Movses Chorenaci

Svätý **Movses Chorenaci** (iné mená pozri nižšie; podľa tradície žil 5. storočí, * okolo 410, Chorénaokolo 490 / † 487 / niektoré výskumy ho datujú až do 8.9. storočia) bol arménsky vedec a spisovateľ, najvýznamnejší raný arménsky historik, autor diela *Dejiny Arménska.* V diele popísal dejiny arménskeho národa až do smrti Mesropa Maštoca. Býva označovaný za otca arménskej literatúry či za otca arménskej histórie alebo za arménskeho Herodota. Hoci nebol prvým arménskym historikom, ako prvý z nich vyvinul explicitnú historiografickú filozofiu. Arménska apoštolská cirkev ho uctieva ako svätého, jeho sviatok slávia spolu s ostatnými svätými prekladateľmi.
  
## Mená
* **Mojžiš Chorénsky**
* **Mojžiš z Chorény**, **Mojžiš z Chorénu
* 
* , prepisy: **Movses Chorenaci**, Moses Chorenac'i, Movsés Xorenaci 
Niekedy býva nesprávne zamieňaný s iným arménskym historikom s menom [[Movses Daschuranci]] (aj Mojžiš Daschuranci***' či Movses Kalankatuaci) žijúcim približne v 9.10. storočí.

[[Súbor:Buste de Movses Khorenatsi (Moïse de Khorène) au Matenadaran.JPG|náhľad|Chorenaciho busta|vľavo]]
== Autor ==
O Movsesovom  živote sa veľa nevie. Narodil sa neznámo kedy v meste Chorén (alebo Choréna), ktoré nie je presne identifikované. Samotný Movses sa označoval za žiaka svätých [[Mesrop Maštoc|Mesropa]] a [[Sahak Veľký|Sahaka]], a teda za žiaka Mesropovej školy. Mal sa podieľať na preklade [[Biblia|Biblie]] do arménčiny. Na ich podnet mal odísť študovať do [[Alexandria|Alexandrie]] a [[Konštantínopol]]a, mal navštíviť aj [[Rím]], [[Jeruzalem]] a [[Sýria|Sýriu]]. Po príchode do rodného [[Arménsko|Arménska]] sa mal venovať prekladaniu a písaniu diel. Viaceré [[Anachronizmus|anachronizmy]], ako aj chvála rodu [[Bagratovci|Bagratovcov]] a zatracovania [[Mamikonjanovci|Mamikonjanovcov]] viedli k tomu, že mnohí bádatelia Chorenaciho život datovali až o niekoľko storočí neskôr (nie skôr ako do 8. storočie). Tomu môže nasvedčovať i fakt, že prvé výslovné zmienky o jeho diele pochádzajú až z deviateho storočia ([[Tovma Arcruni]]).

== Dielo ==
[[Súbor:Moses of Chorene.jpg|náhľad|Movses v[[Postbyzantské umenie#Iluminácie#Gruzínsko a Arménsko| arménskom iluminovanom rukopise]] zo 14. storočia]]

* *Dejiny Arménska* / *Dejiny Arménov* alebo len *Dejiny* (, 483485)

Práca sa skladá z troch častí. Prvou je prehistória Arménska, druhou dejiny od [[Alexander Veľký|Alexandra]] po smrť [[Trdat|Trdata]] a tretia časť sa zaoberá obdobím od smrti Trdata do smrti svätých [[Sahak Veľký|Sahaka]] a [[Mesrop Maštoc|Mesropa Maštoca]] (439). Dielo je pochvalou [[Arménsko|Arménska]] a rodu [[Bagratovci|Bagratovcov]]. Venované bolo neznámej osobe menom Sahak Bagratovec. Autor údajne čerpal z bohatých [[Ninive|ninivských]] archívoch. V skutočnosti však čerpá najmä z diel preložených do dávnej [[Arménčina|arménčiny]]. Medzi prameňmi sa nachádzali aj diela pohanských autorov. Medzi ne patrí *Poéma o Alexandrovi Veľkom* od [[Pseudo-Kallistenes|Pseudo-Kallistena]], *Progymnasmata* od [[Theónas|Theóna]], *Scholia* od [[Nonnos|Nonna]], diela [[Jozef Flavius|Jozefa Flavia]] či z [[Filón Alexandrijský|Filónovho]] diela *Kniha Chrie*. Z kresťanských prameňov použil diela raných cirkevných historikov [[Eusebios z Kaisareie|Eusebia]], [[Sokrates Scholastikos|Sokrata Scholastika]], kroniku sýrskeho historika [[Ióannes Malalas|Ióanna Malalu]], dielo [[Gregor Naziánsky|Gregora Naziánskeho]]. Významným zdrojom bola aj [[Biblia]]. Autor čerpal aj z ústnej tradície a ľudovej slovesnosti a arménskych prameňov ([[Koriun]], Lazarus, Faustus, [[Agathangelos]]). Perzské pramene podľa vlastných slov v úvode diela nepoužíva, pretože za matku a živiteľku múdrosti považuje [[Staroveké Grécko|Grécko]]. Spoľahlivosť diela je stále pochybná, avšak i tak ide o cenný prameň raných arménskych dejín.

[[Dejiny Arménska]] autor spája s biblickými dejinami [[Izraeliti|Izraela]] a so starovekými dejinami. Popisuje v nich okrem iného aj príbeh o legendárnom kráľovi [[Abgar|Abgarovi]], ktorému pripisuje arménsky pôvod. V druhej knihe sa venuje postaveniu [[Arménske kráľovstvo (starovek)|Arménska]] ako medzníka medzi [[Staroveký Rím|Rímskou ríšou]] a [[Partská ríša|Partmi]]. Tretia kniha pojednáva o Arménsku medzi [[Byzantská ríša|Byzanciou]] a [[Novoperzská ríša|Peržanmi]]. Končí sa lamentáciou nad koncom [[Arsakovci|arsakovskej]] dynastie a zvýraznením úlohy dynastie [[Bagratovci|Bagratovov]] pri konsolidácii národnej identity.

* Movsesovi je pripisovaných aj viacero ďalších diel, medzi nimi knihy: *Rétoriky* (*De tropis*), *Homílie o premenení*, *Život svätej Hripsime a družiek*. Kedysi mu bolo pripisované aj dielo *Geografia (Ascharhacojc)'', to je dnes priznávané Ananiášovi zo Širaku.

## Referencie
 
 

Kategória:Kronikári
Kategória:Osoby s neistým dátumom narodenia
Kategória:Osoby s neistým dátumom úmrtia
Kategória:Arménski spisovatelia
Kategória:Arménski historici
Kategória:Arménski prekladatelia
Kategória:Arménski vedci
Kategória:Arménski orientálni ortodoxní svätci