open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
František Cyprich

**František „Fero“ Cyprich** (* 1. október 1917, Svrčinovec – † 31. január 2009, Trenčín) bol pilot Slovenských vzdušných zbraní v druhej svetovej vojne a letecké eso. Dosiahol 15 potvrdených zostrelov. 

## Život
[náhľad|[Avia B.534|Avia B.534.217, na ktorej František Cyprich dňa 2. septembra&nbsp;1944&nbsp;zostrelil neozbrojený maďarský dopravný&nbsp;Ju 52/3m]]

Bojoval v Malej vojne, zúčastnil sa na prepadnutí Poľska a neskôr bojoval na východnom fronte, kde dosiahol najmenej 12 zostrelov. Po vypuknutí SNP sa pripojil na stranu povstalcov, kde ako prvý povstalecký pilot dosiahol zostrel, keď 2. septembra 1944 so svojou Aviou B.534 zostrelil neozbrojený maďarský dopravný Ju 52/3m. Zároveň sa tým stal posledným stíhacím pilotom v druhej svetovej vojne, ktorý vykonal zostrel iného lietadla na dvojplošníku. Po potlačení SNP dopravným lietadlom preletel do ZSSR. 

V roku 1958 bol prepustený do zálohy s hodnosťou podplukovník, roku 1991 bol rehabilitovaný a bola mu udelená hodnosť plukovníka vo výslužbe. Žil v Trenčíne, kde aj 31. januára 2009 zomrel.

## Pozri aj
* Zoznam slovenských leteckých es

## Iné projekty

## Externé odkazy
* František Cyprich na stránkach letka13.sk
* Zostrely priznané príslušníkom slovenskej národnosti v rokoch 1939–1945

Kategória:Slovenskí letci
Kategória:Slovenské letecké esá druhej svetovej vojny
Kategória:Osobnosti SNP
Kategória:Osobnosti zo Svrčinovca
Kategória:Slovenské osobnosti druhej svetovej vojny
Kategória:Nositelia Radu Slovenského národného povstania
Pulse

**Pulse** môže byť:

* album skupiny Pink Floyd, pozri Pulse (album, Pink Floyd)
* album speváčky Toni Braxton, pozri Pulse (album, Toni Braxton)

* koncertné video skupiny Pink Floyd, pozri Pulse (film, 1995)
Wilson Phillips

náhľad|Wilson Phillips

**Wilson Phillips** bola americká hudobná skupina v rokoch 1990-2004 v zložení Carnie Wilson, Wendy Wilson a Chynna Phillips. Počas svojho pôsobenia získali štyri nominácie Grammy, dve American Music Award a jednu Billboard Music Award.

## Diskografia
* *Wilson Phillips* (1990)
* *Shadows and Light* (1992)
* *Greatest Hits* (2000)
* *California* (2004)

Kategória:Hudobné skupiny USA
Kărdžali (oblasť)

**Kărdžali** je oblasť na juhu Bulharska. Má rozlohu 3 209,1 km² a žije tu 164 019 obyvateľov. Sídlom oblasti je mesto Kărdžali.

## Iné projekty


Kategória:Oblasti v Bulharsku
Loveč (oblasť)

**Loveč** je oblasť v Bulharsku. Má rozlohu 4 128,8 km² a žije tu 167 931 obyvateľov. Sídlom oblasti je mesto Loveč.

## Iné projekty


Kategória:Oblasti v Bulharsku
František Brezina

**František Brezina** (* 28. august 1918, Dolný Jatov – † 17. august 1989, Sliač) bol pilot Slovenských vzdušných zbraní v druhej svetovej vojne a letecké eso. Na východnom fronte dosiahol 14 potvrdených zostrelov. Neskôr sa stal účastníkom SNP, po vojne slúžil v čs. vojenskom letectve. Z armády bol prepustený v roku 1952. Zomrel na Sliači, kde je aj pochovaný.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam slovenských leteckých es

## Iné projekty

## Externé odkazy
* František Brezina na stránkach letka13.sk
* Zostrely priznané príslušníkom slovenskej národnosti v rokoch 1939–1945

Kategória:Slovenskí letci
Kategória:Slovenské letecké esá druhej svetovej vojny
Kategória:Osobnosti SNP
Kategória:Osobnosti z Jatova
Kategória:Slovenské osobnosti druhej svetovej vojny
Červený potok (prítok Drienického potoka)

**Červený potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to pravostranný prítok Drienického potoka, meria 5,9 km a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Pramení v Čergove na južnom svahu Trepeša (911,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 675 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie prevažne severojužným smerom, na hornom toku preteká lesnatým prostredím pohoria Čergov a následne vstupuje do Spišsko-šarišského medzihoria, do podcelku Ľubotínska pahorkatina. Tu preteká obcou Červená Voda, za obcou vytvára výrazný oblúk prehnutý na západ a pokračuje na juh. Na dolnom toku tečie v geomorfologickom podcelku Šarišské podolie a preteká okrajom mesta Sabinov, kde v nadmorskej výške cca 341 m n. m. ústi do Drienického potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Anton Matúšek

**Anton Matúšek** (* 10. máj 1919, Dolný Hričov – † 22. november 1985, Tišnov) bol pilotom Slovenských vzdušných zbraní, neskôr 1. čs. samostatného leteckého pluku počas druhej svetovej vojny a leteckým esom.

## Život
Zúčastnil sa na prepadnutí Poľska a neskôr bojoval na východnom fronte. 9. septembra 1943 spolu s Ľudovítom Dobrovodským preletel na sovietsku stranu, kde boli obaja internovaní v zajateckých táboroch. Do svojej dezercie mal na svojom konte 12 zostrelov. Neskôr mu bolo umožnené vstúpiť do 1. čs. armádneho zboru. Krátko po vypuknutí povstania preletel pod velením Františka Fajtla do centra SNP. Koncom októbra 1944 opustil územie Slovenska kvôli zhoršujúcim sa podmienkam na povstaleckom fronte. Počas preletu musel núdzovo pristáť pri obci Domaňovce a zimu strávil v horách. Pri 20. výročí SNP bol povýšený na kapitána a o rok na majora letectva v zálohe. Anton Matúšek zomrel 22. novembra 1985.

## Pozri aj
* Zoznam slovenských leteckých es

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Anton Matúšek na stránkach letka13.sk
* Zostrely priznané príslušníkom slovenskej národnosti v rokoch 1939–1945

Kategória:Slovenskí letci
Kategória:Slovenské letecké esá druhej svetovej vojny
Kategória:Osobnosti SNP
Kategória:Osobnosti z Dolného Hričova
Kategória:Slovenské osobnosti druhej svetovej vojny
Kategória:Nositelia Radu Slovenského národného povstania
Chaskovo (oblasť)

**Chaskovo** je oblasť v Bulharsku na juhu krajiny. Má rozlohu 5 543 km² a žije tu 279 067 obyvateľov. Sídlom oblasti je mesto Chaskovo.

## Iné projekty


Kategória:Oblasti v Bulharsku
Šalgov (potok)

**Šalgov** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to pravostranný prítok Torysy, má dĺžku 7,5 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v pohorí Bachureň na južnom úpätí Kohúta (711,4 m n. m.), v lokalite Dubina, v nadmorskej výške približne 600 m n. m. 

## Opis toku
Na hornom toku tečie prevažne východným smerom, zľava priberá dva prítoky z južného, resp. východného svahu Kohúta a stáča sa juhovýchodným smerom. Potom vstupuje do Spišsko-šarišského medzihoria, do podcelku Šarišské podolie, sprava priberá prítok (399,3 m n. m.) prameniaci východne od kóty 695,9 m a preteká obcou Uzovský Šalgov. V obci sa stáča na východ, na jej okraji priberá ľavostranný Šalgovec, následne z pravej strany priberá prítok z oblasti Býkoša a preteká okrajom obce Ražňany, pričom sa niekoľkokrát vlní. Za obcou tečie smerom na východoseverovýchod a južne od centra Sabinova, pri osade Dolný Mlyn, sa v nadmorskej výške cca 307 m n. m. vlieva do Torysy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Bachurni
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Šalgovec

**Šalgovec** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Šalgova, meria 2,3 km a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Pramení v pohorí Bachureň na južnom svahu Kanašov (619,1 m n. m.), v lokalite Úboč, v nadmorskej výške približne 480 m n. m. 

## Opis toku
V pramennej oblasti tečie najprv na juhovýchod, následne na východ a vstupuje do geomorfologického celku Spišsko-šarišské medzihorie, do podcelku Šarišské podolie. Tu sa stáča juhovýchodným smerom, preteká sústavou desiatich rybníkov, stáča sa severojužným smerom a preteká okrajom intravilánu obce Uzovský Šalgov. Na východnom okraji obce potom ústi v nadmorskej výške cca 349 m n. m. do Šalgova. Nepriberá žiadny prítok.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Bachurni
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Šalgov

**Šalgov** môže byť:

* historický názov obce Svätoplukovo
* súčasť slovenského historického názvu mesta Salgótarján v Maďarsku (Šalgov-Tarjány)
* potok v dolnom Šariši, pozri Šalgov (potok)

## Pozri aj
* Uzovský Šalgov
* Šalgovík – mestská časť Prešova
Ostroviansky potok

**Ostroviansky potok** je potok v dolnom Šariši, v južnej časti okresu Sabinov. Je to krátky pravostranný prítok Torysy, meria 2,2 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení na styku geomorfologických celkov Šarišská vrchovina a Spišsko-šarišské medzihorie, južne od obce Ražňany v lokalite Bikmeľ, v nadmorskej výške približne 368 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie na východ podcelkom Šarišské podolie, esovito sa stáča a pokračuje k obci Ostrovany, stáča sa na severovýchod a preteká okrajom intravilánu obce. Nepriberá žiadne prítoky. Severne od obce sa v nadmorskej výške cca 295 m n. m. vlieva do vedľajšieho ramena Torysy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Medziansky potok

**Medziansky potok** môže byť:

* prítok Paťovského potoka v povodí Torysy, pozri Medziansky potok (prítok Paťovského potoka)
* prítok Tople, pozri Medziansky potok (prítok Tople)
Jozef Štauder

**Jozef „Jožo“ Štauder** (* 20. február 1920, Záhorská Bystrica – † 17. apríl 1978, Bratislava) bol pilotom Slovenských vzdušných zbraní v druhej svetovej vojne a leteckým esom. Zúčastnil sa sa dvoch bojových nasadení na východnom fronte. Dňa 26. júna 1944 sa zúčastnil leteckého boja nad územím západného Slovenska. Núdzovo pristál neďaleko Ivanky pri Dunaji. Do zálohy bol prepustený v roku 1958. Po prepustení do zálohy v hodnosti kapitána sa najskôr zamestnal ako vodič v ČSAD Plzeň, neskôr bol zamestnancom ČSAD Bratislava. 

## Pozri aj
* Zoznam slovenských leteckých es

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Jozef Štauder na stránkach letka13.sk
* Zostrely priznané príslušníkom slovenskej národnosti v rokoch 1939–1945

Kategória:Slovenskí letci
Kategória:Slovenské letecké esá druhej svetovej vojny
Kategória:Slovenské osobnosti druhej svetovej vojny
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Šarišský potok

**Šarišský potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Prešov. Je to pravostranný prítok Torysy, meria 7,8 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Preteká geomorfologickým celkom Spišsko-šarišské medzihorie, podcelkom Šarišské podolie, kde aj pramení severozápadne od obce Župčany v lokalite Vysoké v nadmorskej výške cca 375 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na juhovýchod cez samotu Biela Hlina, sprava priberá krátky prítok z lokality Vinica a prechodne tečie na východ. Zľava potom priberá ďalší krátky prítok (318,5 m n. m.), stáča sa juhovýchodným smerom a tečie v blízkosti obce Župčany. Následne tečie na krátkych úsekoch najprv na juh, potom na východ, sprava priberá prítok prameniaci južne od spomenutej obce a druhý z lokality Vyhliadka a preteká obcou Malý Šariš. V obci sa stáča severovýchodným smerom, zľava priberá dva prítoky z lokality Nad studienkou (druhý ústi v 276,6 m n. m.) a ďalej už pokračuje smerom na sever. Z ľavej strany ešte priberá prítok z lokality Kliny, napokon sa stáča a na krátkom úseku tečie k ústiu severovýchodným smerom. Na okraji mesta Veľký Šariš ústi v nadmorskej výške 257,9 m n. m. do Torysy.

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Medziansky potok (prítok Paťovského potoka)

**Medziansky potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Prešov. Je to ľavostranný prítok Paťovského potoka, má dĺžku 3,6 km a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Pramení na styku geomorfologických celkov Šarišská vrchovina a Spišsko-šarišské medzihorie, juhozápadne od obce Medzany, na severovýchodnom svahu Hložia (442,8 m n. m.) v nadmorskej výške cca 370 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku na sever, potom sa stáča na severovýchod, pričom tečie v podcelku Šarišské podolie. Následne vytvára oblúk prehnutý na východ, preteká okrajom obce Medzany a za obcou pokračuje severozápadným smerom. Ďalej tečie prechodne na sever, vzápätí sa postupne stáča a tečie už výhradne východným smerom. Na katastrálnom území mesta Veľký Šariš, na severozápadnom úpätí Šarišského hradného vrchu, ústi v nadmorskej výške približne 279 m n. m. do Paťovského potoka.

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Paťovský potok

**Paťovský potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Prešov. Je to pravostranný prítok Torysy, meria 6,7 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení na okraji Šarišskej vrchoviny, juhojuhozápadne od obce Medzany, na juhovýchodnom svahu Hložia (442,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 398 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na sever, vteká do geomorfologického celku Spišsko-šarišské medzihorie, do podcelku Šarišské podolie a stáča sa východným smerom. Tečie južne od obce Medzany, následne sa prudko stáča na severoseverozápad a tečie západne od mesta Veľký Šariš, pričom na krátkom úseku sa stáča na západ. Napokon obteká masív Šarišského hradného vrchu, najprv zo západu, zľava priberá Medziansky potok, potom aj zo severu a pokračuje na východ. Priamo pod Šarišským hradom ústi v nadmorskej výške približne 274,5 m n. m. do Torysy.

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Šarišskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Šiša Pangma

**Šiša Pangma** (*Gosaithan, Xixa-bangma, Kao-seng-can-feng*) je štrnásty najvyšší vrch Zeme, vysoký  Leží v Číne (Tibete), v Nepálskych Himalájach, v horskej skupine Langtang Himal.

Šiša Pangma má tri vrcholy:
* hlavný vrchol - údaje o výške sa rôznia, najčastejšie sa udávajú výšky 8&nbsp;027 a 
* stredný vrchol - 
* západný vrchol - 
Na hlavný vrchol vystúpili v roku 1964 čínski horolezci. Výprava mala 195(!) členov, na vrchol sa dostalo 10 horolezcov. Bola to posledná zdolaná osemtisícovka.

Pre zahraničných horolezcov bol vrch dostupný od roku 1978. Slovenskí horolezci vystúpili na Šiša Pangmu prvýkrát v roku 1996. 

## Iné projekty

Šiša Pangma
Šiša Pangma
Šiša Pangma
Gan

**Gan** môže byť:
*ostrov na maldivskom atole Lámu, pozri Gan (Lámu)
*ostrov na maldivskom atole Sínu,  pozri Gan (Sínu)
*atol na Maldivách, pozri Gáfu Dálu
Kukuška (film)

***Kukuška*** je film režiséra Alexandra Rogožkina, autora filmov o svojráznych lovoch (v českom jazyku: *Svéráz národního lovu*, *Svéráz národního rybolovu* a *Svéráz národního lovu v zimě*). Rozpráva príbeh troch ľudí uviaznutých v divočine počas druhej svetovej vojny, z ktorých každý hovorí iným jazykom a nerozumie jazyku ostatných dvoch. 

## Produkcia
* Herečka Anni-Kristiina Juuso, ktorá hrala Laponku Anni nikdy nevidela kompletný scenár filmu. Dostala len svoje dialógy vo fínčine, ktoré preložila do lapončiny.

## Ocenenia
Film získal 17 ocenení a 5 nominácií.

Kategória:Ruské filmy
Kategória:Filmy z 2002
Kategória:Filmy s tematikou druhej svetovej vojny
Kategória:Filmy ocenené Slnkom v sieti
Kategória:Filmy podľa názvu
Severný Málosmadulu

250px|thumb|Severný Málosmadulu atol (hore malý bezmenný atol).
		
**Severný Málosmadulu** prírodný atol. Nachádza sa na Maldivách. Severný Málosmadulu sa nachádza na severe Maldív. Administratívne je celý atol súčasťou atolu Rá. Nad Severným Málosmadulu sa nachádza ešte jeden malý bezmenný atolček, ktorý je považovaný jeho za súčasť (aj administratívne spadá pod Rá.)
 
Nachádza sa v severozápadnej časti Maldív pod atolom Thiladunmathí-Miladunmadulu vo vzdialenosti 14 km, a 5 km severne od Južného Málosmadulu. Medzi Severným a Južným Málosmadulu sa nachádza ešte jeden bezmenný atol (je považovaný za súčasť Južného Málosmadulu, administratívne atol Bá.).

Dĺžka atola je 71 km v severojužnom smere a šírka 28 km. Má skoro 40 plytčín, pričom najväčšia sa netradične nachádza práve v lagúne atola. Na atole je 86 ostrovov navyše sa započítavajú aj dva ostrovy na bezmennom atole na severe, takže oficiálne až 88, z ktorých je 15 obývaných.

Obývané ostrovy:Alifusi (na severnom bezmennom atole), Angolitímu, Fainu, Huluduffáru, Inguraidú, Innamádú, Kandoludú, Kinolas, Mákuratu, Maduvvarí, Mídú, Rasgetímu, Rasmádú, Ungúfáru, Vádú

## Externé odkazy
Stránka Oceandots + obrázok atola z vesmíru  - anglicky

Kategória:Rá
Tatran (spevokol v Liptovskom Mikuláši)

**Tatran** je názov spevokolu sídliacom v meste Liptovský Mikuláš.

V roku 1873 založil Karol Ruppeldt v Liptovskom Mikuláši spevokol Tatran. Zbor pod jeho vedením, neskôr pod vedením dirigentov Miloša Ruppeldta a Pavla Gallu, dosahoval vysokú umeleckú úroveň. Počas I. svetovej vojny sa však odmlčal a po roku 1918 zanikol. Po II. svetovej vojne sa o jeho oživenie pokúšal MUDr. Karol Wurm. V školskom roku 1954 - 1955 zanietení učitelia Ondrej Ševčík a Jozef Macko činnosť spevokolu znovu obnovili. Svoju činnosť pod názvom Okresný učiteľský spevokol vykonával až od roku 1967. Pri príležitosti 100. výročia založenia pôvodného liptovsko – svätomikulášskeho spevokolu Tatran mu bol v roku 1973 udelený čestný názov TATRAN. Jeho dirigentmi sa stali Ján Klaučo a Martin Žákovič. V rokoch 1976 – 1978 viedol spevokol Alfonz Juriga, v rokoch 1978 - 1993 stál za dirigentským pultom Jaroslav Lauko, po jeho odchode prevzal vedenie spevokolu Štefan Jakoby. V rokoch 1996 - 2001 viedla spevokol Mgr. Viera Bystrická a od roku 2001 je jeho dirigentom PhDr. Ľubomír Raši, PhD. Počet členov spevokolu kolíše od 25 do 40.

Repertoár volili dirigenti tak, aby obsahoval skladby slovenských hudobných skladateľov, ale aj skladby svetovej zborovej tvorby. Od svojho založenia absolvoval spevokol okolo 500 vystúpení a nacvičil približne 250 zborových skladieb. Činnosť je zaznamenaná v kronike založenej v roku 1955. Za 25 rokov svojej činnosti bol najlepším speváckym zborom okresu vo svojej kategórii. V 90-tych rokoch dvakrát úspešne absolvoval zájazd do Grécka - mesta Solún, v roku 1993 sa zúčastnil na oslavách Slovenských národných dní v maďarskom meste Kiskőrös. Pod dirigentskou taktovkou Ľubomíra Rašiho spevokol reprezentoval mesto v Opave na „Dni družobných miest“ v septembri 2004 a v novembri 2004 sa podieľal na veľkej udalosti akou bolo hudobné dielo Ľubomíra Rašiho „Requiem“ pre sólistov, zbor, orchester a rockovú skupinu. Spolu s členmi evanjelického cirkevného zboru naštudoval „Českú omšu vianočnú“ od Jakuba Jána Rybu a „Pašie podľa sv. Matúša“ od Melchiora Vulpiusa. Melchior Vulpius: Pašie podľa sv. Matúša Pôvodne latinské pašie s "turba" zbormi a textom v kralickej češtine doplnil Dr. Karol Wurm. Na základe jeho práce transkripciu do slovenčiny a s použitím ekumenického prekladu urobil Ľubomír Raši a so spevokolom Tatran premiéroval a nahral pre rádio Lumen v roku 2002Všetky tieto diela vyšli aj na CD.

Kategória:Spevokoly na Slovensku
Kategória:Liptovský Mikuláš
Razgrad (oblasť)

**Razgrad** je oblasť v Bulharsku na severovýchode krajiny. Má rozlohu 2 637 km² a žije tu 152 417 obyvateľov. Sídlom oblasti je mesto Razgrad.

## Iné projekty


Kategória:Oblasti v Bulharsku
Wieluń

**Wieluń** (ˈvʲɛluɲ) je poľské mesto v Lodžskom vojvodstve. Má 26 000 obyvateľov (2005).

## Dejiny

Wieluń má už vyše 800-ročnú históriu. Prvá zmienka pochádza z druhej polovice 13. storočia. Mesto získalo mestské práva v okolo roku 1283. Legenda hovorí, že kaliské knieža Władysław Odonic poľujúc v tamojších lesoch zranil jeleňa, a keď ho prenasledoval zjavil sa mu Baránok boží s chlebom a kalichom krvi. Na tom mieste dal vybudovať kaplnku (v súčasnosti tu je Sanktuarium Matky Božej Potešenia), pri ktorej neskôr vznikla osada. Podľa legendy názov mesta vznikol zo slova *jeleň* poľ. Jeleń (Wieleń, Wieluń). V 14. storočí postavil Kazimír III. Veľký (Kazimierz III Wielki) vo Wieluniu zámok, ktorý bol následne po požiaroch prebudovávaný. Dnes je na základoch zámku postavený klasicistický palác. Mesto bolo stoličným mestom historickej wieluńskiej zeme (ziemi wieluńskiej).

## Partnerské mestá
*  Adelebsen, Nemecko, 1999
*  Letterkenny, Írsko, 2007
*  Ochtrup, Nemecko, 2010
*  Osterburg, Nemecko, 2002

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Lodžskom vojvodstve
Kategória:Powiat wieluński
Plovdiv (oblasť)

**Plovdiv** je oblasť v Bulharsku približne v strede krajiny. Má rozlohu 5 973 km² a žije tu 707 570 obyvateľov. Sídlom oblasti je mesto Plovdiv.

## Iné projekty


Kategória:Oblasti v Bulharsku
Uzovský potok

**Uzovský potok** je potok v dolnom Šariši, vo východnej časti okresu Sabinov, na dolnom toku (cca ) tvorí hranicu s okresom Prešov. Je to ľavostranný prítok Veľkého potoka, meria  a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Pramení v geomorfologickom celku Spišsko-šarišské medzihorie, v podcelku Šarišské podolie, západne od obce Uzovce v nadmorskej výške približne  

## Opis toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku juhojuhovýchodným smerom v blízkosti spomenutej obce a následne sa stáča na juhozápad. Vytvára výrazný oblúk ohnutý na západ, pričom zľava priberá krátky prítok prameniaci západne od kóty  a pokračuje juhovýchodným smerom. Napokon sa esovito stáča, na krátkom úseku tečie k ústiu na juh a západne od obce Gregorovce sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Veľkého potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Vodnár (znamenie)

left|50px
right|thumb|Vodnár

V astrológii je **Vodnár** (*Aquarius*) jedenástym znamením zvieratníka. Je to myslený obdĺžník na oblohe 30° dlhý a 15° široký. Slnko ním prechádza v čase od 21. januára do 19. februára. Pomenovanie dostalo podľa súhvezdia Vodnár.

Pod jeho vládu údajne spadá svetová éra, ktorá sa práve začala. Ľuďom narodeným v znamení Vodnára (21. 1. - 19. 2) sa pripisuje sklon k mystike, spájanie vedomého a nevedomého, snaha o prekonanie priepastí k nadzmyslovému a prispôsobivosť. Z minerálov sa mu pripisuje jantár.

V babylonskom kalendári tomuto znameniu zodpovedá mesiac *Araḫ Šabaṭu*.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Astrologické znamenia
Telek

**Telek** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to pravostranný prítok Jakubovianskeho potoka, meria 8,5 km a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Pramení v Čergove na juhozápadnom svahu Lysej (1 067,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 740 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie severojužným smerom, vytvára malý oblúk prehnutý na západ, sprava priberá krátky prítok prameniaci južne od kóty 847,7 m a následne vytvára ďalší oblúk smerujúci na východ, pričom zároveň priberá tri ľavostranné prítoky (najdlhší pramení západne od kóty 809,0 m). Ďalej tečie juhojuhozápadným smerom, z ľavej strany priberá prítok prameniaci južne od kóty 658,0 m, vstupuje do geomorfologického celku Spišsko-šarišské medzihorie, do podcelku Šarišské podolie, pokračuje severojužným smerom a severozápadne od obce Jakubovany napája vodnú nádrž Jakubovany. Pod nádržou tečie juhojuhovýchodným smerom mierne zvlneným korytom, preteká západne od intravilánu obce Jakubovany, oblúkom sa stáča najprv na západ, následne na juhozápad a sprava priberá Husí potok. Napokon preteká územím mesta Sabinov, kde najprv tečie na juh, esovito sa stáča, preteká intravilánom mesta a pokračuje juhojuhozápadným smerom. Napokon sa stáča na juh, tečie súbežne s korytom Torysy a pri mestskej časti Orkucany sa v nadmorskej výške cca 305 m n. m. vlieva do Jakubovianskeho potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Husí potok (prítok Teleka)

**Husí potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to pravostranný prítok Teleka, meria 2,9 km a je tokom VIII. rádu.

## Prameň
Pramení v geomorfologickom celku Spišsko-šarišské medzihorie, v podcelku Šarišské podolie, východne od obce Drienica v nadmorskej výške cca 510 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv severojužným smerom, následne sa esovito stáča a pokračuje juhojuhovýchodným smerom. Napokon tečie na krátkom úseku k ústiu opäť severojužným smerom. Nepriberá žiadny prítok. Východne od mesta Sabinov sa v nadmorskej výške približne 348 m n. m. vlieva do Teleka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Jakuboviansky potok

**Jakuboviansky potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Torysy, má dĺžku 7,9 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Potok pramení v pohorí Čergov juhovýchodne od kóty 809,0 m n. m., v lokalite Jakuboviansky les, v nadmorskej výške približne 730 m n. m.

## Smer toku
Na hornom toku tečie severojužným smerom, nad obcou Jakubovany sa esovito stáča a obcou preteká opäť severojužným smerom. Na dolnom toku už tečie viac-menej juhozápadným smerom, pričom sa koryto viacnásobne vlní.

## Geomorfologické celky
*Čergov
*Spišsko-šarišské medzihorie, geomorfologický podcelok Šarišské podolie

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok prameniaci južne od kóty 809,0 m, krátky prítok prameniaci juhovýchodne od kóty 760,4 m, prítok prameniaci južne od kóty 760,4 m, prítok (2,2 km) z lokality Homôľka, Telek
*ľavostranné: prítok prameniaci južne od kóty 761,8 m, prítok zo západojuhozápadného svahu Prednej hory (744,0 m n. m.)

## Ústie
Do Torysy sa vlieva na katastrálnom území mesta Sabinov, v blízkosti Orkucian v nadmorskej výške cca 303 m n. m. 

## Obce
*Jakubovany
*Sabinov, mestská časť Orkucany

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Syseľ pasienkový

**Syseľ pasienkový** alebo **syseľ obyčajný** ( alebo nesprávne *Citellus citellus*) je poľný hlodavec žijúci v strednej, juhovýchodnej Európe aj na území Slovenska. Výskyt na Slovensku bol doložený na 42,3 % územia. Bežne sa s ním môžeme stretnúť v okolí letiska M. R. Štefánika neďaleko Ivanky pri Dunaji. Udomácnil sa takisto aj na Dolnom nádvorí Spišského hradu a na lúkach pod ním. Sysle sú priateľské, návštevníci hradu ich kŕmia niekedy aj z ruky. Je to chránené zviera. Žije pri poliach a lúkach. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov syseľ pasienkový patrí medzi zraniteľné druhy, trend celkovej populácie je klesajúci.

## Opis sysľa
Syseľ pasienkový dosahuje dĺžku 20 – , chvost 3.8 –  a patrí do skupiny zvierat označovaných ako hlodavce. Výrazným znakom tejto skupiny sú predné zuby (z vrchnej a spodnej čeľuste), ktoré si musia neustále obrusovať o rôzne predmety. Telo má pretiahnutý tvar a na konci každej končatiny má pazúriky, ktoré slúžia na vyhrabávanie podzemných skrýš. Farba je rôzna, závisí od ročného obdobia. Najčastejšie sú však kombinácie hnedej, hrdzavohnedej, sivej až po odtiene červenej. Na chrbtovej strane ma biele a tmavé škvrny. Syseľ má veľmi dobrý zrak a dobrý čuch.

## Výskyt
Žije v Strednej a Východnej Európe, na Slovensku sa vyskytuje už len v niektorých lokalitách. Obýva najmä stepné oblasti nížin a predhorí. Najradšej má pasienky s nízkou vegetáciou.

## Rozšírenie na Slovensku
Zo 429 mapovaných kvadrátoch DFS sa celkovo vyskytol v 182 (42,3 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 60, 15,3 %) v súčasnosti v nadmorských výškach 100 (Strážne) –  (Pri Kríži, pri obci Telgárt v Nízkych Tatrách).

## Spôsob života
Žije v kolóniách, ktoré môžu mať niekoľko desiatok, až stoviek jedincov. Až šesť mesiacov v roku, od októbra do marca, prežije v zimnom spánku. Sysle sú lúčne a poľné hlodavce, ktoré žijú v poľných dierach. Hrabe prechodné a trvalé nory. Má dva vchody, jeden šikmý a jeden kolmý. Vchod meria 7. Rozmnožuje sa len jedenkrát za rok, od mája do júna rodia samičky po 25 dňoch gravidity 38 mláďat. Premnožujú sa v cykloch 79 rokov.

## Potrava
Živí sa steblami tráv, kvetmi, semenami rastlín a hmyzom. Sysle si na Slovensku nerobia zásoby.

## Ochrana
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 497,90 € (Vyhláška MŽP č. 579/2008 Z. z.) a prísne chránený aj podľa Bernského dohovoru, príloha II.
Podľa smernice Európskej únie o biotopoch voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín  patrí medzi druhy, pre ktoré je potrebné vyhlasovať osobitné územia ochrany – územia európskeho významu. Na Slovensku je predmetom ochrany v 18 územiach európskeho významu.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj
*Coroiu, C., Kryštufek, B., Vohralík, V. & Zagorodnyuk, I. 2008. *Spermophilus citellus*. In: IUCN 2011. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2011.2. . Downloaded on 21 November 2011.

Kategória:Vevericovité
Kategória:Živočíchy európskeho významu
Kategória:Zraniteľné druhy
Kategória:Cicavce na Slovensku
Kategória:Zákonom chránené živočíchy na Slovensku
Krakovský potok

**Krakovský potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Torysy, meria 5,1 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v Spišsko-šarišskom medzihorí, v podcelku Ľubotínska pahorkatina, juhojuhozápadne od kóty 728,2 m, medzi obcami Jakovany a Červená Voda v nadmorskej výške približne 517 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na krátkom úseku severojužným smerom, potom vytvára výrazný oblúk prehnutý na západ, následne sa ohýba na východ a opätovne tečie na juh cez lokalitu Pod Krakovcom. Na dolnom toku preteká priemyselnou zónou mesta Sabinov, podteká cestu I. triedy č. 68, následne sa esovito stáča a pokračuje k ústiu juhovýchodným smerom. Na okraji priemyselnej zóny ústi v nadmorskej výške cca 321 m n. m. do Torysy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Ginec

**Ginec** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Torysy, meria 4 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v Spišsko-šarišskom medzihorí, v podcelku Ľubotínska pahorkatina, na východnom úpätí Slupca (569,9 m n. m.), južne od obce Jakovany v nadmorskej výške približne 512 m n. m. 

## Opis toku
Na hornom toku tečie severojužným smerom, následne vstupuje do podcelku Šarišské podolie, kde vytvára oblúk ohnutý na západ a sprava priberá dva prítoky z oblasti Bukovca. Potom sa stáča juhojuhovýchodným smerom, preteká okrajom priemyselnej zóny mesta Sabinov, stáča sa na juhovýchod a na okraji mesta sa v nadmorskej výške cca 327 m n. m. vlieva do Torysy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Malý potok

**Malý potok** môže byť:

* prítok Dzikova v povodí Torysy, pozri Malý potok (prítok Dzikova)
* prítok Mrzkého potoka v povodí Oravy, pozri Malý potok (prítok Mrzkého potoka)
* prítok Pivovarského potoka v povodí Turca, pozri Malý potok (prítok Pivovarského potoka)
* prítok Veľkého potoka v povodí Rimavy, pozri Malý potok (prítok Veľkého potoka)

## Pozri aj
*Malý potôčik
Malý potok (prítok Dzikova)

**Malý potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Prešov. Je to ľavostranný prítok Dzikova, meria 2,1 km a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Pramení v Spišsko-šarišskom medzihorí, v podcelku Šarišské podolie, juhojuhozápadne od kóty 494,0 m v nadmorskej výške cca 455 m n. m., juhovýchodne od obce Ratvaj. 

## Opis toku
Od prameňa tečie juhojuhovýchodným smerom, následne sa stáča juhozápadným smerom. Nepriberá žiadny prítok. Južne od obce Hubošovce ústi v nadmorskej výške približne 339 m n. m. do Dzikova.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Kanašský potok

**Kanašský potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Prešov. Je to ľavostranný prítok Dzikova, meria 3,2 km a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Pramení v Spišsko-šarišskom medzihorí, v podcelku Stráže, pod sedlom Stráže (448,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 430 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv juhozápadným smerom, vstupuje do podcelku Šarišské podolie a pokračuje severojužným smerom cez Kanaš. Tu sa esovito stáča, zľava priberá prítok z juhozápadného svahu Stráže (739,6 m n. m.) a pokračuje západným smerom. Na území mestskej časti sa v nadmorskej výške cca 278 m n. m. vlieva do Dzikova.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Bernát (potok)

**Bernát** je krátky potok v dolnom Šariši, vo východnej časti okresu Sabinov. Je to pravostranný prítok Veľkého potoka, meria 1,9 km a je tokom VII. rádu.

## Prameň
Tečie v južnej časti pohoria Čergov, pramení na južnom svahu Lysej (1 067,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 735 m n. m. 

## Opis toku
Tečie prevažne východojuhovýchodným smerom, z ľavej strany priberá prítok prameniaci juhojuhovýchodne od kóty 903,7 m. Napokon sa stáča na juhovýchod a na katastrálnom území obce Bodovce, severoseverozápadne od obce, ústi v nadmorskej výške cca 570 m n. m. do Veľkého potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Silistra (oblasť)

**Silistra** je oblasť v Bulharsku na severovýchode krajiny. Sídlom oblasti je mesto Silistra.

## Iné projekty


Kategória:Oblasti v Bulharsku
Vraca (oblasť)

**Vraca** je oblasť v severozápadnom Bulharsku pri hranici s Rumunskom. Má rozlohu , žije tu 235 189 obyvateľov a jej sídlom je mesto Vraca.

## Iné projekty


Kategória:Oblasti v Bulharsku
Găgăuzia

thumb|Poloha Gagauzska

**Găgăuzia/Gagauz-Yeri** (po rumunsky) alebo **Gagauzia**/**Gagauziya/Gagauz Yeri** (po gagauzsky) alebo **Gagauzija/Gagauz-Jeri** (po rusky; ruskou azbukou *Гагаузия/Гагауз-Ери*) alebo **Gagauzsko** (neoficiálne po slovensky), oficiálny dlhý tvar názvu neexistuje, je autonómne územie, ktoré sa nachádza v južnej časti Moldavska. Zvláštny štatút mu udelil moldavský parlament 23. decembra 1994. Väčšinu jeho obyvateľov tvorí turkická etnická skupina Gagauzov, ktorá sa prevažne hlási k pravoslávnemu kresťanstvu. Hlavným mestom je Comrat.

Skladá sa zo štyroch navzájom neprepojených území – najväčšieho, ktoré zahŕňa hlavné mesto Comrat a druhé najväčšie mesto Ceadîr-Lunga, oblasti okolo mesta Vulcănești a dvoch samostatných obcí Copceac a Carbalia.

Má rozlohu 1 832 km² a pri sčítaní v roku 2014 bol počet obyvateľov 134 535. Väčšinu obyvateľov, t. j. 83,8 %, tvorili Gagauzi, nasledovaní Bulharmi (4,9 %) a až potom Moldavčanmi (4,7%). 91 % obyvateľov sa hlásilo k pravoslávnemu kresťanstvu.

## Poznámka


## Referencie


## Externé odkazy
*Oficiálne stránky Găgăuzie

Kategória:Moldavsko
Gregorovský potok

**Gregorovský potok** je potok v dolnom Šariši, v severnej časti okresu Prešov, pramenná oblasť leží na území okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Torysy, meria 3,5 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v Spišsko-šarišskom medzihorí, v podcelku Šarišské podolie, južne od obce Uzovce v lokalite Stavenec, v nadmorskej výške približne 415 m n. m. 

## Opis toku
Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom k obci Gregorovce, kde sa stáča a pokračuje na juhozápad. Z pravej strany priberá prítok (1,8 km) prameniaci tiež v lokalite Stavenec, následne preteká rovinatým územím toryskej nivy a opäť sprava priberá prítok z oblasti Lánov. Napokon sa severoseverozápadne od mesta Veľký Šariš, priamo pod Šarišským hradom, vlieva v nadmorskej výške cca 273 m n. m. do Torysy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Güer Aike (department)

Department **Güer Aike** leží na juhovýchode provincie Santa Cruz na juhu Argentíny a je jeden zo siedmich departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentom Lago Argentino a Corpen Aike, na východe s Atlantickým oceánom a na juhu a západe s Čile.

Hlavné mesto departmentu Güer Aike je Río Gallegos.

## Obyvateľstvo
Podľa odhadu INDEC stúpol počet obyvateľstva z 92 878 (2001) na 116 879 obyvateľov v roku 2005.

## Mestá a obce
* Bella Vista
* Cerro Leon
* El Turbio
* Esperanza
* Fuentes del Coyle
* Güer Aike
* J. Dufour
* Mina 3
* Río Gallegos
* Río Turbio
* Rospentek Aike
* Veintiocho de Noviembre 
* Cabo Vírgenes
* Punta Loyola

Kategória:Departmenty v Argentíne
Güer Aike

**Güer Aike** môže byť:
* department v argentínskej provincii Santa Cruz, pozri Güer Aike (department)
* obec v argentínskom departmente Güer Aike, pozri Güer Aike (obec)
Ketelský potok

**Ketelský potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Torysy, meria 3,1 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Tečie v geomorfologickom celku Spišsko-šarišské medzihorie, pramení v podcelku Šarišské podolie na juhozápadnom svahu vrchu Ketele (403,0 m n. m.), južne od obce Jakubovany v lokalite Široké v nadmorskej výške cca 375 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie juhojuhozápadným smerom cez lokality Veľké zeme a Bogone, kde sa stáča a pokračuje na juhozápad. Podteká štátnu cestu I/68 a južne od sabinovskej mestskej časti Orkucany sa v nadmorskej výške približne 294,5 m n. m. vlieva do Torysy. Nepriberá žiadne stále prítoky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
AKM

thumb|right|350px|AKM
thumb|right|350px|AKMS
**AKM** je modernizovaná variácia pušky AK-47.

Táto verzia vznikla v roku 1959 a do služby bola zaradená v roku 1961.

Od pôvodnej verzie je AKM o 700 gramov ľahší, pretože má odľahčené puzdro uzáveru a na jeho výrobu je použitá technológia zvárania kovových výliskov, vďaka čomu je jeho výroba lacnejšia a jednoduchšia. Aj bicí mechanizmus je vylepšený, zabraňuje dopadu kladivka na úderník pred úplným uzavretím záveru. Má spomaľovač kadencie a chránič ústia hlavne pôsobí ako kompenzátor zdvihu a spätného rázu. Dá sa rôzne modifikovať. Napríklad je možné ho vybaviť rôznymi optikami, na hlaveň je možné pripevniť granátomet alebo bajonet, ktorý pri skombinovaní s puzdrom umožňuje strihanie pletiva. Rukoväť a pažbu má vyrobenú z plastu, na rozdiel od AK-47, ktorý ich mal drevené. Variácia so sklopnou kovovou pažbou sa nazýva *AKMS*.

## Základné údaje
* Kaliber: 7.62 x 39
* Dĺžka: 87 cm
* Váha: 3,1 kg
* Kapacita zásobníku: 30 nábojov

## Iné projekty

Kategória:Varianty pušky AK-47
Radžedef

**Radžedef** alebo **Džedefre** bol tretím faraónom 4. dynastie, pravdepodobne syn a nástupca známeho Chufua. Vládol približne v rokoch 25812572 pred Kristom a ako prvý v histórii egyptských panovníkov si pridal prívlastok „Syn boha Ré“ (Réov syn) vo k vlastnému menu.

## Iné projekty

Kategória:Faraóni
Kategória:4. dynastia Egypta
Modré pleso

**Modré pleso** (, , ) je v Dolinke pod Sedielkom () a pod južnou stenou Malého Ľadového štítu na konci Malej Studenej doliny v nadmorskej výške  Je najvyššie položeným jazerom vo Vysokých Tatrách. Rozloha , hĺbka . Zdanlivo tmavomodrú farbu má preto, lebo je zaclonené okolitými skalnými stenami.

## Turistika
* po  zelenej značke
** od Zamkovského chaty, Malou studenou dolinou k Téryho chate a na Sedielko s prechodom do Javorovej doliny
** z Javorovej doliny cez Sedielko na Téryho chatu

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Plesá Vysokých Tatier
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Obrovský vodopád

thumb|150px|Obrovský vodopád

**Obrovský vodopád** sa nachádza v ústí Malej Studenej doliny v nadmorskej výške  Je vysoký približne 20 m. Bol vytvorený v rokline Malého Studeného potoka.

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vodopády vo Vysokých Tatrách
Kategória:Vodopády v Prešovskom kraji
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Malé Spišské pleso

**Malé Spišské pleso** () je pleso patriace do skupiny Päť Spišských plies v Malej Studenej doline vo Vysokých Tatrách v nadmorskej výške . Leží trochu bokom na severovýchod od Téryho chaty nad prahom doliny. Je najvýchodnejším jazerom skupiny plies.

## Názov
Názov Päť Spišských plies, do skupiny, ktorých patrí toto pleso, vystihuje počet plies, ktoré vytvárajú výraznú skupinu a určujú ich polohu na území historickej Spišskej župy.

## Rozmery
Plochou , zo všetkých Päť Spišských plies, je najmenšie. Podľa meraní pracovníkov TANAPu má rozmer 54 × 54 m a hĺbku približne 

## Turistika
* od Zamkovského chaty Malou studenou dolinou k Téryho chate.
* z Javorovej doliny cez Sedielko na Téryho chatu

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*  Poloha na turistickej mape

Kategória:Plesá Vysokých Tatier
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Starolesnianske pleso

**Starolesnianske pleso** sa nachádza na *Zbojníckej pláni* vo Veľkej Studenej doline vo Vysoké Tatry v nadmorskej výške . Má plochu  a maximálnu hĺbku .

## Názov
Pomenovanie tohto plesa má rôzne podoby historické i súčasné. Nachádza sa v historickom starolesnianskom chotári, v doline, ktorú podtatranci poznali ako *Starolesniansku dolinu*. V poľštine sa aj teraz volá *Staroleśna Dolina*. Aj preto sa v starších turistických sprievodcoch objavuje názov *Starolesné pleso* a niekedy aj chybne *Starolesňanské pleso*. V súčasnosti sa v poľskom názvosloví píše o plese ako o najväčšom a najvyššie položenom zo *Sesterských plies* (*Harnaskie Stawy*) a preto sa označuje ako *Wyźni Harnaski Staw*. Nemecký názov plesa vyplynul z iných pohnútok. Pôvodne sa pleso volalo *Grosser-Kohlbach-See*. V maďarčine *Nagy-tarpataky-tó*. Pretože tieto názvy zvádzali k zámenám s inými plesami v Tatrách, bolo navrhnuté, aby sa pleso volalo  a  – *Fuchsovo pleso* podľa geometra a lesníka Levočana Fridricha Fuchsa (1799 – 1874). 

## Turistika
* z  Rainerovej chaty na Zbojnícku chatu. 
*   z Téryho chaty na Zbojnícku chatu - jednosmerný priechod cez Priečne sedlo.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Plesá Vysokých Tatier
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Sivé plesá

thumb|Sivé plesá
**Sivé plesá** sú  skupinou troch plies nachádzajúcich sa vo Vysokých Tatrách v Ostrom kotle Veľkej Studenej doliny pod Javorovým štítom vo výške asi 

**Prostredné sivé pleso** je najväčšie z troch Sivých plies. Leží uprostred medzi Nižným a Vyšným sivým plesom. Jeho názov je v .

**Nižné sivé pleso** je najjužnejšie a najnižšie ležiace. Poliaci ho pomenovali *Niźni Siwy Staw*.

**Vyšné sivé pleso** je najvyššie ležiace a najmenšie z plies tejto skupiny. Poľský názov je *Wyźni Siwy Staw*.

Nemecký a maďarský názov jednotlivé plesá nemajú. Používa sa skupinový názov v  a v . Pomenovanie plies vyplýva zo zdanlivého zafarbenia plies, ktoré vyvoláva zrkadlový obraz okolitých štítov. 

[náhľad|vpravo| [Ostrý kotol so *Sivými plesami*]]

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Plesá Vysokých Tatier
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Nižné strelecké plesá

**Nižné strelecké plesá** (, , ) je dvojica plies v nižšie položenej Streleckej kotline vo Veľkej Studenej doline medzi Priečnym sedlom a Streleckou vežou vo Vysokých Tatrách. Na vyššie položenej Streleckej kotline ležia Vyšné strelecké plesá. Pomenovanie plies vyplýva z polohy pod Streleckou vežou, ktorá  zo Streleckých polí vyrastá ako samostatná vyvýšenina a bola obľúbenou pozorovateľňou lovcov kamzíkov.  Sú vo výške .

[náhľad|vľavo|''Strelecké plesá'' z [Priečne sedlo|Priečneho sedla]]

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape 

Kategória:Plesá Vysokých Tatier
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Dlhé pleso (Veľká Studená dolina)

**Dlhé pleso**, spresnene sa označuje ako **Dlhé pleso vo Veľkej Studenej doline** na rozdiel od *Dlhého plesa vo Velickej doline* (, , ) leží na dne Dlhej kotliny vo Veľkej Studenej doline pod Východnou Slavkovskou vežou. Jeho nadmorská výška je  Je to stále bezprítokove pleso. Vyteká z neho potok ktorý napája Vareškové oko a neskôr Vareškové pleso. 

## Názov
Jeho pomenovanie vystihuje podlhovastý tvar. Pleso postupne zavaľujú zlomiská zo *Slavkovských veží*. V staršej  nemeckej literatúre sa pleso volá *Generisch See*, na počesť Samuela Generischa, ktorý bol lekárom v Kežmarku a patril medzi prvých bádateľov rastlinstva vo Vysokých Tatrách.

## Turistika
Veľkou Studenou dolinou vedie po  modrej turistickej značke chodník okolo Vareškového plesa ponad Dlhé pleso na Zbojnícku chatu.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Turistika
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Plesá Vysokých Tatier
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Sesterské plesá

thumb|Prostredné sesterské pleso
**Sesterské plesá** je sústava dvoch väčších a jedného menšieho plesa, nachádzajúcich sa neďaleko Zbojníckej chaty vo výške 

**Nižné sesterské pleso** je najväčšie a jediné stále.  Nachádza sa nad Zbojníckou chatou, hneď vedľa križovatky chodníka na Prielom a na Priečne sedlo. Často sa zamieňajú so Zbojníckymi plesami. Poliaci Sesterské plesá zahŕňajú pod hromadný pojem Starolesnianskych plies ().

**Prostredné sesterské pleso** s Malým zbojníckym okom sú *Harnaskie Oka*. *Harnas* v poľskom jazyku znamená – zbojnícky vodca. Prostredné sesterské pleso, ktoré je vo výške asi  je nepatrné pliesko medzi Nižným a Vyšným sesterským plesom ().

**Vyšné sesterské pleso** je najbližšie k Zbojníckej chate. Poliaci, ktorí za vyšné pleso skupiny považujú Starolesnianske pleso *Wyżni Harnasky Staw* volajú Vyšné sesterské pleso *Prośredni Harnasky Staw*. 

## Turistika
* z  Rainerovej chaty na Zbojnícku chatu. 
*   z Téryho chaty na Zbojnícku chatu - jednosmerný priechod cez Priečne sedlo.

## Referencie

## Externé odkazy
*Poloha na turistickej mape

## Iné projekty

Kategória:Plesá Vysokých Tatier
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Vareškové pleso

**Vareškové pleso**  (, , ) je menšie pleso vo Vysokých Tatrách. Nachádza sa na dne Vareškovej kotlinky vo Veľkej Studenej doline vo výške . Nad plesom na jeho južnej strane je Slavkovská vežička.  Povyše plesa sa nachádza Dlhé pleso ().

## Názov
Nazvané je podľa Vareškovej kotlinky. Starolesnianski urbárnici, ktorým tieto pozemky voľakedy patrili, vedeli, že tu hojne rastie liečivý *lyžičník lekársky* (Cochlearia officinalis L.). Preto kotlinku i pliesko volali lyžičníkovými. V spišskom nemeckom nárečí *Löffelkrautgrub* a *Löffelkrautsee*. Ktosi neskôr  zle pochopil význam lyžičníka a pretvoril ho na varechu. Vytvoril tak nezmyselný názov Vareškové pleso, Varechové pleso, podobne v poľštine *Warzęchowy Staw*.

## Referencie

## Turistika
Veľkou Studenou dolinou vedie po  modrej turistickej značke chodník ponad Dlhé pleso na Zbojnícku chatu.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Plesá Vysokých Tatier
Kategória:Vodstvo v okrese Poprad
Richnavské jazerá

náhľad|Veľké Richnavské jazero
**Richnavské jazerá** (iné názvy: **Richňavské jazerá**, **Richnava**/**Richňava**, **Richnavské**/**Richňavské tajchy**) je spoločný názov jazier (tajchov):
* **Veľké Richnavské jazero** (normovaný názov; iné názvy: **Veľké Richňavské jazero**, **Veľká Richnava**/**Richňava**, **Veľký Richnavský**/**Richňavský tajch**) a
* **Malé Richnavské jazero** (normovaný názov; iné názvy: **Malé Richňavské jazero**, **Malá Richnava**/**Richňava**, **Malý Richnavský**/Richňavský tajch**). 
(''O tom, či má byť v názve n alebo ň pozri poznámku v článku [[Richnava]].'')

Sú to umelé jazerá pri [[Štiavnické Bane|Štiavnických Baniach]]. Pôvodne to bol len jeden veľký tajch, postavený v 18. stor. (názvy: **Richnavské**/**Richňavské jazero**, **Richnava**/**Richňava**, **Richnavská**/**Richňavská nádrž**, **Richnavský**/**Richňavský tajch'''), ktorý slúžil ako zásobník vody pre banský priemysel. Pre prílišnú veľkosť tajchu vzniklo nebezpečenstvo presakovania vody a poškodenia či pretrhnutia hrádze. Preto tajch rozdelili na dve polovice, pričom v ohrozenej časti znížili hladinu vody a spevnili hrádzu. Vznikli tak súčasné dve jazerá, ktoré sú síce oddelené hrádzou, ale vnútri hrádze sú navzájom aj prepojené.

V letných mesiacoch ponúkajú jazerá možnosť kúpania a vodných športov. Potápači tu pravidelne organizujú školenia a kurzy potápania. Jazero slúži aj ako rybársky revír.

## Referencie

## Zdroje
*
*
*
*
*
*
*Podrobný autoatlas - Slovenská republika 1:100 000. Vojenský kartografický ústav, š.p., Harmanec, 1995

Kategória:Tajchy na Slovensku
Kategória:Jazerá na Slovensku
Kategória:Štiavnické vrchy
Kategória:Štiavnické Bane
Kategória:Geografia okresu Banská Štiavnica
Kategória:Vodstvo v okrese Banská Štiavnica