open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1899

## Udalosti
* 4. február – bol založený nemecký futbalový klub SV Werder Brémy
* 6. marec – nemecká firma Bayer AG patentovala Aspirin
* vznik prvej talianskej automobilky FIAT
* 29. november – bol založený španielsky futbalový klub FC Barcelona
*založila sa automobilka Berliet

## Narodenia
* 11. január – Miloš Alexander Bazovský, slovenský maliar († 1968)
* 12. január – Paul Hermann Müller, švajčiarsky chemik († 1965)
* 21. marec – Louis Adamic, americký spisovateľ († 1951)
* 24. marec – R. A. Dvorský, český skladateľ, kapelník, klavirista, spevák, herec a vydavateľ († 1966)
* 27. marec – Gloria Swansonová, americká filmová herečka († 1983)
* 24. apríl – Oscar Zariski, americký matematik († 1986)
* 8. máj – Friedrich August von Hayek, rakúsky ekonóm († 1992)
* 10. máj – Otakar Borůvka, český matematik († 1995)
* 31. máj – Leonid Maximovič Leonov, ruský spisovateľ († 1994)
* 28. máj – Jozef Smida slovenský bankový úradník a protinacistický bojovník († 1962)
* 14. jún – Jasunari Kawabata, japonský spisovateľ, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru za rok 1968 († 1972)
* 29. jún – Carlyle Smith Beals, kanadský astronóm († 1979)
* 30. jún – Max Theiler, juhoafrický lekár a virológ, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu († 1972)
* 30. jún – František kardinál Tomášek, český katolícky kňaz, pedagóg a teológ, pražský arcibiskup a český prímas († 1992)
* 1. júl – Charles Laughton, britský herec, režisér a producent († 1962)
* 7. júl – George Cukor, americký filmový režisér († 1983)
* 17. júl – James Cagney, americký herec († 1986)
* 21. júl – Ernest Hemingway, americký spisovateľ († 1961)
* 10. august – Ján Vesel, významný slovenský včelár († 1971)
* 13. august – Alfred Hitchcock, britský filmový režisér († 1980)
* 24. august – Albert Claude, belgický biológ, nositeľ Nobelovej ceny († 1983)
* 24. august – Ferhát Abbás, alžírsky politik a bojovník za jeho nezávislosť († 1985)
* 4. september – Ida Kamińska, poľská herečka († 1980)
* 5. september – Werner Espé, nemecký fyzik a elektrotechnik († 1970)
* 19. september – Emil Belluš, slovenský architekt († 1979)
* 29. september – László Bíró, maďarský vynálezca († 1985)
* 4. október – Franz Jonas, rakúsky politik a prezident († 1974)
* 19. október – Miguel Ángel Asturias, guatemalský básnik, spisovateľ a diplomat, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru († 1974)
* 24. október – Ferhát Abbás, alžírsky politik († 1985)
* 2. december – Peter Hermann Adler, americký dirigent († 1990)
* 16. december – Oľga Borodáčová, slovenská herečka († 1986)
* 25. december – Humphrey Bogart, americký herec († 1957)
* 31. december – Alexandr Nikolajevič Dejč, ruský astronóm († 1986)

## Úmrtia
* 16. február – Félix Faure, francúzsky politik a 7. prezident Francúzska (* 1841)
* 20. apríl – Charles Friedel, francúzsky chemik (* 1832)
* 3. jún – Johann Strauss ml., hudobný skladateľ, nazývaný aj "kráľom valčíkov" (* 1825)
* 12. júl – Jozef Kvetoslav Holub, slovenský pedagóg (* 1820)
* 10. august – Robert Wilhelm Bunsen, nemecký chemik (* 1811)


1899
1807

## Udalosti
* 7. a 9. júla –  v Tilsite bol uzavretý Tylžský mier medzi Pruskom, Ruskom a Francúzskom

## Narodenia
* 6. január – Jozef Maximilián Petzval, fyzik, matematik a vynálezca spišsko-nemeckého pôvodu († 1891)
* 17. január – Karol Scherz, kňaz a ľudomil († 1888)
* 4. júl – Giuseppe Garibaldi, taliansky národný hrdina, generál († 1882)
* 15. august – Jules Grévy, francúzsky politik a 4. prezident Francúzska  († 1891)
* 18. august – Charles Francis Adams, americký diplomat († 1886)
* 18. september – Karel Slavoj Amerling, český pedagóg, lekár a filozof († 1884)

## Úmrtia
* 4. apríl – Jérôme Lalande, francúzsky matematik a astronóm (* 1732)


1807
1806

## Udalosti
*6. apríl – rozpad Svätej rímskej ríše nemeckého národa

## Narodenia

* 6. marec – Elizabeth Barrettová Browningová, anglická poetka († 1861)
* 20. máj – John Stuart Mill, anglický filozof, logik a ekonóm († 1873)
* 27. jún – Augustus De Morgan, škótsky logik a matematik († 1871)
* 10. august – Arunah Shepherdson Abell, americký vydavateľ († 1888)
* 16. november – Karol Kuzmány, slovenský spisovateľ († 1866)

## Úmrtia
* 13. február – Samuel Ambrozi, slovenský novinár a spisovateľ (* 1748)
* 23. august – Charles Augustin de Coulomb, francúzsky fyzik a inžinier (* 1736)


1806
1805

## Udalosti
* 21. október – Bitka pri Trafalgare, víťazstvo loďstva Spojeného kráľovstva nad spojenou flotilou Francúzska a Španielska
* 2. december – Bitka troch cisárov pri Slavkove, v ktorej zvíťazila Napoleonova armáda nad spojeneckými vojskami Ruska a Rakúska.

## Narodenia

* 26. január – Ján Still, slovenský učiteľ a horský vodca († 1890)
* 27. január – Žofia Bavorská, bavorská princezná, matka cisára Františka Jozefa I. († 1872)
* 13. február – Peter Gustav Lejeune Dirichlet, nemecký matematik († 1859)
* 3. marec – Jonas Furrer, prvý prezident Švajčiarska († 1861)
* 2. apríl – Hans Christian Andersen, dánsky spisovateľ († 1875)
* 29. júl – Alexis de Tocqueville, francúzsky politik a historik († 1859)
* 4. august – William Rowan Hamilton, írsky matematik, fyzik a astronóm († 1865)
* 19. november – Ferdinand de Lesseps, francúzsky diplomat a podnikateľ († 1894)

## Úmrtia
* 9. máj – Friedrich von Schiller, nemecký dramatik, lyrik, estetik a historik (* 1759)
* 21. október – Horatio Nelson, britský admirál, padol vo víťaznej bitke pri Trafalgare (* 1758)
* 24. november – Peter Madáč, slovenský lekár (* 1729)


1805
1804

## Narodenia
* 5. február – Johan Ludvig Runeberg, fínsko-švédsky básnik († 1877)
* 12. február – Heinrich Lenz, nemecký fyzik († 1865)
* 8. marec – Alvan Clark, americký astronóm a zakladateľ rodiny výrobcov teleskopov († 1887)
* 14. marec – Johann Strauss st., rakúsky skladateľ († 1849)
* 5. apríl – Matthias Jakob Schleiden, nemecký botanik († 1881) 
* 13. máj – Alexej Stepanovič Chomiakov, ruský filozof († 1860) 
* 1. jún – Michail Ivanovič Glinka, ruský hudobný skladateľ († 1857)
* 24. jún – Štefan Ladislav Endlicher, rakúsky botanik († 1849)
* 1. júl – George Sand, francúzska spisovateľka († 1876) 
* 4. júl – Nathaniel Hawthorne, americký spisovateľ († 1864) 
* 28. júl – Ludwig Andreas Feuerbach, nemecký filozof († 1872)
* 8. september – Eduard Mörike, nemecký spisovateľ a básnik († 1875) 
* 24. október – Wilhelm Eduard Weber, nemecký fyzik († 1891)
* 23. november – Franklin Pierce, 14. prezident USA († 1869)
* 10. december – Carl Gustav Jacob Jacobi, nemecký (pruský) matematik židovského pôvodu († 1851)
* 16. december – Viktor Jakovlevič Buňakovskij, ruský matematik († 1889)
* 22. december – Louis Clément Breguet, francúzsky hodinár, fyzik a vynálezca († 1883)
* 23. december – Charles Augustin Sainte-Beuve, francúzsky literárny kritik († 1869)

## Úmrtia
* 4. február – Dru Drury, anglický zlatník a entomológ (* 1725)
* 6. február – Joseph Priestley, anglický filozof a chemik (* 1733)
* 12. február – Immanuel Kant, nemecký filozof (* 1724)
* 26. marec – Wolfgang Kempelen, vedec, polytechnik (* 1734)
* 9. apríl – Jacques Necker, francúzsky štátnik (* 1732)
* 18. jún – Mária Amália Habsbursko-lotrinská, parmská vojvodkyňa, dcéra Márie Terézie (* 1746)
* 12. júl – Alexander Hamilton, americký právnik, štátnik, finančník a politický teoretik (* 1755)
* 20. september – Pierre Méchain, francúzsky astronóm (* 1744)
* 15. október – Antoine Baumé, francúzsky chemik (* 1728)
* 24. december – Martin Vahl, nórsky botanik (* 1749)


1804
1803

## Udalosti
* 1. marec – Ohio sa stalo 17. štátom USA
* 3. máj – Napoleon I. predal Louisianu Spojeným štátom

## Narodenia
* 24. apríl – Alexander Duchnovič, rusínsky národný buditeľ, spisovateľ a gréckokatolícky farár († 1865)
* 25. máj – Ralph Waldo Emerson, americký filozof a spisovateľ († 1882)
* 24. júl – Adolphe Adam, francúzsky hudobný skladateľ († 1856)
* 13. august – Vladimir Fiodorovič Odojevskij, ruský spisovateľ († 1869)
* 19. september – Mária Anna Savojská, rakúska cisárovná ako manželka Ferdinanda I. († 1884)
* 28. september – Prosper Mérimée, francúzsky spisovateľ († 1870)
* 29. september – Jacques Charles François Sturm, švajčiarsko-francúzsky matematik († 1853)
* 23. november – Fiodor Ivanovič Ťutčev, ruský básnik, diplomat a publicista  († 1873)
* 29. november – Christian Johann Doppler, rakúsky fyzik († 1853)
* 29. november –  Gottfried Semper, nemecký architekt († 1879)
* 11. december – Hector Berlioz, francúzsky hudobný skladateľ († 1869)
* 31. december – Johann Carl Fuhlrott, nemecký prírodovedec a amatérsky archeológ († 1877)

## Úmrtia
* 18. január – Sylvain Maréchal, francúzsky filozof, zástanca materializmu a ateizmu (* 1750)
* 14. apríl – Krištof Bartolomej Anton Migazzi, rakúsky arcibiskup a kardinál (* 1714)
* 5. september – Pierre Choderlos de Laclos, francúzsky spisovateľ (* 1741)
* 2. október – Samuel Adams, americký politik, spisovateľ a politický filozof (* 1722)
* 18. december – Johann Gottfried Herder, nemecký filozof, generálny superintendent vo Weimare (* 1744)
* Pafnutij Sergejevič Baturin, ruský osvietenec (* asi 1740)


1803
1802

## Udalosti
* 27. marec – Mier v Amiens skončil vojnu medzi Britániou a Francúzskom trvajúcu od roku 1793
* 19. máj – Napoleon Bonaparte založil Rad čestnej légie
* založená Kráľovská vojenská akadémia Sandhurst v Británii
* založená americká vojenská akadémia vo West Point

## Narodenia
* 31. január – Nils Ericson, švédsky inžinier, staviteľ a vojak († 1870)
* 6. február – Charles Wheatstone, britský vedec a vynálezca († 1875)
* 26. február – Victor Hugo, francúzsky spisovateľ († 1885)
* 9. apríl – Elias Lönnrot, fínsky spisovateľ († 1884)
* 6. máj – Charles Nicolas Aubé, francúzsky lekár a entomológ († 1869)
* 25. máj – Johann Friedrich von Brandt, nemecký prírodovedec († 1879)
* 1. jún – Charles Lenormant, francúzsky archeológ, helenista a numizmatik († 1859)
* 12. jún – Harriet Martineauová, anglická spisovateľka a sociologička († 1876)
* 24. júl – Alexandre Dumas starší, francúzsky spisovateľ († 1870)
* 5. august – Niels Henrik Abel, nórsky matematik († 1829)
* 25. august – Nikolaus Lenau, rakúsky básnik († 1850)
* 19. september – Ľudovít Košut, maďarský politik, spisovateľ a revolucionár († 1894)
* 30. september – Antoine-Jérôme Balard, francúzsky chemik († 1876)
* 25. október – Richard Parkes Bonington, anglický romantický maliar-krajinkár († 1828)
* 14. november – August Friedrich Pott, nemecký jazykovedec († 1887)
* 30. november – Friedrich Adolf Trendelenburg, nemecký filozof († 1872)
* 15. december – János Bolyai, maďarský matematik († 1860)
* 17. december – František Karol Habsburský, rakúsky arcivojvoda († 1878)
* 27. december – Thomas Fearnley, nórsky maliar († 1842)

## Úmrtia
* 9. február – Martin Lauček, slovenský evanjelický kňaz, prekladateľ a náboženský spisovateľ (* 1732)
* 21. marec – Augustín Doležal, slovenský básnik, evanjelický kňaz a učiteľ (* 1737)
* 1. apríl – Joseph Duplessis, francúzsky maliar (* 1725)
* 11. apríl – Juraj Papánek, slovenský historik, katolícky kňaz (* 1738)
* 18. apríl – Erasmus Darwin, britský lekár, filozof, vynálezca a básnik (* 1731)
* 22. máj – Martha Washingtonová, prvá dáma USA ako manželka Georgea Washingtona (* 1731)
* 22. júl – Marie François Xavier Bichat, francúzsky anatóm a fyziológ (* 1771)
* 10. august – Aepinus, nemecký fyzik (* 1724)
* 19. september – Lujza Mária Neapolsko-sicílska, veľkovojvodkyňa toskánska (* 1773)
* 24. september – Alexandr Nikolajevič Radiščev, ruský spisovateľ, filozof a revolucionár (* 1749)
* 26. september – Jurij Vega, slovinsko-rakúsky generál, matematik a fyzik (* 1754)
* 9. október – Ferdinand Parmský, parmský vojvoda (* 1751)
* 30. október – Charles Alexandre de Calonne, francúzsky minister financií za vlády Ľudovíta XVI. (* 1734)


1802
1808

## Udalosti
* USA prijali zákon zakazujúci dovoz otrokov

## Narodenia
* 13. január – Salmon P. Chase, americký sudca, právnik a politik († 1873)
* 27. január – David Strauss, nemecký teológ, filozof a spisovateľ († 1874)
* 4. február – Josef Kajetán Tyl, český dramatik a spisovateľ († 1856)
* 7. apríl – František Matouš Klácel, český filozof a teológ († 1882)
* 8. apríl – Albert Fuchs, slovenský fyzik († 1894)
* 9. apríl – Philipp Christoph Zeller, nemecký entomológ († 1883)
* 20. apríl – Napoleon III., francúzsky cisár († 1873)
* 19. máj – Ján Horárik, slovenský filozof, novinár a publicista († 1864)
* 22. máj – Gérard de Nerval, francúzsky spisovateľ († 1855)
* 3. jún – Jefferson Davis, americký politik († 1889)
* 6. júl – Johann Gustav Droysen, nemecký hermeneuticky orientovaný historik († 1884)
* 13. júl – Patrice de Mac Mahon, francúzsky šľachtic, maršal a 3. prezident Francúzska († 1893)
* 6. september – Abdalkádir, alžírsky emir a národný hrdina († 1883)
* 5. október – Wilhelm Weitling, nemecký filozof, predstaviteľ utopického komunizmu († 1871)
* 29. december – Andrew Johnson, 17. prezident USA († 1875)

## Úmrtia
* 3. marec – Johann Christian Fabricius, dánsky ekonóm, zoológ a entomológ (* 1745)
* 26. apríl – Jean-Baptiste Pillement, francúzsky maliar a dizajnér (* 1728)
* 5. máj – Pierre Jean Georges Cabanis, francúzsky filozof, osvietenec a lekár (* 1757)
* 19. jún – Alexander Dalrymple, britský geograf a hydrograf (* 1737)
* 11. september – José Celestino Mutis, španielsky botanik a matematik (* 1732)
* 22. september – Mária Alžbeta Habsbursko-lotrinská, rakúska arcivojvodkyňa, dcéra Márie Terézie (* 1743)


1808
1801

## Udalosti
* 13. jún – otvorenie divadla Theater an der Wien, ktoré sa koncom 19. a začiatkom 20. storočia stalo dejiskom svetových premiér mnohých známych operiet

## Narodenia
* 1. február – Paul Émile Maximilien Littré, francúzsky filozof († 1881)
* 21. február – John Henry Newman, anglikánsky teológ († 1890)
* 6. apríl – William Hallowes Miller, britský mineralóg († 1880)
* 19. apríl – Gustav Theodor Fechner, nemecký filozof († 1887)
* 30. jún – Frédéric Bastiat, francúzsky ekonóm († 1850)
* 27. júl – George Biddell Airy, britský fyzik a kráľovský astronóm († 1892)
* 16. október – Josip Jelačič, chorvátsko-dalmatínsko-slavónsky bán († 1859)
* 3. november – Vincenzo Bellini, taliansky hudobný skladateľ († 1835)

## Úmrtia
* 25. marec – Novalis, nemecký filozof, spisovateľ a básnik (* 1772)
* 28. marec – Ralph Abercromby, britský generál (* 134)
* 23. september – Juraj Pray, uhorský historik (* 1723)
* 9. november – Karel Stamic, nemecký huslista (* 1745)


1801
Meteorický roj

náhľad|vpravo|Meteorický roj
[náhľad|vpravo|[Leonidy pri pohľade z vesmíru]]

**Meteorický roj** je zvýšený výskyt meteorov pohybujúcich sa priestorom po rovnobežných dráhach. Veľmi hustý meteorický roj (keď možno voľným okom pozorovať tisíce - až stotisíc - meteorov za hodinu) sa volá **meteorický dážď**.

Od najstarších časov si ľudstvo všímalo príval meteorov, ktoré zdanlivo prúdili z jedného konkrétneho bodu oblohy v určitom čase roka. Tieto prívaly, teraz nazývané *meteorické roje*, sú produktmi malých kozmických úlomkov vnikajúcich do atmosféry vo veľmi vysokých rýchlostiach. Bežne, keď sa hovorí o meteorických rojoch tak sa myslia tie, ktoré sú pozorovateľné zo Zeme, vo všeobecnosti sú ale možné na každom telese s dostatočne hustou atmosférou. Zakaždým, keď kométa preletí popri Slnku, uvoľní z povrchu pôsobením slnečného vetra veľké množstvo malých čiastočiek, ktoré sa časom rozplynú okolo celej obežnej dráhy kométy, vytvoria „prúd“ meteoroidov. V prípade, že sa obežné dráhy týchto častíc a Zeme prekrížia v nejakom bode, Zem prejde týmto prúdom. Trvá to niekoľko dní až týždňov, každý rok v tom istom čase, čo spôsobuje meteorický roj. Veľmi hustý roj sa označuje *meteorický dážď*, vtedy je možné vidieť voľným okom až niekoľko stoviek až tisíc meteorov za hodinu. Niektoré roje nie sú viditeľné v noci ale počas dňa, označujú sa *denné roje*. Tie sa dajú pozorovať jedine metódami rádiovej astronómie.

Pretože čiastočky meteorického roja sa všetky pohybujú v paralelných dráhach a tou istou rýchlosťou, pre pozorovateľa pod nimi vyzerajú, že sa šíria z jedného bodu na oblohe tzv. radiantu. Tento jeden vyžarujúci bod je spôsobený efektom perspektívy, podobný železničným koľajam zbiehajúcim sa v jednom bode strácajúcom sa za horizontom, ak sa človek pozerá z miesta uprostred koľají. Meteorický roj nesie meno podľa súhvezdia, v ktorom leží jeho radiant, tak napr. Leonidy majú radiant v súhvezdí Leva, Orionidy v súhvezdí Orión a podobne. Výnimkou je len roj Kvadrantidy, ktorého radiant je v súhvezdí Pastier. Tento roj bol totiž pomenovaný v čase, keď existovalo súhvezdie Quadrans Muralis.

## Pozri aj
* Meteor
* Leonidy
* Geminidy
* Perzeidy
* Zoznam meteorických rojov
* Asteroidy

## Externé odkazy

Pozn.: všetko v angličtine
* Medzinárodná meteorárska organizácia
* Americká meteorárska spoločnosť
* Meteorické roje , od *Gary W. Kronk* 
* Meteorické roje, zo *Sky and Telescope*
* Nastávajúce meteorické roje, zo *Sky and Telescope*
* Základy pozorovania meteorov, zo *Sky and Telescope*

Kategória:Planetológia
Slúžnovský okres

**Slúžnovský okres** alebo **slúžnovský obvod** (lat. *processus/ reambulatio*, , ) je názov administratívnej jednotky v Uhorsku (potom krátko aj v Česko-Slovensku), z ktorej pozostávali župy/stolice.

Boli vytvorené začiatkom 13. storočí s cieľom zjednodušiť administratívu. Spočiatku bola každá stolica/župa rozdelená na štyri slúžnovské okresy, neskôr sa ich počet menil, niektoré stolice mali len dva okresy iné aj päť. Počet slúžnovských okresov od 18. storočia stúpal. 

Každý okres sa ďalej delil na obvody - **circuli**, ktorých zvyčajne bolo 2-6.

## Jozefínska reforma (1785 - 1790)
Prvá (dočasná) reforma v rozdelení a počte týchto okresov nastala až počas reforiem Jozefa II., kedy sa ich hranice upravili tak, aby boli čo najdostupnejšie obyvateľom okresu. Kráľovskí komisári, ktorí mali župy rozdeliť na nové slúžnovské okresy mali dbať na to, aby tieto boli približne rovnako veľké s podobným počtom obyvateľov. Pri formovaní okresov sa malo dbať na zemepisnú polohu sídiel, reliéf a vodné toky, aby boli dostupné z centra v každom ročnom období.

Počet slúžnovských okresov sa vo väčšine žúp zmenšil, okrem Spišskej župy, kde došlo k spojeniu župy a Provincie XVI spišských miest a Nitrianskej župy vzhľadom na jej veľkú rozlohu (najväčšia župa na Slovensku).

V roku 1790 bola jozefínska reforma zrušená.

## Predstavitelia okresu
Predstaviteľom slúžnovského okresu bol tzv. **slúžny** (po latinsky *iudices nobilium*, čiže šľachtický sudca) (pôvodne boli sudcami kráľovských servientov), ktorý vykonával správu svojho okresu. Bol volený šľachtou (zemanmi) príslušného okresu. Slúžni pôsobili hlavne v súdnictve, neskôr sa zúčastňovali na politickej správe, výrube a vyberaní daní a cirkevného desiatku. Od 15. storočia mali aj svojich zástupcov - podslúžnych. Podslúžni stále na čele obvodov (circuli).

Hoci predstaviteľom župy bol župan, skutočnú moc mali v rukách podžupani a slúžni.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 


Kategória:Administratívne členenie Uhorska
Kategória:Administratívne členenie Česko-Slovenska
Informatika

**Informatika** je veda o informácii a jej automatickom spracovaní (je to veda o algoritmickom riešení problémov). Často, no nie výlučne, sa študuje ako súčasť vedy o počítačoch a informačných technológiách. Jej súčasné využitie je úzko späté s rozvojom výpočtovej techniky.

Hlavný predmet štúdia informatiky je štruktúra, vytváranie, manažment, uchovávanie, získavanie, rozširovanie a prenos informácií. Informatika tiež obsahuje štúdiu aplikácie informatiky v organizáciách, jej využitie a interakciu medzi ľuďmi, organizáciami a informačnými systémami. V posledných rokoch sa do pozornosti informatiky dostáva interakcia človeka s počítačom (HCI) a spôsoby ako ľudia vytvárajú, používajú a hľadajú informácie.

Dve definície informatiky z prípadných tried Indiana University Bloomington sú: „Umenie, Veda a Ľudský rozmer IT“ a „Štúdium, aplikácia a sociálne dôsledky technológie“. Alternatívna definícia Informatiky podávaná na School of Informatics, University of Edinburgh je „štúdia štruktúry, správania a interakcií prirodzených a umelých výpočtových systémov“. Študuje zobrazenie, spracovanie a komunikáciu informácií v systéme, vrátane všetkých výpočtových, kognitívnych a sociálnych aspektov. Hlavnou myšlienkou je transformácia informácie. V tomto význame je to viac-menej  splynutie umelej inteligencie, kognitívnej vedy, počítačovej vedy a príbuzných polí.

Súčasný výskum sa venuje zlepšeniu komunikácie medzi človekom a počítačom a zefektívneniu spôsobov tvorby, použitia a hľadania informácie.

## Medzinárodná terminológia
Informatika má rovnaký význam ako v slovenčine napríklad aj vo francúzštine (*informatique*) a nemčine (*Informatik*). V angličtine (*Information technology*) sa študujú oddelene vedy pre teóriu informácie (*information science*) a vedu o spracovaní informácie výpočtovou technikou (*computer science*).

## Disciplíny informatiky
Informatika, ako každá veda v duchu svojho poslania študuje rôzne predmety, podľa ktorých sa delí na disciplíny:
* *teoretické*, kam patrí hlavne diskrétna matematika a jej disciplíny (teória grafov, kombinatorika, matematická logika a iné), teória formálnych jazykov, teória vypočítateľnosti, teória zložitosti a iné,
* *teoreticko-aplikované*, medzi ktoré patrí štúdium algoritmov, údajových štruktúr, programovacích jazykov, paralelných a distribuovaných systémov,
* medzi *aplikované* disciplíny patrí analýza a budovanie rôznych informačných systémov, operačných systémov, kompilátorov, databázových systémov, softvérové inžinierstvo, počítačová grafika, počítačové siete a iné,
* k *technickým* disciplínam zaraďujeme všetky disciplíny súvisiace s hardvérovou architektúrou počítačových systémov,
* rôzne *hraničné* disciplíny ako umelá inteligencia (spolu s ostatnými kognitívnymi vedami), medicínska informatika a iné.

## Pozri aj

* Informácia
* Teória informácie
Administratívne členenie Chorvátska

**[[Chorvátsko]]** sa hierarchicky delí na:
* 20 žúp (županija) a mesto Záhreb, pozri župa (Chorvátsko) a Záhreb
* obce (općina) a mestá (grad), pozri obec (Chorvátsko) a mesto (Chorvátsko)

Administratívne členenie Chorvátska bolo v roku 1992 na základe ústavy z roku 1990 zavedené ako župné zriadenie a len s malými zmenami pretrvalo až dodnes. Keď bolo Chorvátsko súčasťou Juhoslávie, delilo sa na tzv. opčiny (po chorvátsky: *općina*), ktoré boli menšie ako súčasné župy. Pomenovanie opčina bolo ponechané súčasným obciam, na ktoré sa župy delia a sú menšie ako "staré" opčiny.
Župa (Maďarsko)

**Župa** je (popri hlavnom meste Budapešť) najvyššia administratívna jednotka Maďarska. Maďarsko je rozdelené na 19 žúp (*vármegye*). Župy boli pôvodne prebraté z Uhorska, ale postupne sa ich územia a čiastočne názvy pomenili. V rokoch 1950 až 2022 sa oficiálne používalo označenie *megye*. Od 1. januára 2023 sa obnovilo používanie historickejšieho označenia *vármegye* (v slovenčine dosl. „hradná župa“, ale voľnejšie prekladané ako župa alebo stolica).

Súčasťou žúp je aj 23 miest so župným právom, ktoré majú síce značné práva obdobné župám, ale napriek tomu patria do príslušných žúp.

## Referencie
Administratívne členenie Rumunska

náhľad|350px|Župy v Rumunsku
**[[Rumunsko]]** sa hierarchicky člení na:
* 8 (rozvojových) regiónov (skupín žúp) [nie sú to ozajstné administratívne jednotky]
* 41 žúp ("judeţe") a municípium Bukurešť, pozri župa (Rumunsko) a Bukurešť
* 2 686 obcí a 265 miest a municípií (okrem Bukurešti; postavenie municípia dostávajú veľké mestá), pozri obec (Rumunsko), mesto (Rumunsko) a municípium (Rumunsko)
* 13 092 dedín (len v obciach) [nie sú to ozajstné administratívne jednotky]

Municípium Bukurešť sa delí na 6 sektorov.
Dolný Štál

**Dolný Štál** (, 1948-1990 *Hroboňovo*) je obec na Slovensku na Žitnom ostrove pri Dunajskej Strede v Trnavskom kraji.

## Dejiny
Vznikla roku 1940 zlúčením Horného Štála (doložený 1323), Dolného Štála (doložený 1254-55) a Tône (doložená 1254-55). V obci sú boli Rašelinové závody.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Martina, jednoloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, zo 14. alebo 15. storočia. Gotické rebrové klenby v presbytériu pochádzaú z obdobia okolo roku 1450. V roku 1746 prešiel barokovou úpravou. V interiéri kostola sú prezentované pôvodné konsekračné kríže. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a rovno ukončenými oknami so šambránami a klenákmi. Veža je ukončená nárožnými vežicami a murovanou ihlancovou helmicou. 

Alistál rk templom.JPG|Kostol sv. Martina
Dolný Štál kostol 01 02.jpg
Dolný Štál kostol 01 04.jpg
Dolný Štál kostol 01 05.jpg
Dolný Štál kostol 01 01.jpg|Detail veže


* Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym záverom a predstavanou vežou, z roku 1786. V roku 1825 bola pristavaná veža. Objekt bol rozšírený v roku 1886. Interiér kostola je plochostropý. Zariadenie kostola pochádza z 20. storočia. Fasády sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambránami a klenákmi. Veža má nárožné zaoblenia, je členená kordónovými rímsami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou. 

* Súbor ľudových domov, jednopodlažné päťpriestorové stavby so sedlovou strechou z 19. storočia. Fasády sú bielené a strecha je pokrytá slamou. Pamiatkovo chránené sú domy č. 71 a 77. 

* Židovský cintorín

Alistál ref templom 1.JPG|Reformovaný kostol
Dolný Štál kostol 02 01.jpg
Dolný Štál kostol 02 02.jpg
Alistál zsidó temető.JPG|Židovský cintorín


### Zaujímavosti
V obci funguje vlastivedný dom, v ktorom si možno prezrieť nespočetné množstvo pamiatok tradičného dedinského staviteľstva a kultúry bývania minulého storočia.

### Turistika
Okolie sa vyznačuje vynikajúcimi možnosťami pre cyklistiku, vodné športy a na žitnoostrovských rančoch sa možno oboznámiť aj s lukostreleckým jazdectvom.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Apsida.sk - profil gotického kostola


Kategória:Obce okresu Dunajská Streda
1810

## Udalosti

* 20. júl – Kolumbia získala nezávislosť
* Pierre Durand si dal patentovať plechovú konzervu z tzv. bieleho plechu

## Narodenia
* 3. január – Antoine Thomson d’Abbadie, francúzsky geograf a cestovateľ († 1897)
* 29. január – Ernst Kummer, nemecký matematik († 1893)
* 8. február – Eliphas Lévi, francúzsky okultista († 1875)
* 12. február – Juan Bautista Alberdi, argentínsky filozof, štátny činiteľ, spisovateľ a sociológ († 1884)
* 22. február alebo 1. marec – Frédéric Chopin, poľský hudobný skladateľ († 1849)
* 2. marec – Lev XIII., pápež († 1903)
* 9. máj – Johann Hönig, rakúsky matematik a pedagóg († 1886)
* 8. jún – Robert Schumann, nemecký hudobný skladateľ a klavirista († 1856)
* 29. august – Jaime Luciano Balmes, španielsky filozof († 1848)
* 25. november – Nikolaj Ivanovič Pirogov, ruský chirurg a vedec († 1881)
* 11. december – Alfred de Musset, francúzsky básnik, prozaik a dramatik († 1857)

## Úmrtia
[thumb|upright|[Henry Cavendish († 24. február)]]
* 23. január – Johann Wilhelm Ritter, nemecký chemik, fyzik a filozof (* 1776)
* 24. február – Henry Cavendish, britský prírodovedec (* 1731)
* 28. február – Jacques-André Naigeon, francúzsky spisovateľ a filozof (* 1738)
* 31. máj – William Martin, anglický prírodovedec a paleontológ (* 1767)
* 7. august – Ondrej Plachý, slovenský evanjelický farár, vzdelanec, spisovateľ a novinár  (* 1755)
* 26. august – Santiago de Liniers, francúzsky dôstojník v španielskych službách a vicekráľ Laplatského vicekráľovstva  (* 1753)
* 13. november – Mária Jozefína Savojská, titulárna francúzska kráľovná (* 1753)
* 27. november – Francesco Giuseppe Bianchi, taliansky operný skladateľ a hudobný teoretik (* 1752)
* 8. december – Ange-François Fariau de Saint-Ange, francúzsky básnik, prekladateľ a akademik (* 1747)
* 27. december – Johann Christian Daniel von Schreber, nemecký lekár a prírodovedec (* 1739)


1810
1811

## Udalosti
* 14. máj – Paraguaj získal nezávislosť od Španielska
* 5. júl – Venezuela vyhlásila nezávislosť od Španielska
* 7. november – bitka pri Tippecanoe, Američania rozdrvili hlavné vojsko Tecumsehovej indiánskej únie

## Narodenia
* 15. január – Giuseppe Cafasso, taliansky kňaz a svätec († 1860)
* 11. marec – Urbain Le Verrier, francúzsky astronóm († 1877)
* 25. marec – Karol Štúr, slovenský básnik, kňaz a učiteľ († 1851)
* 31. marec – Robert Wilhelm Bunsen, nemecký chemik († 1899)
* 1. jún – Vissarion Grigorievič Belinskij, ruský literárny kritik, estetik, revolučný demokrat († 1848)
* 18. júl – William Makepeace Thackeray, anglický románopisec a novinár († 1863)
* 30. august – Théophile Gautier, francúzsky spisovateľ († 1872)
* 22. október – Franz Liszt, uhorský klavírny virtuóz a skladateľ († 1886)
* 25. október – Évariste Galois, francúzsky matematik († 1832)
* 26. október – Isaac Merritt Singer, americký vynálezca a herec († 1875)
* 7. november – Karel Jaromír Erben, český spisovateľ a básnik († 1870)

## Úmrtia
* 24. február – György Bessenyei, maďarský osvietenec, spisovateľ, filozof a dramatik (* 1747)
* 7. marec – Juraj Fándly, slovenský spisovateľ a kňaz (* 1750)
* 12. august – John Francis Edward Acton, anglický politik v službách Neapolského kráľovstva (* 1736)
* 17. september – Dionýz Kubík, slovenský básnik a zberateľ ľudovej slovesnosti (* 1749)
* 21. november – Heinrich von Kleist, nemecký dramatik, lyrický básnik a publicista (* 1777)


1811
Oravská župa

**Oravská župa** môže byť:
*uhorská župa, pozri Oravská župa (Uhorsko)
*česko-slovenská župa 1918 – 1922, pozri Oravská župa (Česko-Slovensko)
Ostrihomská župa

**Ostrihomská župa** môže byť:
*uhorská župa, pozri Ostrihomská župa (Uhorsko)
*bývalá župa v Maďarsku, pozri Ostrihomská župa (Maďarsko)
Hontianska župa

**Hontianska župa** môže byť:
* župa v Uhorsku, pozri Hontianska župa (Uhorsko)
* župa v Česko-Slovensku v rokoch 19181922, pozri Hontianska župa (Česko-Slovensko)

## Referencie
Bratislavská župa

**Bratislavská župa** môže byť:
* uhorská župa, pozri Bratislavská župa (Uhorsko)
* česko-slovenská župa 19181922, pozri Bratislavská župa (Česko-Slovensko, 1918 – 1922)
* česko-slovenská župa 19231928 (tzv. veľžupa), pozri Bratislavská župa (Česko-Slovensko, 1923 – 1928)
* župa počas Slovenskej republiky 19391945, pozri Bratislavská župa (1939 – 1945)
* neoficiálne: Bratislavský samosprávny kraj
Trenčianska župa

**Trenčianska župa** môže byť:
*uhorská župa, pozri Trenčianska župa (Uhorsko)
*česko-slovenská župa 1918 – 1922, pozri Trenčianska župa (Česko-Slovensko)
*župa počas prvej slovenskej republiky, pozri Trenčianska župa (1939 – 1945)
*neoficiálne: Trenčiansky samosprávny kraj
Mošon

**Mošon** alebo staršie **Mošoň** (maď. *Moson*, staršie *Mosony*) môže byť:
*bývalé mesto v Maďarsku, dnes súčasť mesta Mosonmagyaróvár, pozri Mosonmagyaróvár
*Mošonská župa
Gemersko-malohontská župa (Uhorsko)

250px|náhľad|Poloha v rámci Uhorska.
**Gemersko-malohonstká župa** resp. **Gemersko-malohontská stolica** (iný názov: **Gemer-Malohont**) bola stolica a župa, ktorá vznikla zlúčením Gemeru a Malohontu, a ktorá existovala v rokoch 17861790 a 18021918 v Uhorsku a v rokoch 1938(?)1945 v Maďarsku. Podrobnosti pozri pod Gemer.

## Referencie

## Pozri aj
* Gemersko-malohontská župa (Česko-Slovensko)

Kategória:Gemer
Kategória:Malohont
Kategória:Župy v Uhorsku
Šarišská župa

**Šarišská župa** (staršie aj: *Šárišská župa*) môže byť:
*bývalá uhorská župa, pozri Šarišská župa (Uhorsko)
*česko-slovenská župa 1918 – 1922, pozri Šarišská župa (Česko-Slovensko)
Štátna hymna

**Štátna hymna** je slávnostná, spravidla vlastenecká pieseň slúžiaca ako symbol štátu. Patrí medzi štátne symboly a určuje ju zákon. Vo väčšine jazykov sa označuje ako *národná hymna* (kde sa národ spravidla chápe politicky).

Spravidla ide o hymnus alebo pochod, juhoamerické hymny majú trocha operný štýl. Štátne hymny si z praktických dôvodov vyžadujú jednoduchosť, najmä preto až na niekoľko výnimiek (Nemecko, Rusko) nemajú významnejšiu hudobnú hodnotu.

Štátne hymny začali vznikať v 19. a 20. storočí so vznikom národných štátov. Najstaršia hymna je však holandská, ktorá pochádza zo 16. storočia. Slovenská štátna hymna je Nad Tatrou sa blýska.

Svoju hymnu majú aj zoskupenia štátov Európska únia (Beethovenova Óda na radosť), Organizácia Spojených národov a Africká únia a tiež aj jednotlivé jazyky ako napr. esperanto (La Espero).

## Iné projekty
Zvolenská župa

**Zvolenská župa** môže byť:
* bývalá uhorská župa, pozri Zvolenská župa (Uhorsko)
* česko-slovenská župa 1918 – 1922, pozri Zvolenská župa (Česko-Slovensko, 1918 – 1922)
* česko-slovenská župa 1923 – 1928, pozri Zvolenská župa (Česko-Slovensko, 1923 – 1928)
Boj plebejcov a patricijov

**Boje plebejcov a patricijov** boli uskutočňované s cieľom zrovnoprávniť týchto dvoch hlavných skupín obyvateľstva Starovekého Ríma. Boje sa definitívne skončili v roku 287 pred Kr., ale konečné zrovnoprávnenie sa formovalo postupne.

* 494 pred Kr. – Vypukol prvý odpor plebejcov, tzv. *Plebejská secesia*. Plebejci sa sústredili na vŕšku Aventino a vyhrážali sa, že odídu z Ríma ak im patricijovia nevyhovejú.
* 494 pred Kr. – V ten istý rok si plebejci zaumienili, že chcú mať v senáte aj svojich zástupcov. Nakoniec sa im to podarilo a tribúnov mali dokonca dvoch – nazývali sa tribúni ľudu. Tribúni ľudu mali právo veta (mohli zakázať každý zákon, ktorý bol postavený proti plebejcom) a boli nedotknuteľní, chránení.
* 451 – 449 pred Kr. – Plebejci si vydobyli spísanie zákona secesiou (opäť sa zhromaždili na vŕšok Aventino). Zákony sa nazývali *[[Zákony dvanástich tabúľ]]*. Boli na 12-tich bronzových tabuliach a bola to najvýznamnejšia zbierka zákonov v celej Rímskej ríši. Viac zbierok už vydaných nebolo, dopĺňala sa len táto. Sčasti sa zbierka stala základom dnešného práva.
* 445 pred Kr. – Plebejci si vydobyli právo uzatvárať manželské zväzky s patricijmi.
* 367 pred Kr. – Plebejci museli byť (aspoň jeden z nich) volení za konzulov.
* 287 pred Kr. – Bol založený *Tribútny snem* a ten mal právo vydávať zákony pre celý rímsky národ.

Kategória:Dejiny práva
Kategória:Staroveký Rím
Kategória:Taliansko
ISA

**ISA** je skratka:

Informatika:
* Industry Standard Architecture, zbernicový štandard
* Instruction Set Architecture, pozri súbor inštrukcií
* Instruction Systolic Array, architekturálny koncept paralených počítačov
* Internet Security and Acceleration Server

Organizácie:
* Instrumentation, Systems, and Automation Society
* International Federation of the National Standardizing Associacions (predchodca ISO)
* International Seabed Authority (medzinárodný úrad pre morské dno)
* International Searching Authority (v patentovom práve)
* International Schools Association
* International Society of Arboriculture
* International Sociological Association (Medzinárodná sociologická asociácia)
* International Space Agency (Medzinárodná vesmírna agentúra)
* Irish Sailing Association 
* Israel Space Agency (Izraelská vesmírna agentúra)
* Italian Space Agency(Talianska vesmírna agentúra)

Iné:
* International Standard Atmosphere, pozri medzinárodná štandardná atmosféra
* ideologický štátny aparát v althusserskom marxizme
* Intelligent Speed Adaptation alebo Intelligent Speed Advice (automobily)
* Intelligent Steering Agent
* International Standards on Auditing
Madona Benois

**Madonna Benois** (*Madona s kvietkom*) je názov obrazu, patriaceho k raným prácam talianskeho renesančného umelca Leonarda da Vinci. 

Obraz vznikol v roku 1478, ako o tom svedčí umelcova vlastnoručná poznámka na súpise jeho kresieb a záznamov, uschovávanom vo florentskej Gallerii degli Uffizi.

Dielo predstavuje Máriu a jej syna Ježiša Krista. Mária ako mladá žena je namaľovaná v jednoduchom odeve a s účesom, aký nosili ženy Leonardovej doby. Zabáva svoje dieťa sediace v jej lone kvietkom a s láskavosťou v tvári sleduje zaujatosť Ježiša hrou. 

Celé dielo je predchnuté nesmiernou veľkosťou materinskej lásky. V diele je súčasne zreteľný záujem Leonarda o fyziognómiu a o zachytenie dokonalých proporcií ľudského tela, ktoré vychádzalo z jeho humanistických predstáv o človeku ako o najdokonalejšom výtvore prírody.

Leonardovo autorstvo maľby bolo dlho spochybňované. Obraz sa začiatkom 19. storočia dostal do Ruska ako dielo neznámeho umelca. To, že je obraz dielom autora svetového mena, sa potvrdilo až v roku 1908, kedy sa *Madona s kvietkom* objavila na umeleckej výstave. Kurátor výstavy a petrohradskej Ermitáže a znalec obrazov E. Lipgart potvrdil, že malý, nenápadný obraz je Leonardovým dielom. 

Názov diela je spojený s menom predošlého majiteľa obrazu, architekta Leontija Benoia, z ktorého pozostalosti ho v roku 1914 kúpil pre Ermitáž cár Mikuláš II.

## Zdroje

* kol. autorov, *Leonardo umělec a vědec*, Knižní klub, Praha, 2006
* J. Šapiro, *Ermitaž i jego šedevry*, Izdateľstvo Iskusstvo, Leningrad, 1973

Kategória:Leonardo da Vinci
Kategória:Renesančné výtvarné umenie
Kategória:Ermitáž
Kategória:Talianske obrazy
Kategória:Panna Mária v umení
Planetárna sústava

[thumb|Hlavné telesá [slnečná sústava|slnečnej sústavy, najpreskúmanejšej planetárnej sústavy. Veľkosti sú v správnej mierke.]]
[thumb|Disk materiálu okolo hviezdy [Fomalhaut, pričom samotná hviezda je na obrázku odtienená. V pravom spodnom rohu je zväčšený záber planéty Fomalhaut b, ktorá sa stala prvou vyfotografovanou exoplanétou.]]

**Planetárna sústava** je sústava zložená z aspoň jednej hviezdy a rôznych obiehajúcich telies (ako asteroidy, kométy, mesiace a planéty). Naša vlastná planetárna sústava, v ktorej sa nachádza Zem a Slnko, sa nazýva slnečná sústava.

## Pôvod a vývoj planetárnych sústav
Vo všeobecnosti sa predpokladá, že planetárne sústavy okolo hviezd podobných Slnku vznikajú ako časť toho istého procesu, ktorý končí vznikom hviezd. Niektoré rané teórie hovorili o pôsobení ďalšej hviezdy, ktorá prechádza extrémne blízko slnka a vytiahne za sebou materiál, ktorý sa potom zhlukne do formy planét. Avšak je dnes známe, že pravdepodobnosť takejto „kolízie“ je príliš malá na to, aby tento model bol realizovateľný. Dnes akceptované teórie hovoria o vzniku planetárnych sústav zo slnečnej hmloviny.

Niektoré planetárne sústavy sa na našu vôbec nepodobajú, pretože planetárne sústavy boli objavené napríklad aj okolo pulzarov a to z jemných odchýliek v periódach pulzov elektromagnetického žiarenia. Pulzary vznikajú pri silných explóziách supernov, ktoré by žiadna normálna planetárna sústava neprežila - planéty by sa buď vyparili, alebo by náhlou stratou väčšiny hmoty centrálnej hviezdy unikli jej gravitačnému pôsobeniu. Jedna z teórií hovorí, že existujúce hviezdne spoločnice pulzarov sa výbuchom skoro úplne vyparili, pričom zanechali za sebou iba telesá veľkosti planét. Planéty sa prípadne mohli vytvoriť v akréčnom disku, ktorý obklopuje pulzary.

## Významné planetárne sústavy
* Slnečná sústava – naša planetárna sústava, prvá objavená planetárna sústava, prvá objavená viacnásobná planetárna sústava
* PSR 1257+12 – prvá objavená extrasolárna planetárna sústava, prvá objavená planetárna sústava pri pulzaroch, prvá objavená viacnásobná exoplanetárna sústava, prvá objavená viacnásobná planetárna sústava pri pulzaroch
* Upsilon Andromedae – prvá viacnásobná extrasolárna planetárna sústava okolo hviezdy hlavnej postupnosti, objavená v apríli 1999
* PSR B1620-26 – prvá objavená planetárna sústava okolo viacnásobnej hviezdy
* Proxima Centauri – najbližšia planetárna sústava, zatiaľ známe dve planéty

## Rozdelenie
* rovnostranná planetárna sústava – vzájomné vzdialenosti planét sú približne rovnaké
* hierarchická planetárna sústava – vzájomné vzdialenosti planét sú rádovo rozdielne

## Referencie

## Pozri aj
* Extrasolárna planéta
* Zoznam hviezd s planétami

## Externé odkazy

* Extrasolárne planetárne systémy 

Kategória:Planetárne sústavy
Kategória:Hviezdy s planétami
Kategória:Planéty
1812

## Narodenia
* 3. február – Jonáš Záborský, slovenský básnik, prozaik, dramatik, novinár a historik († 1876)
* 8. január – Vasilij Petrovič Botkin, ruský publicista a kritik († 1869)
* 7. február – Charles Dickens, anglický románopisec († 1870)
* 19. február – Zygmunt Krasiński, poľský básnik a dramatik († 1859)
* 27. február – Samo Chalupka, slovenský romantický básnik († 1883)
* 6. apríl – Alexander Ivanovič Gercen, ruský filozof a spisovateľ († 1870)
* 25. máj – Filippo Pacini, taliansky anatóm, objaviteľ Vibrio cholerae († 1883)
* 9. jún – Johann Gottfried Galle, nemecký astronóm († 1910)
* 13. jún – Izmail Ivanovič Sreznevskij, ruský filológ a slavista († 1880)
* 18. jún – Ivan Alexandrovič Gončarov, ruský spisovateľ († 1891)
* 21. jún – Moses Hess, nemecký filozof († 1875)
* 12. júl – Mirza Fatali Achundov, azerbajdžanský spisovateľ, verejný činiteľ, osvietenec († 1878)
* 12. október – Ascanio Sobrero, taliansky chemik, objaviteľ nitroglycerínu († 1888)
* 9. november – Paul Abadie, francúzsky architekt († 1884)

## Úmrtia
* 19. september – Mayer Amschel Rothschild, nemecký bankár (* 1743)


1812
1814

## Udalosti

* 13. august – bola podpísaná Anglicko-holandská zmluva

* 14. september – začal sa Viedenský kongres o usporiadaní Európy

## Narodenia
* 17. január – Hippolyte Lucas, francúzsky entomológ († 1899)
* 22. január – Eduard Zeller, nemecký teológ a filozof († 1908)
* 27. január – Eugène Viollet-le-Duc, francúzsky architekt a historik umenia († 1879)
* 9. marec – Taras Ševčenko, ukrajinský filozof a básnik († 1861)
* 30. máj – Michail Alexandrovič Bakunin, ruský revolucionár, ideológ anarchizmu a národníctva († 1876)
* 30. máj – Eugène Charles Catalan, belgicko-francúzsky matematik († 1894)
* 19. júl – Samuel Colt, americký vynálezca a priemyselník († 1862)
* 10. august – Henri Nestlé, švajčiarsky podnikateľ († 1890) 
* 13. august – Anders Jonas Ångström, švédsky astronóm a fyzik († 1874)
* 3. september – James Joseph Sylvester, anglický matematik († 1897)
* 19. september – Cajetan Felder, rakúsky právnik, liberálny politik a entomológ – lepidopterológ a koleopterológ († 1894)
* 1. október – František Močnik, slovinský matematik a pedagóg († 1892)
* 15. október – Michail Jurievič Lermontov, ruský básnik, prozaik, dramatik († 1841)
* 24. október – Rafael Carrera y Turcios, guatemalský politik, prezident a diktátor († 1865)
* 6. november – Adolphe Sax, belgický dizajnér hudobných nástrojov, hudobník a vynálezca saxofónu († 1894)

## Úmrtia
* 27. január – Johann Gottlieb Fichte, nemecký filozof (* 1762)
* 25. apríl – Louis-Sébastien Mercier, francúzsky dramatik a spisovateľ (* 1740)
* 29. máj – Joséphine de Beauharnais, francúzska cisárovná ako manželka Napoleona Bonaparta (* 1763)
* 19. júl – Matthew Flinders, anglický navigátor a kartograf (*1774)
* 8. september – Mária Karolína Habsbursko-lotrinská, sicílska kráľovná ako manželka Ferdinanda I., dcéra Márie Terézie (* 1752)
* 2. december – Donatien Alphonse François de Sade, francúzsky šľachtic a spisovateľ (* 1740)


1814
Pomoranskí Slovinci

thumb|Múzeum slovinskej dediny v Kluki

**Pomor(an)skí Slovinci** (iné názvy: **[[Slovinci]]**, **severní Slovinci**, **baltskí Slovinci**; po poľsky *Słowińcy*, po nemecky *Slowinzen*) bol západoslovanský národ, ktorý do konca druhej svetovej vojny žil na území dnešného Pomoranského vojvodstva (Województwo pomorskie) v Poľsku v regióne Kašubsko, no v posledných storočiach sa ponemčil. Ich jazykom je severná slovinčina. 

Názov Slovinci je zhodný s príslušným južnoslovanským národom Slovincov iba v slovenčine a v češtine. 

O Pomoranských Slovincoch písal už roku 1783 K. G. von Anton s odvolaním sa na dokumenty z roku 1767, neskôr v roku 1826 P. J. Šafárik a ďalší. Roku 1856 do ich oblasti podnikol expedíciu ruský etnograf Alexander Hilferding, ktorý o Pomoranských Slovincoch v roku 1862 vydal významnú knihu. Uviedol, že niektorí z nich sa stále označujú starým menom *Slovincy* a že sú územne spojení s Kašubami. Od Kašubov sa odlišovali okrem iného iným vierovyznaním. Väčšina z nich vtedy už sama seba označovala ako "Kašubskí Luteráni" a svoju reč ako kašubčinu. 

Po zjednotení Nemecka v roku 1871 sa Pomoransko ako súčasť Pruska stalo súčasťou Nemeckého cisárstva a kašubčina bola postupne nahrádzaná nemčinou. Pod silnou germanizáciou boli aj Poliaci a Kašubovia, tí sa však po 1. svetovej vojne ocitli v novovytvorenom Poľsku, kým Slovinci nie. Mnohí z nich, už silno ponemčení, sa rovnako zúčastnili nemeckého nacizmu.

Po 2. svetovej vojne sa oblasti obývané pomoranskými Slovincami stali súčasťou Poľska. Keďže však počas 2. svetovej vojny bojovali na nemeckej strane, poľská vláda ich nepovažovala za "slovanských bratov" a vyhnala ich z územia spolu s Nemcami. Poslední obyvatelia rozprávajúci pomoranskou slovinčinou žili v dedinách Garde a Schmolsin v Pomoransku, po roku 1950 však ich jazyk vymrel.

## Iné projekty

Kategória:Etniká, národy a národnosti v Poľsku
Kategória:Kašubovia
Kategória:Slovania
Zoznam vysokých majstrov Rádu nemeckých rytierov

Podobne ako u iných rytierskych rádov bol aj Rád nemeckých rytierov vedený veľmajstrami, volenými na doživotie. V moderných dejinách organizácie je veľmajster volený na 6-ročné funkčné obdobie. Od roku 2018 je aktuálnym veľmajstrom P. Frank Bayard OT.

## Zoznam veľmajstrov Rádu nemeckých rytierov

## Pozri aj
* Rád nemeckých rytierov

## Referencie

Kategória:Rád nemeckých rytierov
Kategória:Zoznamy ľudí
Zoznam
Zoznam veľmajstrov Rádu templárov

[thumb|Templári - dobová iluminácia,<br />[Matthew Paris (asi 1200-1259)]]
[thumb|Veľmajster či vysoký hodnostár poriadku s palicou ''abakus'' od [Václav Hollar|Václava Hollara (1607-1677)]]
[thumb|[Jacques de Molay, posledný veľmajster rádu]]

Na čele **[[Rád templárov|Rádu templárov]]** stál vždy na doživotie volený **[[Veľmajster (rytierske rády)|veľmajster]]**, ktorý bol zároveň nositeľom titulu "Knieža z vôle Božej".

## Zoznam veľmajstrov v rokoch 1118 až 1314
Po roku 1314 rád oficiálne neexistoval a bol to len tajný spolok, ktorý mal spravidla vždy 12 členov

## Pozri aj

* Rád Templárov

Kategória:Rytierske rády
Veľmajster (rytierske rády)

**Veľmajster** je titul hierarchicky najvyššieho predstaviteľa rytierskeho rádu. Veľmajstri boli väčšinou volení na doživotie.

Výnimkou bol Rád nemeckých rytierov, kde na čele Rádu stál **vysoký majster** (nemecky *Hochmeister*) a nie veľmajster (nem. *Grossmeister*). 

## Pozri aj
### Rytierske rády
* Rytiersky rád
* Zvrchovaný vojenský maltézsky rád
* Rád Božieho hrobu
* Rád mečových bratov 
* Rád nemeckých rytierov 
* Rád templárov

### Menné zoznamy veľmajstrov
* Zoznam veľmajstrov Zvrchovaného vojenského maltézskeho rádu
* Zoznam veľmajstrov Rádu Božieho hrobu
* Zoznam veľmajstrov Rádu mečových bratov
* Zoznam veľmajstrov Rádu templárov 
* Zoznam vysokých majstrov Rádu nemeckých rytierov

### Iné významy
* Veľmajster (šach) - šachový veľmajster
* Veľmajster (slobodomurárskej lóže) - veľmajster slobodomurárskej lóže

Kategória:Rytierske rády
Rád mečových bratov

**Rád mečových bratov** () známy aj pod názvami **Rytieri meča**, **Livónsky rád** alebo **Livónski rytieri** zohral úlohu pri šírení kresťanstva v Livónsku (dnes súčasťou Lotyšska a Estónska). Rád mečových bratov bol založený v roku 1202 a zanikol v roku 1561.

## Heraldika
V erbe rádu sa nachádzajú červené skrížené meče a kríže v bielom poli.

## Dejiny
Rád mečových bratov bol založený v roku 1202 v Rige podľa vzoru Rádu templárov rižským biskupom Albertom von Buxhoevden.  Pápež Inocent III. ho v roku 1204 potvrdil a prikázal mu poslušnosť voči biskupom (čo rád ignoroval). Na čele Rádu mečových bratov stál doživotne volený veľmajster. Okrem rytierov, ktorí mali pochádzať z ušľachtilého rodu, Rád mečových bratov zjednocoval vojakov, mníchov a remeselníkov. Hlavným mestom Rádu mečových bratov bolo Viljandi (dnes Estónsko).

Počas niekoľkých rokov si Rád mečových bratov prisvojil celé Livónsko a časť Estónska. Pri ďalšej expanzii sa stále dostával do väčších konfliktov s okolitými baltskými kmeňmi, v roku 1236 utrpel veľkú porážku od spojených vojsk Semigalov a Samogitov neďaleko Šiauliai (v dnešnej Litve). Konflikty existovali aj so Svätou stolicou, ktorá Rádu mečových bratov vyčítala brutálny postup voči pohanom aj voči pokrsteným, a snahu starať sa viac o vlastný majetok ako o šírenie kresťanstva. 

V marci 1226 vydal vtedajší pápež Gregor IX. v Rimini Zlatú bulu, ktorou Rád nemeckých rytierov poveril šírením kresťanstva na území pohanských baltských Prusov. Preto došlo k únii Rádu Nemeckých rytierov s Rádom mečových bratov. Túto úniu potvrdil pápež Gregor IX. listinou Za zjednotenie dvoch Rádov z 30. mája 1237. Rád mečových bratov napriek tomu expandoval, okolo roku 1290 si prisvojil Kursko. 

Po roku 1525 vládol Rád mečových bratov samostatne v Livónsku, po zániku Livónska roku 1561 bol s konečnou platnosťou zrušený a zlúčený s Rádom nemeckých rytierov.

## Pozri aj
* Zoznam veľmajstrov Rádu mečových bratov
* Livónsko
* Rád nemeckých rytierov

## Iné projekty

Kategória:Rytierske rády