Alba Iulia

**Alba Iulia** (iné názvy pozri nižšie) je mesto v Rumunskom Sedmohradsku na rieke Mureš. Má 67 970 obyvateľov (2009).
Mesto je známe svojimi vinohradmi a často je považované za kultúrne a duchovné centrum Rumunska.

## Názvy
*po slovensky: **Alba Iulia** (t.j. prevzatie rumunského názvu), **Belehrad**, **Belohrad**, **Karlov Belehrad**, **Karlov Belohrad**, **Karlovský Belehrad**, **Belohrad Karlovský**, **Juliánsky Belehrad**,  **Julský Belehrad**, **Kniežací Belehrad**
*starší rumunský názov: *Bălgrad* (ide o prevzatie slovanského názvu, ktorý má v dnešnej slovenčine podobu Belehrad)
*, staršie: *Gyula-Fehérvár*, *Guyla-Fejérvár*, *Károlyfehérvár*, *Erdélyifehérvár*, *Fehérvár*, *Fejérvár*
*, staršie: *Carlsburg*, *Weißenburg*, *Balgrad*
*, *Alba Carolina*, v staroveku: *Apulum*
*.

## Dejiny
Mesto bolo významným politickým, ekonomickým a spoločenským centrom Dácie. Pod názvom *Apulon* ho spomínal už staroveký grécky geograf Klaudios Ptolemaios. Keď sa južná časť Dácie stala časťou Rímskeho impéria, stalo sa hlavným mestom *Dácie Apulensis*, pod názvom *Apulum*. Bolo jedným z najväčších centier rímskej Dácie. Svoje sídlo tu mala aj XIII. légia.

V 9. storočí je mesto známe ako *Bălgrad*. Maďarské pramene spomínajú vládcu menom *Geula/Gyula/Jula*, ktorý v 10. storočí dobyl mesto a urobil ho sídlom svojho vojvodstva. Neskôr, po rozšírení kresťanstva v 11. storočí, tu bolo zriadené katolícke biskupstvo Sedmohradska a vybudovaná prvá katedrála. Súčasná vznikla na prelome 12. a 13. storočia. V roku 1442 Ján Huňady, sedmohradský vojvoda využil citadelu na prípravu hlavnej bitky s Turkami. Katedrálu začali budovať za jeho vlády a stala sa miestom jeho odpočinku.

V roku 1541, ako *Gyulafehérvár*, sa Alba Iulia stala hlavným mestom Sedmohradska. Tento status si udržala do roku 1690.

V novembri roku 1599 obsadil mesto valašský vojvoda Michal Chrabrý (*Mihai Viteazul*), ktorý sa po víťaznej bitke pri Selimbare stal vládcom Sedmohradska. V roku 1600 Mihai ovládol Moldavsko a tým sa stal vládcom troch kniežatstiev, kde vládol až do svojej smrti v roku 1601, keď bol zavraždený agentmi, ktorých vyslal Giorgio Basta. Mihaiova vláda má historický význam pre Rumunov, pretože boli po prvýkrát v histórii zlúčené tri kniežatstvá: Valašsko, Moldavsko a Sedmohradsko do jedného celku, predchodcu dnešného Rumunska.

V roku 1651 tu bol na biskupa vysvätený Peter Parténius Petrovič, prvý mukačevský gréckokatolícky biskup po tzv. Užhorodskej únii. Svätenie prijal od pravoslávneho arcibiskupa Simiona Stefana.

Počas vlády (1613 – 1629) kniežaťa Gabriela Betlena, ktorý podporoval rozvoj vedy a umenia, zažilo mesto veľký rozmach. Betlen si v meste dal vybudovať nový palác a vydržiaval si prepychový dvor. Na akadémii, ktorú založil, vyučovali učitelia a pastori z celého Uhorska a mal veľkú zásluhu na rozvoji obchodu.

Neskoršie dôležité míľniky v rozvoji mesta sú: vznik knižnice v 18. storočí a vybudovanie železnice v 19. storočí.

1. decembra 1918 desiatky tisíc Rumunov (presný počet je predmetom sporov maďarských a rumunských historikov), predstavitelia sedmohradských Nemcov a iných národnostných menšín zišli sa v Alba Iulii, aby si vypočuli proklamáciu ku vzniku Rumunského kráľovstva. Dnes je 1. december oslavovaný ako deň samostatnosti.

V roku 1922 bol v meste symbolicky korunovaný Ferdinand I. za kráľa Rumunska.

## Etnické zloženie obyvateľstva
* Rumuni – 94,45 %
* Maďari – 2,76 %
* Rómovia – 2,22 %
* Nemci – 0,32 %
* Taliani – 0,06 % a iní

## Náboženské zloženie obyvateľstva
* pravoslávni – 88,02 %
* gréckokatolíci – 2,62 %
* rímskokatolíci – 2,50 %
* pentekostalisti – 2,17 %
* baptisti – 2,17 %
* reformovaní – 1,28 % a iní
## Architektonické pamiatky
* Katedrála svätého Michala – rímskokatolícka katedrála
* Korunovačná katedrála – katedrálny chrám Rumunskej pravoslávnej cirkvi

## Partnerské mestá
*  Aigio, Grécko
*  Alcalá de Henares, Španielsko
*  Arnsberg, Nemecko
*  Biograd na Moru, Chorvátsko
*  Düzce, Turecko
*  Nazareth Illit, Izrael
*  San Benedetto del Tronto, Taliansko
*  Sliven, Bulharsko
*  Stoličný Belehrad, Maďarsko
*  Varese, Taliansko

## Iné projekty

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka


Kategória:Mestá v Rumunsku
Kategória:Mestá v župe Alba