open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ďaleko je do neba

***Ďaleko je do neba*** je film režiséra Jána Lacka z roku 1972.

## Dej
Baladický príbeh z 20. rokov 20. storočia, odohrávajúci sa na slovenských kopaniciach. Mladý učiteľ 
vracajúci sa z ruského zajatia otvára novú školu. Jeho revolučné názory ho dostávajú do konfliktu s bohatým gazdom, ktorý feudálnymi spôsobmi vládne svojej rodine i celej dedine.

## Ceny
*Prvá cena za filmovú poviedku pre Jána Jonáša v 1. ročníku Umeleckej súťaže k 50. výročiu vzniku KSČ vypísanej MK SSR 1971
*Prvá cena tvorcom filmu - 11. FČSF Plzeň 1973
*Cena poroty - 11. FFM Trutnov 1973

Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1972
Jozef Malovec

**Jozef Malovec** (* 24. marec 1933, Hurbanovo – † 7. október 1998, Bratislava) bol slovenský hudobný skladateľ. V roku 1989 mu udelili titul zaslúžilý umelec. 

## Životopis
Súkromne študoval skladbu u Jána Zimmera, v štúdiu pokračoval u Alexandra Moyzesa na VŠMU v Bratislave a na pražskej AMU u Jaroslava Řídkeho a Vladimíra Sommera. Popri skladateľskej činnosti pôsobil v Slovenskom rozhlase ako
redaktor, dramaturg a riadiaci pracovník Experimentálneho štúdia Československého rozhlasu v Bratislave.

## Tvorba
Je autorom prvej autonómnej elektroakustickej skladby na Slovensku – *[[Orthogenesis]]* (1966 – 1968), ktorá v roku 1969 získala 3. miesto vo finále svetovej súťaže v Darmouth College Hanover (New Hampshire, USA). Tvorbu Jozefa Malovca charakterizuje využívanie princípu koláže, komplementárnosť výrazových prostriedkov, ako je spontánnosť, racionalita, citát, vážnosť, irónia, vtip. V jeho hudobnom diele možno badať skĺbenie dodekafónie a tonality.
 
Komponoval aj hudbu k poézii na texty básní svojej manželky, Heleny Malovcovej (*Hudba pre bas a komorný orchester*, 1977). Okrem experimentálnej hudobnej tvorby vytvoril hudbu k mnohým dokumentárnym i hraným filmom, napríklad *[[Obrazy starého sveta]]* (réžia Dušan Hanák), animované filmy Viktora Kubala, *Balada v dreve* (réžia Martin Slivka).

## Referencie

## Externé odkazy
* Ukážky z diela Jozefa Malovca

Kategória:Osobnosti z Hurbanova
Kategória:Slovenskí hudobní skladatelia
Kategória:Skladatelia vážnej hudby
Kategória:Pracovníci Slovenského rozhlasu
Kategória:Česko-slovenskí zaslúžilí umelci
Kategória:Slovenskí filatelisti
Dom na rázcestí

***Dom na rázcestí*** je československá filmová dráma režiséra Vladimíra Bahnu z roku 1959, natočený na námet divadelnej hry Karla Stanislava *Dům na rozcestí*.

Dej sleduje príbeh mladého lekára Juraja Belana (Elo Romančík), ktorý sa zblíži so svojou kolegyňou, Emíliou Kortanovou (Vlasta Fialová). Tá sa ho snaží zatiahnuť do poskytovania nezákonných interrupcií, ktoré jej umožňujú žiť v prepychu.

## Referencie

Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1959
Ján Jonáš

**Ján Jonáš** (* 23. október 1919, Prietrž – † 23. október 1977, Bratislava) bol slovenský prozaik, publicista a filmový scenárista.

## Životopis
Narodil sa v roľníckej rodine a vzdelanie získaval v Prietrži, Senici a Skalici, neskôr absolvoval aj strednú školu pre pracujúcich, ktorú ukončil maturitou v roku 1959. V rokoch 1936 – 1944 pracoval ako úradník v Senici, v rokoch 1945 – 1951 bol úradníkom v Bratislave, v rokoch 1951 – 1954 pracoval v Slovenskej odborovej rade a v rokoch 1954 – 1970 bol redaktorom a reportérom denníka Smena. V roku 1970 sa stal tlačovým tajomníkom slovenskej vlády, v roku 1972 začal pracovať ako dramaturg a scenárista v Československej televízii v Bratislave, kde pôsobil až do svojej smrti. Pochovaný je v Prietrži.

## Tvorba
Prvé diela začal uverejňovať v roku 1949 v časopisoch Vlasta, Slovenka, Tvorba, Nové slovo, ale i v denníkoch Pravda a Práca. Knižne debutoval v roku 1961 zbierkou krátkych próz *Zrnká vo vetre*. Vo svojich dielach čerpal zo všedného života roľníkov, robotníkov, úradníkov, ľudí žijúcich v mestách i na dedine. Vyzdvihoval optimistický životný pocit a pozitívne ľudské vlastnosti, ako súdržnosť či kamarátstvo, ale v celom jeho diele sa vyskytuje aj typ cieľavedomej, energickej ženy. Aktívne spolupracoval s rozhlasom i televíziou.

## Dielo
### Próza
*1960 – *Zrnká vo vetre*, zbierka čŕt a próz
*1962 – *Na úvrati*, román
*1973 – *V znamení panny*, román
*1975 – *Jedenáste prikázanie*, román (pôvodne mal tvoriť 1. diel trilógie)
*1979 – *Do nízkej hory hromy nebijú*, román (nedokončený 2. diel trilógie)
*1983 – *Krvavé Klinčeky*, súbor krátkych próz

### Scenáre
*1974 – *[[Ďaleko je do neba]]*, film
*1974 a 1976 – *Miesto v dome*, televízny seriál

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí scenáristi
Kategória:Pracovníci Slovenskej televízie
Kategória:Osobnosti z Prietrže
Nárastok (obrábanie)

**Nárastok** je zúbok zvarený z kúskov obrábaného kovu nalepený na pracovný hrot obrábacieho nástroja.

Vzniká postupne. Je síce 10x tvrdší ako obrábaný materiál takže teoreticky šetrí nôž. Prakticky je však nežiaduci pretože:
# Stále sa zväčšuje a následne láme čo sa cyklicky opakuje. Preto logicky znižuje presnosť obrábania.
# Mení geometriu rezného klina, najmä uhol čela nástroja, čo sa nepriaznivo prejaví zmenou rezných podmienok (najmä je tupý).

Zabrániť sa mu dá:

# zvýšením otáčok (treba ale aj viac chladiť)
# naopak znížením otáčok
# za dostatočného použitia chladenia a rezných mazív

Každý materiál má určitý rozsah otáčok, pri ktorých nárastok vzniká najviac. Sú otáčky väčšie alebo menšie, tak je šanca n vznik menšia.

Veľká šanca na vznik je pri obrábaní hliníka a duralu, malá šanca na vznik je pri automatových oceliach.

Kategória:Obrábanie
Kozák brezový

Súbor:Gatunek jadalny.svg **Kozák brezový** (*Leccinum scabrum*) ľudovo nazývaný **brezák** je jedlá huba z čeľade hríbovité (*Boletaceae*).

## Synonymá
* *Boletus scaber* Bull. : Fr.
* *Krombholziella scabra* (Bull. Ex Fr,) R. Maire

## Opis
Klobúk má v priemere 5 - 15 cm, spočiatku je polkruhovitý, neskôr vankúšovo vyklenutý. Klobúk je hnedej farby. Povrch je suchý a matný za vlhka lepkavý, v mladosti je pevný, neskôr mäkne. Pri reze je vnútro bielej farby.
Hlúbik je asi 8 - 20 cm dlhý, hrubý asi 1 - 3 cm, valcovitý, smerom nahor zúžený, hnedo biely, pokrytý hnedými šupinkami.
Dužina hlúbika je biela, vypĺňa celý objem hlúbika, v mladosti je pevná a tuhá, neskôr vláknitá a mäkká.
Má príjemnú vôňu.

## Výskyt
Rastie od júna do októbra v zmiešaných lesoch, v hájoch, výhradne pod brezami. Vyskytuje sa v miernom pásme severnej pologule. Kozák brezový žije v symbióze s koreňmi brezy.

## Použitie
Kozák brezový je výborná jedlá huba. Môže sa použiť na spôsob praženice, alebo ako sušená huba napríklad do kapustníc.

## Možnosť zámeny
Nedá sa zameniť za jedovaté huby. Medzi kozákmi je niekoľko podobných druhov, ktoré sa líšia viazanosťou na určitý druh dreviny.

## Galéria

Image:Birkenpilz02.jpg
Image:Birkenpilz01.jpg
Image:Leccinum scabrum - horizontal (aka).jpg
Image:Leccinum scabrum LC0108.jpg


## Iné projekty

Kategória:Hríbovité
Kategória:Jedlé huby
Kategória:Mykorízne huby
Petra

**Petra** môže byť:
* krstné meno, pozri Petra (prvé meno)
* v geografii:
** skalné mesto, archeologická lokalita v Jordánsku, pozri Petra (Jordánsko)
** mesto na ostrove Mallorca, pozri Petra (Španielsko)
** mesto na ostrove Lesbos v Grécku, pozri Petra (Lesbos)
** antické mesto v Macedónii, pozri Petra (Macedónia) 
* jordánska spravodajská agentúra, pozri Petra (agentúra)
* slovenská a česká značka cigariet, Petra (cigareta)
* skratka pre Positron-Electron Tandem Ring Accelerator, nemecký urýchľovač častíc, pozri PETRA
* hudobná skupina hrajúca christian rock, pozri Petra (hudobná skupina)
* flámska speváčka, celým menom Petra Steur, pozri Petra Steur
* nemecký časopis, pozri Petra (časopis)
* postava v románe The Chrysalids od Johna Wyndhama
* meno psa zo seriálu Blue Peter od BBC, pozri Petra (pes)
* meno čistokrvnej mačky na 10 Downing Street na prelome 60. a 70. rokov, pozri Petra (mačka)
* názov vydavateľstva, pozri Petra (vydavateľstvo)
* nezisková organizácia, pozri Petra (nezisková organizácia) 
* biela muštová odroda viniča, pozri Petra (odroda viniča)

## Referencie
Dráha

**Dráha** môže byť:
* cesta alebo podobný útvar upravená/ý na rýchlostné preteky, pozri napr. cyklistická dráha, bežecká dráha, dostihová dráha
* plocha určená na štart a pristátie lietadiel, pozri vzletová a pristávacia dráha
* v železnici:
** zastarano: železnica
** súhrn zariadení potrebných na železničnú dopravu
** podľa zákona 513/2009 Z.z. (podobne podľa starších zákonov): koľajová dráha (železničná dráha, električková dráha, špeciálna dráha), trolejbusová dráha a lanová dráha
* v mechanike: 
** trajektória (krivka pohybu alebo jej dĺžka)
** smer pohybu
* v astronómii: krivka pohybu telesa v priestore alebo jej priemet na oblohe, pozri dráha (astronómia)
* v teórii grafov: jednoduchá postupnosť uzlov v orientovanom grafe, v ktorej sú každé dva za sebou nasledujúce uzly spojené hranou orientovanou v smere postupu po jednotlivých uzloch, pozri dráha (teória grafov)
* vo výpočtovej technike a podobne: priestor prostriedku výpočtovej techniky, ktorým prechádza nosič dát (napríklad dierny štítok) pri jeho spracúvaní, alebo záznamová dráha na záznamovom médiu, na ktorom sa zaznamenávajú či čítajú dáta (magnetická páska, disk a pod.)
* v biochémii: sled reakcií, ktoré vedú od jedného produktu k druhému, pozri metabolická dráha
Dynamika (fyzika)

**Dynamika** je časť (klasickej) mechaniky, ktorá sa zaoberá vplyvom pôsobenia síl na pohyb telies. Prívlastkom klasická označujeme tú časť mechaniky, ktorá sa zaoberá makroskopickými systémami, správaním mikrosveta sa zaoberá kvantová mechanika. Tým, že sa dynamika zaoberá pôsobením síl sa odlišuje od kinematiky, skúmaním pohybu sa zase líši od statiky.

Dynamika opisuje zmeny pohybového stavu telies. Jej základy položil Isaac Newton v 18. storočí, keď formuloval tzv. Newtonove pohybové zákony. Jeden z týchto zákonov, rovnica
:
\vec{F}=m\vec{a}

dáva do súvisu silu pôsobiacu na teleso hmotnosti *m* so zrýchlením, ktoré táto sila telesu udeľuje. Táto rovnica je základom dynamiky, pretože určuje ako sa telesá pohybujú za pôsobenia síl. Zároveň predstavuje zásadný rozdiel oproti aristotelovskej fyzike, kde sa predpokladalo, že sila je potrebná na samotné udržanie telesa v pohybe.

Sily pôsobiace na telesá majú rôznu povahu. Na základe pozorovaní pritom zisťujeme, že zmeny pohybu telesa môžu nastať vzájomným pôsobením telies
* priamym dotykom (napr. kopnutím do lopty),
* prostredníctvom fyzikálnych polí (gravitačné pole, elektrické pole, magnetické pole, elektromagnetické pole).
  
Obzvlášť užitočnými konkrétnymi úlohami riešenými v rámci dynamiky sú
* rovnomerne zrýchlený pohyb,
* malé kmity,
* problém dvoch telies.

## Odvetvia dynamiky
Podľa toho, čo je objektom skúmania, sa dynamika delí na
* dynamiku tuhého telesa,
* dynamiku tekutín:
** aerodynamika (prúdenie plynov),
** hydrodynamika (prúdenie kvapalín).

## Vyššie princípy v mechanike
Neskorší výskum ukázal, že vyššie spomenuté Newtonove zákony sa dajú formulovať iným spôsobom, ktorý uľahčuje riešenie komplikovaných problémov. Takto boli odvodené Lagrangeove a Hamiltonove rovnice – náhrada za vzťah F=ma (Hamiltonov formalizmus je zvlášť vhodný na prechod od klasickej ku kvantovej mechanike). Všeobecným princípom, z ktorého sa dajú všetky spomínané rovnice odvodiť je variačný princíp najmenšieho účinku.


Kategória:Fyzika
Zámásp

**Zámásp** alebo **Džámásp** bol perzský veľkokráľ z rodu Sásánovcov, ktorý vládol v rokoch 496499. Jeho otcom bol kráľ Péróz I. (vládol 459484), bratom kráľ Kavád I.

Zámáspa vyniesol na trón prevrat, ktorý zorganizovali perzskí veľmoži, nespokojní s vládou kráľa Kaváda I. Dôvodom boli mazdakovské búrky, sociálne nepokoje, ktoré Kavád prinajmenšom trpel, pretože ich autori vystupovali proti šľachte, hlavnému konkurentovi kráľovskej moci. V prameňoch je Zámásp väčšinou opisovaný ako mierny panovník, jeho vláda však mala len epizodický charakter – potom, ako sa Kavádovi podarilo získať pomoc od Heftalitov, bol nútený na korunu rezignovať. Nie je jasné, aký osud ho potom stihol – časť autorov tvrdí, že dostal milosť, časť píše, že ho zabili.

## Externé odkazy
* Zámáspove mince (po anglicky)

Kategória:Sásánovci
Tuhársky potok

thumb|Tuhársky potok pretekajúci Lučencom na južnom okraji mestského parku

**Tuhársky potok** je vodný tok na juhu stredného Slovenska, na území okresu Lučenec. Je to najvýznamnejší ľavostranný prítok Krivánskeho potoka, má dĺžku , plochu povodia  a priemerný ročný odtok (Lučenec) .

Pramení v pohorí Ostrôžky na juhovýchodnom upätí Fekiačovho vrchu () v nadmorskej výške cca 

Tečie juhovýchodným smerom, pri osade Mlyn priberá ľavostranný prítok z doliny Tuhárce, dva ďalšie ľavostranné prítoky v nadmorskej výške  (z oblasti Chmelinského), resp.  (z oblasti Brezín). Pred obcou Tuhár priberá sprava prítok z oblasti Kolibového vŕšku a následne preteká touto obcou.

Pri osade Tuhársky mlyn priberá ďalší prítok z pravej strany a koryto potoka sa výraznejšie horizontálne vlní. Pri rekreačnej osade Poľana Opatová priberá pravostranný prítok () z oblasti Krížov, následne výraznejšie rozširuje svoje koryto a opúšťa Ostrôžky.

Vstupuje do Juhoslovenskej kotliny, do podcelku Lučenská kotlina, kde preteká najprv obcou Stará Halič (tu priberá pravostranný prítok spod Žiaru ()) a vzápätí okrajom susednej obce Halič, tu sa na krátkom úseku vetví na dve ramená, pričom do bočného ramena ústi sprava potok pritekajúci z oblasti obce Lupoč. Pokračuje okolo osád Dolná Telka a Ľadovo, vteká do vodnej nádrže Ľadovo a vstupuje na územie mesta Lučenec. Mestom preteká východným smerom a na juhovýchodnom okraji jeho intravilánu ústi do Krivánskeho potoka.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Plachtinský potok

**Plachtinský potok** je vodný tok na juhu stredného Slovenska, tečie územím okresov Zvolen a Veľký Krtíš. Je to pravostranný prítok Krtíša s dĺžkou .

Pramení na Krupinskej planine, v podcelku Závozská vrchovina, na juhovýchodnom svahu Hornej hory (), v nadmorskej výške cca 

Tečie na juh cez územie VVP Lešť, preteká cez Oremov laz, v jeho blízkosti napája malú vodnú nádrž a zľava priberá svoj prvý prítok. Ďalej priberá pravostranný prítok () spod Vyškopeného vrchu () a neskôr tiež sprava Jamu. Následne vytvára výrazný oblúk ohnutý na východ a pokračuje v blízkosti obce Dačov Lom. Pri osade Dolný dačolomský mlyn priberá kratší prítok zľava () a opúšťa územie VVP Lešť.

Rozširuje svoje koryto, opätovne utvára oblúk ohnutý na východ a pokračuje úzkou a hlboko zarezanou dolinou v podcelku Modrokamenské úboče. Tu sa stáča na juhojuhovýchod a sprava priberá Suchánsky potok ().

Vstupuje do Juhoslovenskej kotliny, podcelku Ipeľská kotlina, zľava priberá Kozí potok a Drieňov a preteká okrajom obce Horné Plachtince. Následne pokračuje cez Stredné Plachtince, tu zľava priberá Pecný potok () a za obcou začína výrazne meandrovať. Ďalej sa stáča viac na juhovýchod, tečie cez Dolné Plachtince, podteká štátnu cestu I/75 a opäť výrazne meandruje. Sprava priberá Dlhý potok, preteká neďaleko obce Obeckov, na krátkom úseku tečie na východ a pri obci Sklabiná ústi do Krtíša ().

PLachtinský potok je súčasťou systému vodných tokov Krupinskej planiny, ktorý sa vyznačuje tým, že rieky a potoky tu pretekajú rovnobežne vedľa seba severojužným smerom, čo zároveň spôsobuje ich slabo vyvinuté a krátke prítoky (Tisovník, Koprovnica, Stará rieka, Krtíš, Plachtinský potok, Suchánsky potok, Litava, Trpinec, Vrbovok, Jalšovík a Krupinica).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Lešť (vojenský obvod)
Kategória:Dačov Lom
Kategória:Horné Plachtince
Kategória:Stredné Plachtince
Kategória:Dolné Plachtince
Kategória:Obeckov
Kategória:Sklabiná
Koprovnica

**Koprovnica** je vodný tok na juhu stredného Slovenska, preteká územím okresov Zvolen a Veľký Krtíš. Je to ľavostranný prítok Starej rieky a má dĺžku .

Pramení na Krupinskej planine na západnom úpätí Sokolovho brala () v nadmorskej výške cca  na území VVP Lešť.

Najprv tečie na juh, pod Kukáčom () priberá sprava prvý prítok, napája malú vodnú nádrž a stáča sa na juhovýchod. Zľava priberá Chlm () a vzápätí sa stáča na juh. Z pravej strany priberá Dobrú vodu a Koprovnica sa hlbšie zarezáva do podložia podcelku Modrokamenské úboče a vytvára Dolinu.

Opúšťa územie VVP Lešť, výraznejšie meandruje, sprava priberá prítok () spod Kršiakovho vŕšku () a rozširuje svoje koryto. Vytvára Mlynskú dolinu, stáča sa na juhovýchod a pokračuje Brezovskou dolinou. Opäť sa stáča a na krátkom úseku tečie východným smerom. Na pravom brehu bol vybudovaný podzemný kanál, ktorý odvádzal vodu do susednej Starej rieky. Potom preteká rekreačnou oblasťou Koprovnica, stáča sa na juhovýchod a zľava priberá Lomský potok.

Vteká do Juhoslovenskej kotliny, do podcelku Ipeľská kotlina, pri obci Pôtor sa stáča na juh, preteká okrajom obce a na jej katastrálnom území (pri osade Háj) sa vlieva do Starej rieky.

## Referencie

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Ascension (ostrov)

**Ascension** je názov ostrova vulkanického pôvodu, ležiaceho asi  od pobrežia Afriky v južnej časti Atlantiku. Ostrov s rozlohou 82 km² patrí Spojenému kráľovstvu ako súčasť Svätej Heleny. Najväčšie mesto je správne centrum Georgetown, ktoré má okolo 450 obyvateľov. 

## Geológia
Ostrov je umiestnený nad Stredoatlantickým chrbátom, kde dochádza pohybu tektonických platní od seba, čo zapríčiňuje aj vulkanickú činnosť na ostrove. Sopka sa dvíha z dna v hĺbke  až  nad hladinu mora. Je posiata desiatkami parazitických kráterov, sústredených pozdĺž dvoch zlomových systémov. Aj keď priamo na ostrove od jeho objavenia nedošlo k žiadnej erupcii, bazaltové a trachytové horniny vyzerajú veľmi sviežo a nezvetrane.

## Využitie
Ostrov je populárnou destináciou hlavne pre vedcov zaoberajúcich sa evolúciou. Povrch je kamenistý, rastlinná vegetácia vystupuje iba lokálne. Anglickou vládou, tu však bol realizovaný projekt, pri ktorom sa pokúsili vedci ostrov zalesniť. Vedcom sa podarilo vytvoriť umelý dažďový prales, ktorý sa tu ujal pod názvom Green Mountain.

V roku 1982 počas vojny o Falklandy bolo letisko na ostrove použité ako základňa pre britskú R.A.F.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – Ascensión na Global Volcanism Program 

Kategória:Ostrovy Atlantického oceánu
Kategória:Ostrovy Spojeného kráľovstva
Kategória:Sopky zámorských území Spojeného kráľovstva
Kategória:Sopky Atlantického oceánu
Kategória:Stratovulkány
Park One

**Park One** je názov polyfunkčného domu v hornej časti Kollárovho námestia v Bratislave, ktorého výstavba prebiehala od roku 2006 do roku 2007. Nachádza sa vo vzdialenosti 300 metrov od Grasalkovičovho paláca a 100 metrov od hlavnej obchodnej časti v Starom Meste.

## Iné projekty
 

Kategória:Budovy v Bratislave
Kategória:Architektúra z 2007
Ľuboreč (potok)

**Ľuboreč** je potok na juhu stredného Slovenska, tečie územím okresov Lučenec a Veľký Krtíš. Je to ľavostranný prítok Tisovníka, má dĺžku 25,5 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v pohorí Ostrôžky na katastrálnom území obce Ábelová v nadmorskej výške cca 660 m n. m.

## Opis toku
Tečie juhovýchodným smerom, neďaleko obce Ábelová napája malú vodnú nádrž a priberá tri ľavostranné prítoky spod Timravského vrchu (670,6 m n. m.). Vzápätí sa stáča na juh a vytvára hlbšie zarezanú dolinu. Tu zľava priberá kratší prítok (445,6 m n. m.), stáča sa viac na juhojuhovýchod a následne opúšťa Ostrôžky.

Vteká do Juhoslovenskej kotliny, podcelku Ipeľská kotlina, na krátkom úseku sa rozdeľuje na dve ramená, ktoré sa opätovne spájajú v obci Ľuboreč. Po opustení obce pokračuje na juh, vteká do vodnej nádrže Ľuboreč, do ktorej sprava ústi Riečka. 

Pod priehradným múrom vteká do Pôtorskej pahorkatiny, vytvára dve prudké zákruty, zľava priberá Medzné a pokračuje cez obec Ľuboriečka. Za obcou sa stáča na juhozápad, rozširuje svoje koryto, vzápätí sa oblúkom stáča na juh a na katastrálnom území obce Dolná Strehová v nadmorskej výške približne 171 m n. m. ústi do Tisovníka.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Vodné toky v Ostrôžkach
Mašková (potok)

**Mašková** je potok na juhu stredného Slovenska, preteká územím okresu Lučenec. Je to pravostranný prítok Ipľa dlhý 25 km a je tokom III. rádu.

*Prameň:* v pohorí Ostrôžky, na východnom úpätí Timravského vrchu (670,6 m n. m.), v nadmorskej výške 639 m n. m.

*Smer toku:* prevažne juhovýchodný, od obce Veľká nad Ipľom juhozápadný

*Geomorfologické celky:* 1.Ostrôžky, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Lučenská kotlina, časť Jelšovská pahorkatina

*Prítoky:* sprava Klenický potok, Velický potok, Ronok, Dáľovský potok, zľava Jelšovík

*Ústie:* do Ipľa, na katastrálnom území obce Trenč, v nadmorskej výške okolo 165 m n. m.

*Obce:* Polichno, Lupoč, Mašková, Jelšovec a Veľká nad Ipľom

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v Ostrôžkach
City Business Center Bratislava

right|thumb|Výškové budovy VÚB a CBC I

**City Business Center Bratislava** je názov komplexu administratívnych, obytných a obchodných budov, vybudovaný v rokoch 2005 až 2007 na Karadžičovej ulici v Bratislave. Developerom komplexu bol HB Reavis, ktorý tam aj sídli.

Komplex pozostáva z piatich budov, CBC I až CBC V. Dominantným objektom komplexu je CBC I, 95 metrov vysoká budova nachádzajúca sa v bezprostrednej blízkosti centrály VÚB a hlavnej autobusovej stanice Mlynské Nivy. S anténou dosahuje výšky 107 metrov.

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka projektu

Kategória:Biznis centrá v Bratislave
Kategória:Architektúra z 2007
Klastavský potok

**Klastavský potok** je vodný tok na juhu stredného Slovenska, tečie územím okresov Banská Štiavnica a Krupina. Je to pravostranný prítok Belujského potoka s dĺžkou . Nazýva sa aj **Báčovský potok**.

Pramení v Štiavnických vrchoch, v podcelku Sitnianska vrchovina, na západnom úpätí Sitna () v nadmorskej výške cca 

Na krátkom úseku tečie na juhozápad, veľkým oblúkom sa stáča na sever, následne na západ a vteká do Počúvadlianskeho jazera. Z tajchu vyteká smerom na juh a preteká rekreačnou osadou *Počúvadlianske Jazero*. Sprava priberá krátky prítok spod Hája () a zľava, pri Počúvadlianskom mlyne, Dobrú vodu.

Následne vytvára dlhú Klastavskú dolinu, v ktorej vytvára niekoľko výraznejších zákrut. Preteká obcou Klastava a stáča sa viac na juhovýchod, pri osade Klastavský mlyn priberá dva kratšie prítoky (najprv sprava, potom zľava) a preteká časťou Sitnianske predhorie. Sprava ešte priberá prítok spod Sokola () a rozšíreným korytom vstupuje do Podunajskej pahorkatiny.

Preteká jej východným výbežkom, podcelkom Ipeľská pahorkatina, stáča sa na juh a preteká obcami Ladzany, Drážovce, za ktorou sa opäť stáča na juhovýchod, ďalej cez Báčovce a Šipice. Tu sa na okraji obce vlieva v nadmorskej výške cca  do Belujského potoka.


Súbor:Výtok Klastavského potoka z priepuste Počúvadla.JPG|Výtok Klastavského potoka z priepuste Počúvadla
Klastavský potok.JPG|Klastavský potok v Ladzanoch


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Banská Štiavnica
Kategória:Počúvadlo
Kategória:Beluj
Kategória:Baďan
Kategória:Ladzany
Kategória:Drážovce
Kategória:Hontianske Tesáre
Plutvovce

**Plutvovce** (lat. Pisces) môže byť v starších systémoch:
* taxón zahŕňajúci všetky stavovce okrem štvornožcov, synonymá: rybovité stavovce, ryby, pozri ryby (v najširšom zmysle)
* taxón zahŕňajúci všetky čeľustnatce okrem štvornožcov, synonymá: čeľustnaté ryby, ryby, pozri čeľustnaté ryby

## Pozri aj
*ryby
*pravé ryby

## Referencie

Kategória:Ryby
Machnáč (prítok Bebravy)

**Machnáč** je vodný tok na západnom Slovensku, preteká územím okresov Trenčín a Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Bebravy, má dĺžku  a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Strážovských vrchoch, v podcelku Trenčianska vrchovina, na severovýchodnom svahu Trstenca (), v lokalite Bukovina v nadmorskej výške približne 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na západ, sprava priberá Havránkovský potok pretekajúci Havránkovou dolinou kde je koryto toku chráneným územím, chránia sa zachované brehové porasty s biocenózami potočného dna. Následne sa stáča na juh, sprava priberá prítok spod kóty  a zľava z južného svahu Trstenca. Po pribratí pravostrannej Petrovky   ešte priberá takisto pravostrannú Trenčianku a vstupuje do Podunajskej pahorkatiny.

Tu preteká geomorfologickým podcelkom Nitrianska pahorkatina, časťou Bánovská pahorkatina cez Horné a Dolné Motešice, napája malú vodnú nádrž Bobot a preteká obcou Bobot. Na území obce priberá dva ľavostranné prítoky (prvý prameniaci východne od obce Motešice, druhý pod Španím kameňom ()) a pokračuje cez susedné Horňany. Na jej území tiež priberá dva ľavostranné prítoky, najprv pred obcou z oblasti Hája a potom za obcou () z oblasti Klčovín. Následne sa stáča na juhovýchod, preteká obcou Dežerice a rozširuje svoje koryto. Severne od Horných Ozoroviec ústi v nadmorskej výške približne  do Bebravy.

## Chránené územie
Na území Podunajskej pahorkatiny je Machnáč chráneným tokom, prírodnou pamiatkou vyhlásenou v roku 1983 na celkovej výmere . Ochraňuje sa podhorský tok so zachovaným korytom a zvyškami cenných brehových porastov. Ide o niekoľko úsekov od sútoku s Havránkovským potokom po obec Dežerice, pričom sú z chráneného územia vyňaté intravilány obcí ktorými preteká.

## Referencie

## Pozri aj
* Potok Machnáč

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Bebravy
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Trenčín
Kategória:Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Kategória:Motešice
Kategória:Petrova Lehota
Kategória:Bobot
Kategória:Horňany
Kategória:Dežerice
Kategória:Bánovce nad Bebravou
Kategória:Trenčianska vrchovina
Predmieranka

**Predmieranka** je potok na Kysuciach, na území okresu Čadca. Je to ľavostranný prítok Kysuce s dĺžkou  a je tokom IV. rádu.

*Prameň:* v Moravsko-sliezskych Beskydách, v podcelku Zadné hory, na južných svahoch vrchu Malý Polom (), v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* prevažne na juh, na dolnom toku na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Moravsko-sliezske Beskydy, 2.Turzovská vrchovina (podcelky Kornická brázda, Zadné vrchy a Hornokysucké podolie)

*Prítoky:* sprava prítok spod Polomky (), spod kóty , Kornica, Kornianka, zľava Polkovský potok z juhozápadného úpätia Uhorskej (), Riečanský potok spod Hlineného () a spod Vysokej ()

*Ústie:* do Kysuce pri Turzovke v nadmorskej výške 

*Obce:* Klokočov a jej osady Vrchpredmier a Klin,  turzovská miestna časť Predmier

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Mútňanka

**Mútňanka** je potok na Orave, na území okresu Námestovo. Je to vodnatý ľavostranný prítok Bielej Oravy s dĺžkou 22 km a plochou povodia 70,55 km². Je tokom IV. rádu a miestne sa označuje aj ako *Mútnianka*. Na strednom toku tečie výrazne zvlneným korytom. 

## Prameň
Pramení v Oravských Beskydách, v podcelku Pilsko, na juhovýchodných svahoch vrchu Polanica (1 339,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 245 m n. m.

## Smer toku
V pramennej oblasti tečie najprv na juhozápad, oblúkom sa stáča severojužným smerom, potom od sútoku so Zlatným potokom pokračuje juhovýchodným smerom až k sútoku s Beňadovským potokom. Ďalej tečie severojužným smerom a napokon od sútoku s prítokom zo západného svahu Zrazu (967,8 m n. m.) tečie k ústiu opäť juhovýchodným smerom.

## Geomorfologické celky
*Oravské Beskydy, podcelok Pilsko 
*Podbeskydská brázda
*Podbeskydská vrchovina

## Prítoky
pravostranné: prítok zo severovýchodného svahu Magurky (1 142,5 m n. m.), z južného svahu Magurky, Zlatný potok, Čierny potok, Dilovačky, prítok z juhovýchodného svahu Menzdrovky (899,4 m n. m.), prítok z juhovýchodného svahu Gališovho vrchu (878,1 m n. m.), z juhovýchodného svahu Kurčinky (919,5 m n. m.), prítok z východného svahu Sviniarok (879,3 m n. m.), prítok prameniaci juhovýchodne od kóty 827,4 m; zľava prítoky z juhozápadného a južného svahu Minčola (1 272,8 m n. m.), Bystrý potok, prítok prameniaci severne od kóty 1 010,0 m, Práčka, tri prítoky prameniace v blízkosti obce Mútne, prítok zo severného svahu Chovancovky (863,2 m n. m.), Beňadovský potok, Podskalník, prítok zo západného svahu Zrazu (967,8 m n. m.)

## Ústie
Mútňanka ústi do Bielej Oravy v blízkosti obce Breza v nadmorskej výške 642,0 m n. m.

## Obce
Preteká prevažne neobývanou krajinou a v blízkosti osád Mútneho - Mútňanská Píla a Mútňanský Duľov (obe na ľavom brehu), Novote - Novoťský Duľov (na pravom brehu, oproti Mútňanskému Duľovu) a Beňadova - Beňadovský Mlyn (na ľavom brehu).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravských Beskydách
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Veselianka

**Veselianka** je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to ľavostranný prítok Bielej Oravy s dĺžkou 20,5 km. Je tokom IV. rádu, plocha povodia je 91,9 km². Miestne sa označuje aj ako *Veselovianka*.

## Prameň
Pramení v Oravských Beskydách na juhovýchodných svahoch vrchu Pilsko (1 556,9 m n. m.) v nadmorskej výške cca 1 285 m n. m. v lokalite Suchý potok.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na krátkom úseku na východ, následne sa stáča, pričom na hornom toku tečie severojužným smerom. Od sútoku s pravostranným prítokom z južného svahu Dudovej sa stáča na juhovýchod, obcou Oravské Veselé na strednom toku preteká opäť severojužným smerom. Od sútoku s Lopatovym potokom po sútok s Poperačským potokom pokračuje na juhovýchod a vytvára niekoľko výrazných ohybov koryta. Na dolnom toku už tečie opäť severojužným smerom.

## Geomorfologické celky
* Oravské Beskydy, podcelok Pilsko
* Podbeskydská brázda
* Podbeskydská vrchovina

## Prítoky
* pravostranné: Hraničný Kriváň, prítok zo severného svahu Dudovej (1 095,4 m n. m.), prítok z južného svahu Dudovej, prítok z juhovýchodného úpätia Hole (1 018,9 m n. m.), dva prítoky z oblasti Solkovej, Mútnik, prítok prameniaci severne od kóty 836,9 m, Lopatov, Rakovec, prítok zo severovýchodného svahu Mrázovej (1 000,1 m n. m.), prítok z juhovýchodného svahu Mrázovej, prítok zo severného svahu Kozubky (930,8 m n. m.), Poperačský potok, prítok z juhovýchodného úpätia Vrát (1 051,1 m n. m.), Pasečný jarok a prítok prameniaci východne od kóty 852,8 m
* ľavostranné: krátky prítok zo severného svahu Magury (1 018,2 m n. m.), prítok z juhovýchodného svahu Magury, Magurský Mútnik, Balcerčíkov potok, Grebáčovský potok, prítok z juhozápadného svahu Výsypkovej (929,5 m n. m.), Riečka, krátky prítok (647,4 m n. m.) zo západného svahu Slepčianky (925,1 m n. m.), prítok z juhozápadného svahu Slepčianky a krátky prítok spod kóty 776,2 m

## Ústie
Veselianka sa vlieva do Bielej Oravy pri obci Oravská Jasenica v nadmorskej výške cca 608 m n. m.

## Obce
* Oravské Veselé 
* Oravská Jasenica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravských Beskydách
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej brázde
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Queen Mary’s Peak

**Queen Mary's Peak** je názov aktívnej sopky na ostrove Tristan da Cunha. Sopka pokrýva prakticky celý ostrov, jej aktivita nie je obmedzená na hlavný kráter, ale aj viacero parazitických kráterov obkolesujúcich sopku.

Jediná historická erupcia sa odohrala na severných svahoch sopky 10.októbra 1961 - 15. marca 1962 a vyžiadala si evakuáciu obyvateľstva. Posledná erupcia sa odohrala asi 25&nbsp;km juhovýchodne od ostrova pod hladinou mora v roku 2004.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - štítová sopka Queen Mary's Peak na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky zámorských území Spojeného kráľovstva
Kategória:Sopky Atlantického oceánu
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Aktívne sopky
Kategória:Dvojtisícovky
Fregata ebenová

**Fregata ebenová** (iné názvy: **fregata žltopása**, **fregata menšia**, **fregatka veľká**; **) je vták z čeľade fregatovité.

Trávi väčšinu svojho života plachtením nad morom vďaka nápadne štíhlemu telu a dlhým úzkym krídlam. Svoju potravu loví na hladine, alebo tak ako je to u fregát obvyklé, o ňu oberá iné vtáky. Fregata žltopása nemá vode odolné perie, takže pri love drží krídla čo najvyššie, a do vody ponorí iba zobák. Tento vták má typický dlhý a hákovito zakončený čierny až modročierny zobák a dlhý vidlicovitý chvost. Samec je na rozdiel od samice celkom čierny, so zelenkastým leskom a dlhými svetlými krídlovými páskami. Samce majú aj šarlátovo sfarbený nafukovací hrdlový vak, ktorým na seba upozorňujú v období toku. Samica má čierno-biele sfarbenie.

## Súhrnné informácie
* Dĺžka: 85 – 105 cm
* Hmotnosť: 1 – 1,5 kg
* Operenie: Pohlavia sa líšia
* Výskyt: Tropický Pacifik, Atlantik a Indický oceán
* Migrácia: Čiastočne sťahovavý
* Status: Bežný
* Biotopy výskytu: Pobrežia, otvorené more a oceán

## Galéria

Male Galápagos greater frigate bird.jpg|Samec predvádzajúci svoj hrdlový vak
Great Frigatebird chick begging.JPG|Mláďa žiadajúce potravu od matky
Great Frigatebird bird 2011.jpg|Profil fregaty pri lete
Fregata minor MHNT.ZOO.2010.11.2.17.jpg|Vajce


## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Fregatovité
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Hruštínka

**Hruštínka** je potok na hornej Orave, preteká územím okresov Dolný Kubín a Námestovo. Je to významný pravostranný prítok Bielej Oravy s dĺžkou 20,5 km a zaberá povodie 81,2 km². Na strednom a dolnom toku výrazne meandruje. Je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v Oravskej Magure, na severných svahoch Minčola ( 1 393,9 m n. m.) a Kubínskej hole (1 346,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 260 m n. m.

## Smer toku
V pramennej oblasti tečie najprv na sever, následne sa stáča a ďalej už pokračuje prevažne severovýchodným smerom.

## Geomorfologické celky
*Oravská Magura, podcelok Kubínska hoľa
*Oravská vrchovina
*Oravská kotlina, podcelok Hruštínske podolie

## Prítoky
*pravostranné: Klimovka, Čierny potok, Priekopa, tri prítoky z oblasti Pod Struhárňou, prítok spod sedla Príslop, Bučníkový potok, Skalnatý potok, prítok (647,3 m n. m.) zo západného svahu Šubovky (1 127,5 m n. m.), Lipový potok, Šubovka, Lokciansky potok
*ľavostranné: prítok z južného svahu Bzinskej hole (1 194,5 m n. m.), Feračová, prítok z juhovýchodného svahu Magurky (1 128,2 m n. m.), prítok zo severného svahu Hlbokej (904,7 m n. m.), Predalka a Dielnický potok

## Ústie
Hruštínka ústi do Bielej Oravy pri obci Lokca v nadmorskej výške cca 618 m n. m.

## Obce
*Hruštín
*Vasiľov
*Babín (okrajom)
*Lokca

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Zázrivka

**Zázrivka** je potok na dolnej Orave, v západnej časti okresu Dolný Kubín. Je to významný pravostranný prítok Oravy s dĺžkou 21,5 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Potok pramení v Oravskej Magure na juhozápadnom svahu Príslopca (1 258,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 130 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na západ, potom sa oblúkom stáča a na hornom toku tečie juhozápadným smerom (po obec Zázrivá). V obci sa stáča a ďalej pokračuje severojužným smerom, pričom sa niekoľkokrát esovito vlní. Za rekreačnou osadou Lučivná už tečie k ústiu juhovýchodným smerom, pri obci Párnica sa zľava oddeľuje vedľajšie rameno a potok tečie na krátkom úseku na juh.

## Geomorfologické celky
*Oravská Magura, geomorfologický podcelok Paráč
*Kysucká vrchovina, geomorfologický podcelok Kysucké bradlá
*Malá Fatra, geomorfologický podcelok Krivánska Fatra

## Prítoky
*pravostranné: prítok z južného svahu Paráča (1 324,8 m n. m.), Havranský potok, prítok spod Hole, prítok z východného svahu Okrúhlice (1 165,1 m n. m.), prítok z osady Končitá, Čierťaž, Ráztoky, Petrovský potok, Biela, prítok z východného svahu Ostrého (1 166,9 m n. m.), prítok zo severovýchodného svahu Osnice (1 362,8 m n. m.), prítoky z dolín Veľká Lučivná a Malá Lučivná, prítok z oblasti Lazov.
*ľavostranné: Minčolský potok, Kozinský potok, Plešivský potok, prítok zo severozápadného svahu Čremoša, Čremoš, dva prítoky prameniace západne od kóty 1 186,2 m, prítoky z dolín Sokol a Sokolec.

## Ústie
Zázrivka sa vlieva do Oravy pri obci Párnica v nadmorskej výške 445,3 m n. m.

## Obce
*Zázrivá a jej osada Havrania
*rekreačné stredisko Lučivná
*Párnica (okrajom)

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravskej Magure
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Krivánskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Marikovský potok

**Marikovský potok** je riečka na Hornom Považí, na území okresu Považská Bystrica. Je to pravostranný prítok Váhu, má dĺžku 21,5 km, povodie o rozlohe 101,145 km² a je tokom III. rádu.

## Prameň
Pramení v Javorníkoch na južných svahoch Malého Javorníka () v nadmorskej výške približne , cca 350 m od štátnej hranice s Českom.

## Smer toku
V pramennej oblasti tečie sprvu juhozápadným smerom, v osade Ráztoka sa postupne stáča severojužným smerom, pričom sa esovito stáča. Za osadou Vlkov už pokračuje prevažne juhovýchodným smerom. Na dolnom toku, nad obcou Udiča, sa stáča a k ústiu tečie severojužným smerom.

## Geomorfologické celky
*len Javorníky, podcelky: 
**Vysoké Javorníky, časť Javornícka hornatina 
**Nízke Javorníky, časti Javornícka brázda a Púchovská vrchovina

## Prítoky
*pravostranné: prítok (664,9 m n. m.) z juhozápadného svahu Malého Javorníka, prítok spod Frňovského sedla (916 m n. m.), prítok z južného svahu Frňovského (959,8 m n. m.), Vlkovský potok, prítok prameniaci severovýchodne od kóty 891,4 m, prítok z osady Žrnové, prítok z osady Hlboké, Kátlinský potok, prítok z južného svahu Michalovej (601 m n. m.), prítok z východného svahu Javorníčka (608,9 m n. m.), Radotiná, prítok zo severného svahu Budišova (540,1 m n. m.)
*ľavostranné: prítok zo severozápadného svahu Galkova (943,1 m n. m.), prítok z juhozápadného svahu Galkova, prítok z osady Handárovci, Udičiansky potok, prítok z juhojuhozápadného svahu Hladnej (923,5 m n. m.), prítok z osady Rovné, prítok z južného svahu Bônu (748,4 m n. m.), Besné, prítok z lokality Stožiská, prítok zo západoseverozápadného úpätia Lopušného (580,0 m n. m.), prítok z lokality Hradište

## Ústie
Marikovský potok sa vlieva do vodnej nádrže Nosice na južnom okraji intravilánu obce Udiča v nadmorskej výške 280,0 m n. m.

## Obce
*Horná Mariková a jej osady:
**Ráztoka
**Vlkov
**Modlatín 
**Belejov
**Pagaňov
*Dolná Mariková
*Hatné
*Prosné 
*Udiča

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Javorníkoch
Kategória:Vodné toky v okrese Považská Bystrica
Kategória:Horná Mariková
Kategória:Dolná Mariková
Kategória:Hatné
Kategória:Udiča
Papradnianka

náhľad
náhľad
**Papradnianka** je potok na Hornom Považí, na území okresu Považská Bystrica. Je to pravostranný prítok Hričovského kanála s dĺžkou , plochou povodia 79,159 km² je tokom IV. rádu. Je taktiež najdlhším prítokom Váhu v Považskobystrickom okrese.

## Prameň
Pramení v Javorníkoch na južných svahoch Malého Javorníka () v nadmorskej výške cca 

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv východným smerom do osady Podjavorník, potom sa stáča a ďalej pokračuje výhradne juhovýchodným smerom. 

## Geomorfologické celky
*Javorníky, podcelky:
**Vysoké Javorníky, časť Javornícka hornatina
**Nízke Javorníky časti Javornícka brázda a Púchovská vrchovina
*Považské podolie, podcelok Bytčianska kotlina

## Prítoky
*pravostranné: prítok z východoseverovýchodného svahu Oblazu (), Komjatný potok, prítok z osady Modlatín, prítoky z osád Veľké a Malé Brusné, Krížovec, Západliská, prítok z východojuhovýchodného svahu Bukoviny (), prítok zo severného svahu Lopušného (), prítok z oblasti Brehov, prítok zo severného svahu Klapov ()
*ľavostranné: prítok z južného svahu Veľkého Javorníka (), Ostravický potok, Žilín, prítok z osady Veľké Jastrabie, Medvedie, Koškovec, prítok z južného svahu Kýčerky (), Stračinský potok, Uhoľný potok, prítok z južného svahu Uhoľného, prítok zo západného svahu Pisárovej (), prítok spod Súdnej (), prítok z lokality Obecný Dedovec.

## Ústie
Do Hričovského kanála sa vlieva južne od Podvažia v nadmorskej výške približne  

## Obce
*osada Podjavorník
*Papradno
*Brvnište
*Stupné
*Jasenica
*považskobystrická mestská časť Podvažie

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Javorníkoch
Kategória:Vodné toky v Bytčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Považská Bystrica
Kategória:Papradno
Kategória:Brvnište
Kategória:Stupné
Kategória:Jasenica (okres Považská Bystrica)
Kategória:Považská Bystrica
Zoznam slovenských fyzikov

Toto je abecedný zoznam Slovenských fyzikov:

## A

## B

## C

## D

## F

## G

## H

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## Š

## U

## V


Fyzici
Slovenskí fyzici
Štiavnik (prítok Váhu)

**Štiavnik** je potok na Hornom Považí, na území okresu Bytča. Je to pravostranný prítok Váhu s dĺžkou 18,7 km, je tokom III. rádu. Na dolnom toku, nad sútokom s Váhom, napája Vodné dielo Mikšová, pričom sa zároveň križuje s korytom Hričovského kanála.

## Prameň
Pramení v Javorníkoch na východnom svahu Veľkého Javorníka (1 071,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 960 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na juhovýchod, následne sa stáča na východ a preteká Buntovou dolinou.Od sútoku s Hričovským potokom sa najprv stáča severojužným, od sútoku so Širokým potokom juhovýchodným smerom, pričom preteká Štiavnickou dolinou. Nad obcou Štiavnik mení smer toku viac na juhojuhovýchod, od časti Višňové už tečie k ústiu opäť juhovýchodným smerom. 

## Geomorfologické celky
*Javorníky, podcelky: 
**Vysoké Javorníky, časť Javornícka hornatina 
**Nízke Javorníky, časti Javornícka brázda a Púchovská vrchovina
*Považské podolie, podcelok Bytčianska kotlina

## Prítoky
*pravostranné: prítok zo severného svahu Ustrígeľa (1 008,6 m n. m.), Široký potok, prítok zo severozápadného svahu Čierneho (1 012,8 m n. m.), prítok z Jastrabej doliny, prítok z lokality Uhlisko, prítok z osady Grošnárovo, prítok z juhozápadného svahu Žliabka (703,8 m n. m.), Kykulovský potok, prítok zo severného svahu Bučníka (603,5 m n. m.), prítok z východného svahu Holého vrchu (614,8 m n. m.), prítok zo severoseverozápadného svahu Pisárovej (582,3 m n. m.)
*ľavostranné: prítok prameniaci juhovýchodne od kóty 1 031,0 m, Hričovský potok, prítok z južného svahu Hluchého (960,9 m n. m.), prítok z lokality Nocnárovo, prítok zo západného svahu Petrovskej Kýčery (978,8 m n. m.), Malinský potok, dva prítoky z juhozápadného svahu Novín (565,2 m n. m.), prítok prameniaci severozápadne od kóty 542,2 m

## Ústie
Štiavnik sa vlieva do Váhu západne od obce Predmier v nadmorskej výške cca 295 m n. m.

## Obce
*osada Predjastrabie
*Štiavnik a jej časti Nová Žilina, Horný koniec, Lukáčovce a Višňové
*Hvozdnica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Javorníkoch
Kategória:Vodné toky v Bytčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Bytča
Afrovenator

**Afrovenator** (v preklade *africký lovec*) bol veľký dravý dinosaurus, 9 m dlhý primitívny zástupca skupiny Tetanurae. Známy je z pomerne kompletnej kostry zahŕňajúcej lebku. Žil pred 164 až 161 miliónmi rokov na území dnešnej severnej Afriky. Do dnešného dňa predstavuje najlepšie známeho dravého dinosaura z Afriky. Jediný druh je **Afrovenator abakensis**.

## Opis
Vonkajším výzorom predstavoval afrovenator typického veľkého dravého dinosaura. Mal veľkú podlhovastú hlavu s vysokým počtom ostrých zubov, krátke, no silné predné končatiny s ostrými zahnutými pazúrmi, dlhé zadné končatiny nesúce váhu tela a dlhý, svalnatý chvost. Na rozdiel od vyspelejších karnosaurov nemal hlavu ozdobenú kosteným hrebeňom.

## Nález
Afrovenatora objavil v roku 1993 a o rok neskôr opísal americký paleontológ Paul Sereno na základe takmer kompletnej kostry (časti bedrovej chrbtice a predných končatín, takmer kompletná panva a kompletné zadné končatiny) a lebky (chýba dolná čeľusť). Nájdený bol v súvrství Tiourarén, ktoré sa datuje do strednej jury (stupne bat až oxford, 164 až 161 Ma). Spoločne s afrovenatorom boli nájdené a neskôr opísané aj fosílie sauropóda rodu Jobaria. Kostra afrovenatora sa v súčasnosti nachádza v University of Chicago.

## Príbuzenstvo
Afrovenator bol pôvodne považovaný za blízkeho príbuzného rodu Allosaurus. Neskôr sa zistilo, že bol primitívnejší (hoci Rauhut, 2003 vo svojej štúdii podporuje pôvodný názor o príbuzenstve afrovenatora, jeho štúdia je však ojedinelá). V skutočnosti patril do skupiny veľkých primitívnych tetanurov, čeľade Megalosauridae, ktoré predstavovali úspešné veľké dravce najmä koncom strednej jury. Afrovenator tak v spodnej kriede predstavoval akýsi relikt z predchádzajúcich dôb.

## Galéria

Súbor:Afrovenator mount.jpg|Zostavená kostra afrovenatora.
Súbor:Afrovenator mount (1).jpg|Lebka afrovenatora.


## Referencie

## Pozri aj
* Jobaria

Kategória:Megalosauridae
Kategória:Jurské dinosaury
Kategória:Dinosaury z Afriky
Pápak

**Pápak** (zomrel okolo 213 po Kr.) bol veľkňaz Anáhitina chrámu v meste Istachr (Irán) a zhruba od roku 205/206 jeden z lokálnych kráľov v Partskej ríši.

Jeho otcom bol pravdepodobne Sásán, pôsobiaci aj ako kňaz v Istachre, matkou Dénak, ktorá pochádzala z rodu Bázrangíovcov. Pápak mal mnohých synov, z ktorých najvýznamnejší je Ardašír, zakladateľ Novoperzskej ríše a sásánovskej kráľovskej dynastie.

O Pápakovom živote je známych len málo správ a aj tie sú sčasti rozporuplné. Väčšinou sa usudzuje, že po smrti svojho otca Sásána zastával nejaký čas funkciu Anáhitina kňaza v Istachre a okolo roku 205/206 zorganizoval vzburu proti príbuznému svojej matky, istachrskému kráľovi Gózihrovi. Ten bol v bitke porazený a zabitý, čo Pápaka vynieslo na stachrský trón. Ak máme veriť kronikárovi Tabarímu, konal Pápak na podnet svojho syna Ardašíra, ktorý si už sám vybudoval malé panstvo v okrsku Dárábgerd (Daráb) juhovýchodne od Šírázu. 

Pápak po úspešnom prevrate istý čas upevňoval svoju pozíciu v Istachre, a keď sa cítil dostatočne silný, obrátil sa na partského veľkokráľa Artabana IV. s prosbou, aby Gózihrov trón udelil jeho druhému synovi Šápúrovi – tým by prevrat fakticky legalizoval. Artabanos však namiesto toho označil Pápaka a Ardašíra za povstalcov a odmietol žiadosti vyhovieť. Zhruba okolo roku 213 Pápak zomrel a spor zostal nevyriešený. Vládu v Istachre po ňom prevzal jeho syn Šápúr.

Kategória:Sásánovci
Kategória:Úmrtia v 3. storočí