy. V roku 1889 bol znovu zvolený do provinčného zhromaždenia. Zomrel 28. júla 1897. Je podľa neho pomenovaná *Základná škola Janka Kersnika* v Brde pri Lukovici.

## Tvorba
Začal písať nemecké básne, ale pod vplyvom Levca prestal a prešiel k písaniu slovinských básní. Potom začal písať prózu, ktorú písal po zvyšok svojho života. V roku 1866, časopis „Slovenski glasnik“ vydal jeho prvú báseň *Gomila* a neskôr *Ljubav do doma, Slavec*, *Obraz*, *Roža in skala*, *Sred voda*, *Roža na tujem*, *Sanje*. V roku 1869 vydal cyklus básní s názvom *Raztreseno cvetje*.

Najprv sa v Slovinskom národe objavila *Muhasta pisma*, potom cyklus osemnástich fejtónov *Nedeljska pisma*. *Muhasta pisma* obsahovali vtipy na úkor vtedajšieho provinčného prezidenta Auersperga, takže väčšinu zabavila polícia. Písal tiež o starých Slovincoch, nemeckých skautoch a politike. *Pisma iz Gradca* sú všeobecnejšej povahy. V pôstnych listoch však písal satiricky proti kňazom a konzervatívnej politike. V niektorých častiach sa podpísal ako Baptista.

Publikoval aj divadelné recenzie. V deň 70. narodenín Bleiweisovi napísal jednoaktovku s názvom *Berite Novice*. Prvý rozsiahly román *Na Žerinjah* napísal v roku 1875. Publikoval ho v Jurčičovej Slovinskej knižnici. Medzi jeho najdôležitejšie diela z meštianskeho života patria romány *Ciklamen* (r. 1883) a *Agitator* (r. 1885) a poviedka *Jara gospoda* (r. 1893). Tieto boli postupne publikované v mesačníku „Ljubljanski zvon“ v rokoch 1887 - 1890. Bol úspešný aj v dlhších ľudových rozprávkach ako napríklad *Kako je stari Molek tatu iskal*, *Znojilčevega Marka božja pot*, *Za čast*, *Rejenčeva osveta*. Jeho humor ukazujú humoresky *Dva adjutanta*, *Nova železnica*, *Dohtar Konec in njegov konj* a *Kolesarjeva snubitev*. Napísal tiež dlhú poviedku *Gospod Janez*, ktorá vychádzala vo Zvone od júna do decembra 1884. Publikoval niekoľko krátkych literárnych diel.

## Najslávnejšie diela
náhľad|Rokovnjači, 1882

* *Na Žerinjah*, 1876
* *Rokovnjači* - doplnil po smrti Josipa Jurčiča, 1881
* *Lutrski ljudje*, 1882
* *Ciklamen*, 1883
* *Gospod Janez*, 1884
* *Agitator*, 1885
* *Testament*, 1887
* *Dohtar Konec in njegov konj*, 1888
* *Kako je stari Molek tatu iskal*, 1889
* *Kmetske slike*, 1891
* *Jara gospoda*, 1893
* *Očetov greh*, 1894

## Referencie

## Literatúra
* Miran Hladnik: Kersnikova ''Jara gospoda''. Janko Kersnik: Jara gospoda. Ľubľana: Karantanija, 1996. 97–120.
* Miran Hladnik: Janko Kersnik. *Slovenska pisateljska pot*. Ľubľana, 2013. 116–119.

## Pozri aj
* Zoznam slovinských spisovateľov 
* Slovinská literatúra

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Janko Kersnik, *Slovenski biografski leksikon 1925–1991*. Elektronska izdaja. Ljubljana: SAZU, 2009.

Kategória:Slovinskí spisovatelia
Kategória:Slovinskí politici
Kategória:Absolventi Viedenskej univerzity
Kategória:Úmrtia na tuberkulózu
Kategória:Absolventi Univerzity v Graze