Kultúrny kreativizmus

**Kultúrny kreativizmus**, alebo **Kultúrni kreatívci** (Cultural Creatives) sú termíny vytvorené sociológom Paulom H. Rayom a psychologičkou Sherry Ruth Andersonovou, ktorými označili veľkú časť západnej spoločnosti, ktorá sa nedávno vyvinula mimo štandardnej paradigmy modernisti alebo progresivisti verzus tradicionalisti či konzervatívci. Koncept predstavili vo svojej knihe *Kultúrni kreatívci: Ako 50 miliónov ľudí mení svet* (2000), kde tvrdia, že do tejto skupiny môže patriť až 50 miliónov dospelých Američanov (niečo cez štvrtina dospelej populácie). Odhadujú, že ďalších 80-90 miliónov kultúrnych kreatívcov môže byť v Európe.

## Obsah
Ray a Andersonová delia kultúrnych kreatívcov na dve podskupiny:
**Základní* – takmer polovica populácie KK, pričom tento segment tvoria vzdelanejší, poprední myslitelia. Táto skupina zahŕňa mnoho spisovateľov, výtvarníkov, hudobníkov, psychoterapeutov, feministky, alternatívnych poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a ďalších odborníkov. Spájajú vážne zameranie na spiritualitu so silnou vášňou pre sociálny aktivizmus.
**Zelení* - viac sekulárne a extrovertnejšie krídlo. Majú tendenciu nasledovať stanoviská základnej skupiny ale majú konvenčnejší náboženský pohľad. Ich názory na svet sú menej premyslené.

## Charakteristika
Ray a Andersonová vytvorili dotazník pre identifikáciu kultúrnych kreatívcov v západnej spoločnosti. Nižšie uvedené charakteristiky boli identifikované ako ich základné črty. Súhlas s viac ako 10 bodmi naznačuje status kultúrny kreatívec.
*láska k prírode a úprimná starosť o jej zachovanie, a jej prirodzenú rovnováhu.
*silné povedomie o celosvetových otázkach (napr. zmena klímy, chudoba, preľudnenie, atď.) a túžba vidieť viac opatrení na ich riešenie
*osobná angažovanosť a aktivita (napr. princíp od kolísky po kolísku (cradle to cradle, C2C))
*ochota platiť vyššie dane, alebo míňať viac peňazí za tovar, ak tieto peniaze idú na zlepšenie životného prostredia
*veľký dôraz na dôležitosť rozvoja a udržiavania vzťahov
*veľký dôraz na dôležitosť pomoci druhým a rozvoju ich jedinečných schopností
*dobrovoľník s jednej alebo viacerých verejne prospešných oblastiach
*intenzívny záujem o duchovný a duševný rozvoj
*vidieť duchovnosť ako dôležitý aspekt života, ale vyhýbať sa náboženskému fundamentalizmu
*snaha o rovnoprávnosť pre ženy / mužov v podnikaní, živote a politike a podpora dobrých životných podmienok (tzv. slobody) pre ženy a deti
*požaduje od politikov a vlády venovať viac peňazí na vzdelávanie, komunitné programy a podporu ekologicky udržateľnej budúcnosti
*nespokojnosť s ľavicovou a pravicovou politikou
*optimistický pohľad na budúcnosť
*chce byť zapojený do vytvárania nového a lepšieho spôsobu života
*je znepokojený veľkým biznisom a spôsobmi ktoré používajú na generovanie zisku, vrátane ničenia životného prostredia a využívanie chudobnejších krajín
*je malá pravdepodobnosť rozhadzovania peňazí a značného zadlžovania
*nesúhlasí s dôrazom modernej kultúry na „robiť to“ a „úspech“ v zmysle „konzum“ a „zárobok“
*má rád ľudí, miesta a veci, ktoré sú odlišné alebo exotické

## Hodnoty
Ray a Andersonová tvrdia, že "hodnoty sú najlepším predpokladom reálneho správania". Nižšie uvedený zoznam uvádza hodnoty, ktoré určujú správanie kultúrnych kreatívcov:
*Autentickosť, činy musia byť v súlade so slovami a presvedčením
*Angažovanosť a neustály proces učenia sa, pohľad na svet ako na prepojený a prelínajúci sa celok
*Idealizmus a aktivizmus
*Globalizmus a ekológia
*Dôležitosť a význam žien
Základní kultúrni kreatívci uznávajú aj hodnoty altruizmu, sebarealizácia a spirituality.

## V podnikaní
Kultúrny kreativizmus v podnikaní identifikoval Ron Rentel v texte *Karma Queens, Geek Gods and Innerpreneurs* v roku 2008. Rentel pomenoval podnikateľských kultúrnych kreatívcov "innerpreneurs" (podnikateľ s dušou). Innerpreneurs majú nasledovné určujúce charakteristiky:
*vysoká potreba úspechu
*vysoké požiadavky na nezávislosť
*nízke nároky na konformizmus
*vnútorné zameranie na riadenie, vedenie
*láska k nejednoznačnosti
*sklon k riskovaniu
*posadnutosť príležitosťou

Zatiaľ čo podnikatelia využívajú svoje podnikanie pre peňažné zisky, innerpreneurs za cieľ svojho podnikania považujú hľadanie sebarealizácie (tvorivosť, duchovnosť, emocionálnosť) a vytvárajú sociálne zmeny.
V roku 2008 bola veľa diskusia v západných médiách o 'kreatívnej ekonomike' a dôležitosti 'kreatívnej triedy'. Richard Florida vydával sériu kníh o takto označenej 'kreatívnej triede' a jej nadchádzajúceho hospodárskeho významu. Bill Gates prehovoril na Svetovom ekonomickom fóre v roku 2008 o potrebe 'kreatívneho kapitalizmu' ako riešiteľa svetových problémov. Domnievajú sa, že byť kreatívny a vynaliezavý bude kľúčom k obchodnému úspechu v 21. storočí. Vidiecky hospodársky úspech bude určený jeho schopnosťou mobilizovať, prilákať a udržať si ľudí s tvorivým talentom.

## Použitie termínu "integrálna kultúra"
Ray označuje termínom "integrálna kultúra" rozvíjajúcu sa subkultúru označovanú tiež ako transmodernismus, ktorý on označuje ako Kultúrny kreativizmus. Zaoberajú sa ekologickou udržateľnosťou a v prípade základnej skupiny zdôrazňujú osobný a duchovný rozvoj. Ide o osoby, ktoré môžu zmiešať to najlepšie z tradicionalizmu a modernizmu a vytvoriť novú syntézu kognitívneho štýlu založenú na syntéze rôznych informácií z mnohých zdrojov do veľkého obrazu. 

## Referencie
* 

## Externé odkazy
*Ďalšie informácie v slovenčine 

Kategória:Aktivizmus
Kategória:Subkultúry