open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amundsenovo more

**Amundsenovo more** je okrajové more Tichého oceánu (resp. podľa Medzinárodnej hydrografickej organizácie more Južného oceánu), záliv pri pobreží Antarktídy južne od Austrálie. Susedí s Bellingshausenovym morom a Rossovym morom.

V mori sa nachádza aj ľadovec, z ktorého sa v roku 2002 odlomil kus veľký 3 400 km².

More je pomenované podľa Roalda Amundsena.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Antarktída
Kategória:Moria Južného oceánu
Kategória:Eponymické termíny v geografii
D’Urvillovo more

thumb|D'Urvillovo more

**D'Urvillovo more** je more pri Antarktíde v Južnom oceáne. Je pomenované po francúzskom bádateľovi a dôstojníkovi Julesovi Dumontovi d'Urville.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Moria Južného oceánu
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Bellingshausenovo more

**Bellingshausenovo more** je more pri pobreží Antarktídy, pomenované podľa admirála Faddeja Faddejeviča Bellinsgauzena.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* USGS mapa (anglicky) 
* NASA Bellinghausen Sea satelitná fotka (anglicky) 

Kategória:Moria Južného oceánu
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Aljašský záliv

thumb|Aljašský záliv

**Aljašský záliv** (, ) je rameno Tichého oceánu definované južným oblúkom pobrežia Aljašky, natiahnuté medzi Aljašským polostrovom a ostrovom Kodiak zo západu a Alexandrovými ostrovmi z východu.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* worldatlas.com

Kategória:Zálivy Tichého oceánu
Rossovo more

thumb|Mapa Antarktídy (kliki pre zväčšenie)
thumb|Ľad v Rossovom mori, Antarktída

** Rossovo more** je najjužnejšia časť (more) Tichého oceánu, resp. podľa Medzinárodnej hydrografickej organizácie more Južného oceánu. Veľký záliv pri pobreží Antarktídy, medzi 85 - 71° južnej šírky a 170° východnej dĺžky a 158° západnej dĺžky. Jeho rozloha je asi 981 000 km², hĺbka 100 - 200 metrov, maximálna hĺbka 3 365 metrov. 

Nachádza sa medzi Viktóriinou zemou na západe a zemou Márie Byrdovej na východe. Hranice mora sú neisté, lebo do jeho južnej časti z pevniny zostupujú ľadovce. Lovia sa tu veľryby. V západnej časti sa nachádza Rossov ostrov, vo východnej časti Roosveltov ostrov. 

Prúdenia v mori sa pohybujú v smere hodinových ručičiek v rozľahlom víri, a to pri Rossovej bariére (pozri ďalej) v oblasti Východného príhonu smerom na západ a pozdĺž Viktóriinej zeme smerom na sever do Západného príhonu. Teplota vody na povrchu je okolo -1,8&nbsp;°C a v 300 metrovej hĺbke asi -2,1&nbsp;°C (v anatrktickom lete mimo ľadu prípadne viac). 

V januári až marci (antarktické leto) je more z veľkej časti otvorené, od novembra do decembra čiastočne pokryté ľadom a od apríla do októbra skoro úplne pokryté ľadom. 

Južnú časť pokrýva veľký Rossov pobrežný ľad (šelfový ľad) s rozlohou takmer  (v antarktickom lete asi o 15% menej), ktorý sa vytvára postupným posunom ľadu z pohorí vo vnútrozemí Antarktídy, a ktorý je najväčším šelfovým ľadom Antarktídy. Táto ľadová masa tvorí na konci tzv. (Veľkú) Rossovu ľadovú bariéru. 

Dno je v zásade pokryté kalovými a jemnopiesčitými sedimentami, pri pobreží a pozdĺž Rossovej ľadovej bariéry však prevažuje hrubší piesok a štrk a pri južnom pobreží Viktóriinej zeme je dno skalnaté. Jedinou činnou sopkou je Mt. Erebus (na hranici pobrežia Rossovho ostrova a Rossovho pobrežného ľadu), ostatné sopky (ako Mount Terror) sú neaktívne.

More je pomenované podľa anglického cestovateľa Jamesa Rossa, ktorý ho preskúmal v roku 1841 na lodiach HMS ''Erebus'' a HMS ''Terror''. V dôsledku pomerne slabej ľadovej pokrývky bolo more východiskom viacerých expedícií. USA vykonávajú dlhoročný najmä meteorologický a oceánografický výskum na Roosveltovom ostrove (stanica Little America).

## Iné projekty

Kategória:Moria Južného oceánu
Kategória:Antarktída
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Trinidad a Tobago

**Trinidad a Tobago**, oficiálne **Republika Trinidadu a Tobaga**, je ostrovný štát v Karibskom mori pri severnom pobreží Južnej Ameriky. Je tvorený dvomi hlavnými ostrovmi, Trinidad a Tobago, a ďalšími 20 malými ostrovmi. Najbližšími susedmi sú Venezuela a Grenada.

## Dejiny
Trinidad aj Tobago boli po stáročia obývané pôvodnými obyvateľmi Ameriky („Indiánmi“). V roku 1498 ostrov Trinidad objavil na svojej tretej americkej ceste Krištof Kolumbus. V roku 1532 si ich privlastnilo Španielsko. V roku 1763 pripadlo Tobago Británii a v roku 1797 si Briti podmanili aj Trinidad.

Ostrovy sa začali hospodársky vzmáhať za vlády Veľkej Británie. Rozvinula sa predovšetkým výroba cukru. V roku 1866 bola objavená ropa (dnes hlavné priemyselné odvetvie). Po zrušení otroctva v roku 1834 dovážali na ostrovy námezdné sily, predovšetkým Indov (dnes tvoria 40% obyvateľstva).

V roku 1888 boli Trinidad a Tobago zlúčené do jednej korunnej kolónie, v roku 1941 si na Trinidade USA prenajali na 99 rokov letecké a námorné základne. V roku 1958 sa spojila väčšina západoindických kolónií Spojeného kráľovstva - medzi nimi aj Trinidad a Tobago, Barbados, Jamajka, Náveterné a Záveterné ostrovy - do Západoindickej konfederácie. Po jej rozpade sa Trinidad a Tobago stali nezávislou monarchiou v rámci Britského spoločenstva. Prvým ministerským predsedom sa stal Eric E. Williams.

Na juhu Trinidadu sa za pomoci britských, holandských a amerických ropných firiem vybudovali rafinérie, ktoré spracovávali predovšetkým ropu z Venezuely. Obchod zo západnou Európou sa v roku 1963 rozšíril. V roku 1967 vstúpil Trinidad a Tobago do Organizácie amerických štátov.

V roku 1970 skončilo neúspešné povstanie tzv. *čiernych panterov*, ku ktorým sa pridala aj časť národnej gardy. Vo voľbách v roku 1971 zvíťazila strana People’s National Movement (PNM) v čele s ministerským predsedom Williamsom. V roku 1976 sa Trinidad a Tobago stali republikou v rámci Britského spoločenstva. Prezidentom bol zvolený Ellis E. I. Clarke, ministerským predsedom a ministrom zahraničia sa stal Eric E. Williams.

Tobago získalo v roku 1978 vnútornú samosprávu. Po smrti populárneho Williamsa v roku 1981 prevzal vládu George Chambers, potvrdený i voľbami z roku 1981. Vzťahy k Jamajke a Barbadosu, ktoré boli už od začiatku karibskej hospodárskej vojny na jar 1983 aj tak napäté, sa výrazne zhoršili po americkej invázii na Grenadu, ktorú Trinidad a Tobago ostro odsúdili.

V júni 1990 sa skupina moslimov pokúsila o štátny prevrat, pri ktorom zahynulo 30 ľudí. Pokus bol potlačený. V decembri 1991 sa konali parlamentné voľby. Zvíťazila opäť vládnuca strana Ľudové národné hnutie (PNM).

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Karibské štáty
Kategória:Štáty v Severnej Amerike
Port of Spain

**Port of Spain** je hlavné mesto Trinidadu a Tobaga. Počet obyvateľov mesta je 49 031 (sčítanie 2000), pričom cela aglomerácia má asi 128 026 obyvateľov (1990 neoficiálny odhad) Je umiestnené v zálive Paria, na severovýchodnom pobreží ostrova Trinidad. 

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Mestá v Trinidade a Tobagu
Kategória:Hlavné mestá v Severnej Amerike
Divízia Tawakalna

**Divízia Tawakalna** bola iracká obrnená divízia, ktorá sa zúčastnila viacerých vojen v Perzskom zálive.

Najznámejšie bolo jej účinkovanie v bitke o 73. Easting, kde bola porazená americkým obrneneným 2. jazdeckým plukom pod velením kapitána H. R. McMastera.

V roku 2002 bola rozpustená.

Kategória:Vojna v Perzskom zálive
Kategória:Divízie (vojenské jednotky)
Dahrán

**Dahrán** ( *ad-Dahrán*) je mesto v Saudskej Arábii. Nachádza sa asi 15 km južne od mesta Dammám.

## Externé odkazy
* Dhahran City

Kategória:Mestá v Saudskej Arábii
1813

## Udalosti
* koniec augusta – veľká povodeň na rieke Váh

## Narodenia
* 4. január – Alexander Bach, rakúsky konzervatívny politik a minister vnútra († 1893)
* 19. január – Henri Bessemer, britský vynálezca († 1898)
* 8. február – Samo Tomášik, slovenský romantický prozaik a básnik († 1887)
* 12. február – James Dwight Dana, americký geológ, mineralóg a zoológ († 1895)
* 26. február – Carl Friedrich August Alexander Crüger, nemecký entomológ († 1885)
* 9. marec – Timofej Nikolajevič Granovskij, ruský historik a sociológ, jeden z najvýznamnejších predstaviteľov západníctva († 1855)
* 15. marec – John Snow, anglický lekár a priekopník zavádzania anestézie a hygieny († 1858)
* 19. marec – David Livingstone, škótsky cestovateľ, lekár a misionár († 1873)
* 5. máj – Søren Kierkegaard, dánsky filozof († 1855)
* 22. máj – Richard Wagner, nemecký hudobný skladateľ († 1883)
* 1. júl – Pavel Vasilievič Annenkov, ruský literárny kritik, publicista a memoarista, predstaviteľ západníctva († 1887)
* 5. august – Ivar Aasen, nórsky filológ a spisovateľ († 1896)
* 2. september – Štefan Závodník, rímskokatolícky kňaz, pedagóg a priekopník včelárstva na Slovensku († 1885)
* 19. september – Christian Heinrich Friedrich Peters, nemecko-americký astronóm († 1890)
* 20. september – William Otis, americký vynálezca parného rýpadla († 1839)
* 9. október – Nikolaj Vladimirovič Stankevič, ruský filozof († 1840) 
* 10. október – Giuseppe Verdi, taliansky hudobný skladateľ († 1901)
* 13. október – Imrich Henszlmann, maďarský architekt, zakladateľ umenovedy a pamiatkovej obnovy v Uhorsku († 1888)
* 17. október – Georg Büchner, nemecký dramatik († 1837)
* 25. november – Karol Adamiš, slovenský literát a evanjelický farár († 1849)
* 4. december – František Antonín Nickerl, český lekár a entomológ nemeckého pôvodu († 1871)
* 6. december – Nikolaj Platonovič Ogariov, ruský filozof, revolučný demokrat, básnik a teoretik utopického socializmu († 1877)

## Úmrtia
* 15. január – Anton Bernolák, slovenský kňaz, jazykovedec (* 1762)
* 20. január – Christoph Martin Wieland, nemecký spisovateľ a prekladateľ (* 1733)
*3. apríl –  Charles-Louis Dumas, francúzsky lekár, anatóm a fyziológ (* 1765)
* 10. apríl – Joseph Louis Lagrange, taliansko-francúzsky matematik a astronóm (* 1736)
* 28. apríl – Michail Illarionovič Kutuzov, ruský vojvodca (* 1747)
* 21. august – Žofia Magdaléna Dánska, švédska kráľovná ako manželka Gustáva III. (* 1746)


1813
1855

## Narodenia
* 5. január – Raimundo Teixeira Mendes, brazílsky matematik a filozof († 1927)
* 6. január – Elena Šoltésová, slovenská prozaička, redaktorka a publicistka († 1939)
* 27. február – Jakub Schikaneder, český maliar († 1924)
* 5. máj – Michal Demeczky, slovenský matematik († 1920)
* 8. máj – Bohuslav Brauner, český chemik († 1935)
* 23. jún – Lidija Petrovna Ceraská, ruská astronómka († 1931)
* 25. jún – Ladislav Fodor, slovenský matematik a pedagóg († 1924)
* 28. júl – Joseph Ladue, zakladateľ mesta Dawson na Klondike († 1900)
* 31. júl – Guido Bodländer, nemecký chemik († 1904)
* 2. september – Štefan Furdek, slovenský rímskokatolícky kňaz, spisovateľ a národný buditeľ († 1915)
* 16. september – Antonij Beskid, rusínsky politik († 1933)
* 27. september – Paul Émile Appell, francúzsky matematik († 1930)
* 1. november – Guido Adler, rakúsky muzikológ († 1941)

## Úmrtia
* 15. január – Henri Braconnot, francúzsky chemik a farmaceut (* 1780)
* 23. február – Carl Friedrich Gauß, nemecký matematik, fyzik a astronóm (* 1777)
* 11. november – Søren Kierkegaard, dánsky filozof (* 1813)
* 26. november – Adam Mickiewicz, poľský spisovateľ (* 1798)


1855
1768

## Udalosti
* 15. máj – Janov postúpil ostrov Korziku Francúzsku
* august – James Cook odplával z Plymouthu na svoju prvú objaviteľskú cestu
* začína vychádzať prvé vydanie Encyklopédie Britannica

## Narodenia
* 12. február – František II., rakúsky arcivojvoda, český a uhorský kráľ, rímskonemecký a rakúsky cisár († 1835) 
* 21. marec – Jean Baptiste Joseph Fourier, francúzsky matematik a fyzik († 1830)
* 20. máj – Dolley Madisonová,  manželka prezidenta USA J. Madisona († 1849)
* 30. jún – Elizabeth Monroeová, manželka prezidenta USA J. Monroea († 1830)
* 27. júl – Charlotta Cordayová, francúzska šľachtičná, atentátnička na Marata († 1793)
* 4. september – François-René de Chateaubriand, francúzsky spisovateľ a diplomat († 1848)
* 21. november – Friedrich Schleiermacher, nemecký filozof († 1834)
* 30. november – Jędrzej Śniadecki, poľský spisovateľ, fyzik, chemik a biológ († 1838)
* 13. december – Ján Asbóth, maďarský prírodovedec, botanik, mineralóg, národohospodár, pedagóg a entomológ † 1823)
* Jan Daniel Preysler, český prírodovedec († 1839)
* Edward Donovan, írsky spisovateľ, cestovateľ, botanik, ornitológ a entomológ († 1837)

## Úmrtia
* 3. marec – Nicola Porpora, taliansky hudobný skladateľ (* 1686)
* 19. apríl – Canaletto, taliansky  maliar (* 1697)
* 8. jún – Johann Joachim Winckelmann, nemecký archeológ a historik umenia (* 1717)
* 24. jún – Mária Leszczyńska, francúzska kráľovná ako manželka Ľudovíta XV. († 1703)
* 11. september – Joseph Nicolas Delisle, francúzsky astronóm a kartograf (* 1688)
* 1. december – František Borgia Kéri, slovenský fyzik a astronóm (* 1702)


1768
1834

## Udalosti
* 21. december – v Stavovskom divadle mala premiéru hra Josefa Kajetána Tyla *Fidlovačka* s hudbou Františka Škroupu. Po prvý raz zaznela pieseň *[[Kde domov můj]]*.
* Na území Britského impéria nadobudol platnosť zákaz otroctva.
* Zrušenie španielskej inkvizície.
* Jean Charles Athanase Peltier objavil Peltierov jav.

## Narodenia
[upright|náhled|[Dmitrij Ivanovič Mendelejev|Dmitrij Mendelejev (* 8. február)]]
* 2. január – Vasilij Grigorievič Perov, ruský realistický maliar († 1882)
* 10. január – John Emerich Edward Dalberg-Acton, britský historik († 1902)
* 29. január – Adolph Frank, nemecký chemik, inžinier a podnikateľ († 1916)
* 8. február – Dmitrij Ivanovič Mendelejev, ruský chemik († 1907)
* 13. február – Heinrich Caro, nemecký chemik († 1910)
* 16. február – Ernst Haeckel, nemecký biológ († 1919)
* 17. marec – Gottlieb Daimler, nemecký vynálezca († 1900)
* 24. marec – William Morris, anglický textilný výtvarník, maliar, architekt, básnik, spisovateľ, politik a sociálny reformátor († 1896)
* 4. apríl – Helena Bavorská, bavorská princezná († 1890)
* 5. apríl – Vendelín Bohboj Kutlík, slovenský advokát, básnik, publicista, národný buditeľ († 1904)
* 26. apríl – Hugo Schiff, nemecký chemik († 1915)
* 30. apríl – John Lubbock, britský bankár, politik, archeológ a biológ († 1913)
* 15. jún – Jan Nepomuk Woldřich, český geológ, paleontológ a archeológ († 1906)
* 9. júl – Jan Neruda, český básnik, prozaik a novinár († 1891)
* 19. júl – Edgar Degas, francúzsky maliar, grafik a sochár († 1917)
* 2. august – Frédéric Auguste Bartholdi, francúzsky sochár († 1904)
* 4. august – John Venn, britský matematik, logik a filosof († 1923)
* 31. august – Amilcare Ponchielli, taliansky operný skladateľ († 1886)
* 19. november – Jean Dutrou-Bornier, francúzsky kapitán († 1876)
* 15. december – Charles Augustus Young, americký astronóm († 1908)
* 16. december – Léon Walras, francúzsky matematický ekonóm († 1910)

## Úmrtia
[thumb|upright|[Samuel Taylor Coleridge († 1834))]]
* 12. február – Friedrich Schleiermacher, nemecký filozof (* 1768)
* 26. február – Alois Senefelder, rakúsky herec, dramatik a vynálezca litografie (* 1771) 
* 2. marec – Ján Vyskydenský, slovenský evanjelický farár, spisovateľ a novinár (* 1761)
* 19. júl – Karol Hadai, slovenský matematik (* 1743)
* 25. júl – Samuel Taylor Coleridge, anglický filozof a básnik (* 1772)
* 7. august – Joseph Marie Jacquard, francúzsky vynálezca (* 1752)
* 2. september – Thomas Telford, britský stavebný inžinier (* 1757)
* 23. december – Thomas Malthus, anglický ekonóm (* 1766)

## Referencie



1834
New York

**New York** môže byť:
* mesto v USA, pozri New York (mesto)
* štát v USA, pozri New York (štát USA)

* v USA
** *[[New York County]]*, jeden z piatich okresov v New York City totožný s mestským obvodom Manhattan
** Metropolitná oblasť New York, región zahŕňajúci New York City a jeho predmestia
** New York (Texas), komunita v Texase

* v Anglicku
** New York, Lincolnshire
** New York, North Yorkshire
** New York, Tyne and Wear

* v hudbe
** New York pieseň od U2
** New York (album), album od Lou Reeda
** *[[New York, New York (pieseň)]]* známa pieseň Franka Sinatru

## Pozri aj
* York
Virgínia

**Virgínia** je 10. štát USA. K Únii sa pripojil 25. júna 1788. Má 8&nbsp;001&nbsp;024 obyvateľov a rozlohu . Leží na východe USA. Hlavné mesto je Richmond, najväčšie mesto je Virginia Beach.
Slávne mesto Mystic falls sa preslávilo seriálom *The vampire diaries* (Upírske denníky).

## Referencie

## Iné projekty
Albany (New York)

**Albany** je hlavné mesto štátu New York v Spojených štátoch amerických. V roku 2010 mala 97 856 obyvateľov.

Albany je štvrté najstaršie mesto USA (po Santa Fe, St. Augustine a Hamptone).

## Dejiny
Oblasť v ktorej  Albany leží pôvodní obyvatelia označovali ako *„Penpotawotnot“*. Európania (Holandďania) miesto osídlili v roku 1614, kedy bolo založené sídlo Fort Nassau, slúžiace ako obchodné stanovište pre obchod s kožušinami; bolo však po štyroch rokoch opustené. V roku 1624 bolo založené nové sídlo Fort Oranje, ktoré sa stalo prvým stálým sídlom kolónie Nové Holandsko. Neďaleko neho potom bolo v roku 1654 založené ďalšie sídlo, *Beverwyck*.

V roku 1664 bolo Nové Holandsko dobyté Anglickom a na počesť vojvodu z Yorku a Albany (neskorší Jakub II.) bol *Beverwyck* premenovaný na *Albany* (*Nieuw Amsterdam* bol zároveň premenovaný na New York).

V roku 1797 sa Albany stalo hlavným mestom štátu New York (nahradilo pôvodné hlavné mesto Kingston, zničené vo vojne za nezávislosť). 

V roku 1825 bolo mesto napojené na Erie Canal, čo veľmi prispelo k jeho rozvoju. V roku 1831 bola do Albany zavedená železnica.

## Osobnosti mesta
* Marion Zimmer Bradleyová (1930 – † 1999), spisovateľka
* William Devane (* 1937), herec
* John McTiernan (* 1951), filmový režisér a producent

## Partnerské mestá
*  Gent, Belgicko
*  Nassau, Bahamy
*  Nijmegen, Holandsko
*  Quebec, Kanada
*  Tula, Rusko
*  Verona, Taliansko

## Referencie

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá v New Yorku
Richmond (Virgínia)

**Richmond** je hlavné mesto štátu Virgínia v Spojených štátoch amerických. Zvláštnosťou Richmondu je, že nepatrí do žiadneho okresu (county), je to nezávislé mesto.

Počas americkej občianskej vojny bol Richmond hlavným mestom konfederácie.
V meste žil Edgar Allan Poe.

## Osobnosti mesta
* Elizabeth Monroeová (1768 - † 1830), prvá dáma USA, manželka prezidenta Jamesa Monroea
* John Bennett Fenn (1917 – † 2010) profesor analytickej chémie, držiteľ Nobelovej ceny
* Alexandra Ripleyová (1934 - † 2004) spisovateľka
* Shirley MacLaine (* 1934), herečka, speváčka, tanečnica, publicistka a spisovateľka
* Warren Beatty (* 1937), herec, režisér, scenárista a producent
* Arthur Ashe (1943 - † 1993), tenista
* Stan Winston (1946 - † 2008), špecialista na filmové efekty a masky, režisér
* Caroline Aaronová (* 1952), herečka
* Joey Baron (* 1955), jazzový bubeník
* Joe Frank Edwards (* 1958), vojenský pilot a astronaut
* Meghann Shaughnessy (* 1979), tenistka
* Hunter Parrish (* 1987), herec a spevák

## Partnerské mestá
*  Čeng-čou, Čína
*  Olsztyn, Poľsko
*  Richmond-upon-Thames, Spojené kráľovstvo
*  Saitama, Japonsko
*  Ségou, Mali
*  Uijongbu, Kórejská republika
*  Windhoek, Namíbia

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Referencie


## Iné projekty


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá vo Virgínii
Juneau

thumb|Juneau 
náhľad|Poloha mesta

**Juneau** je hlavné mesto Aljašky v Spojených štátoch amerických. Má rozlohu  a žije tu 31 275 obyvateľov (2010).

Hlavné mesto štátu Aljaška leží pri pobreží na juhovýchode štátu, na úpätí vrchov Mt. Roberts a Mt. Juneau. Je tu sústredená štátna administratíva, rybárstvo a rybný priemysel, drevársky a ťažobný priemysel a služby spojené s turizmom. Doprava do a z mesta je v podstate možná len loďou či lietadlom. Juneau sa stalo hlavným mestom Aljašského teritória oficiálne v roku 1900, ale vláda sa sem presťahovala z bývalého hlavného mesta Sitka až o 6 rokov neskôr. Pôvodne tu bola osada Indiánov kmeňa Tlingit, v roku 1880 bolo v tejto oblasti objavené zlato. Ťažba zlata bola ukončená až v roku 1944. 

## Partnerské mestá
*  Chiayi, Taiwan
*  Mishan, Čína
*  Vladivostok, Rusko
*  Whitehorse, Kanada

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ofciálna stránka


Kategória:Mestá na Aljaške
Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Prístavné mestá v USA
Kategória:Prístavné mestá Tichého oceánu
Sacramento (Kalifornia)

**Sacramento** je hlavné mesto Kalifornie v Spojených štátoch amerických. Je sídlom rovnomenného okresu a ekonomickým a kultúrnym centrom aglomerácie, rozprestierajúcej sa v piatich okresoch. Hlavným mestom Kalifornie je od 1. januára 1855. Je to 7. najväčšie mesto Kalifornie.

## Osobnosti mesta
* Henry Hathaway (* 1898 - † 1985), filmový režisér
* Sam Elliott (* 1944), herec
* Michael Lloyd Coats (* 1946), astronaut
* Stephen Kern Robinson (* 1955), astronaut
* Rodney King (* 1965 - † 2012), afroamerická obeť policajnej brutality
* Sam Warburg (* 1983), tenista
* Greta Gerwigová (* 1983), herečka
* Brie Larson (* 1989), herečka

## Partnerské mestá
*  Betlehem, Palestínske autonómne územia
*  Hamilton, Nový Zéland
*  Kišiňov, Moldavsko
*  Liestal, Švajčiarsko
*  Manila, Filipíny
*  Macujama, Japonsko
*  Ťi-nan, Čína
*  Yongsan-gu, Kórejská republika

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá v Kalifornii
1880

## Udalosti
* 9. november – Zemetrasenie v Záhrebe
* Margarete Steiffová si v nemeckom Giengene otvorila firmu (v súčasnosti hračkárske impérium) na výrobu plyšových hračiek, najznámejší výrobok – plyšový medvedík

## Narodenia
* 1. január - Elmer McCurdy, americký bankový a vlakový lupič († 1911)
* 9. január – Benjamin Boss, americký astronóm († 1970)
* 22. január – Frigyes Riesz, maďarský matematik († 1956)
* 19. marec – Richard Scheibner, architekt († 1945)
* 6. máj – Želmíra Duchajová-Švehlová, slovenská maliarka, pedagogička a organistka († 1955)
* 7. máj – Oskar Perron, nemecký matematik († 1975)
* 15. máj – Jan Štursa, český sochár († 1925)
* 11. jún – Albert Pražák, český literárny historik, pedagóg a politik († 1956)
* 29. jún – Ludwig Beck, nemecký generál († 1944)
* 4. júl – Viktor Kraft, rakúsky filozof († 1975)
* 5. júl – Ján Kubelík, český huslista a skladateľ († 1940)
* 21. júl – Milan Rastislav Štefánik, slovenský politik, generál a astronóm († 1919)
* 26. august – Guillaume Apollinaire, francúzsky básnik († 1918)
* 14. september – Archie Hahn, americký atlét († 1955)
* 15. október – Marie Stopesová, britská paleobotanička, bojovníčka za ženské práva a propagátorka antikoncepcie († 1958)
* 6. november – Robert Musil, rakúsky spisovateľ († 1942)
* 30. november – Richard Henry Tawney, anglický ekonóm, historik a sociálny kritik († 1962)
* 31. december – George Catlett Marshall, americký generál a politik († 1959)

## Úmrtia
[thumb|upright|[Gustave Flaubert († 8. máj)]]
* 21. február – Izmail Ivanovič Sreznevskij, ruský filológ a slavista (* 1812)
* 16. marec – Matej Hrebenda, slovenský národný buditeľ a ľudový spisovateľ (* 1796)
* 8. máj – Gustave Flaubert, francúzsky spisovateľ (* 1821)
* 20. máj – William Hallowes Miller, britský mineralóg (* 1801)
* 24. jún – Jules Antoine Lissajous, francúzsky matematik (* 1822)
* 5. október – William Lassell, anglický astronóm (* 1799)
* 5. október – Jacques Offenbach, francúzsky operetný skladateľ (* 1819)
* 11. november – Ned Kelly, austrálsky zločinec (* 1855)
* 22. november – James Craig Watson, kanadsko-americký astronóm (* 1838)
* 24. november – Napoléon Henri Reber, francúzsky hudobný skladateľ (* 1807)
* 18. december – Michel Chasles, francúzsky matematik (* 1793)
* 30. december – Achille Guénée, francúzsky advokát a entomológ – lepidopterológ (* 1809)


1880
Harrisburg (Pensylvánia)

**Harrisburg** je hlavné mesto Pensylvánie, štátu USA. Podľa sčítania z roku 2010 má mesto 49 528 obyvateľov a je deviatym najväčším v Pensylvánii. Harrisburg tiež sídlom okresu Dauphin County. Rozprestiera sa na východnom brehu rieky Susquehanna River, 169 km na západ-severozápad od Philadelphie.

## Dejiny
Harrisburg hral v americkej histórii významnú úlohu, najmä počas sťahovania na západ, Občianskej vojny a priemyselnej revolúcie. Počas 19. toročia výstavba kanálu Pennsylvania Canal a železničnej trate Pennsylvania Railroad umožnila Harrisburgu stať sa jedným z najpriemyslenejších miest severovýchodu.  
 
Od polovice 20. storočia boli hlavnými hospodárskymi odvetviami mesta vládny sektor, ťažké strojárstvo, poľnohospodárstvo (širšie zázemie mesta je srdcom úrodnej Dutch Country) a potravinárstvo.  Na konci sedemdesiatych a začiatku osemdesiatych rokov mesto prežívalo ťažké ekonomické obdobie. Následne, počas vlády starostu Stephen R. Reeda prišlo hospodárske oživenie. Stephen R. Reed investoval do rozvoja mesta počas viacerých funkčných období 3 miliardy dolárov.
 
Najväčšia indoorová poľnohospodárska výstava v Spojených štátoch, Pennsylvania Farm Show, sa od roku 1917 každoročne koná v Harrisburgu.

## Osobnosti mesta
* Newt Gingrich  (* 1943), politik

## Partnerské mestá
*  Ma'alot-Taršicha, Izrael
*  Pachuca, Mexiko

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Referencie


## Externé odkazy
*Oficiálna stránka 
*Regionálna obchodná komora Harrisburg 
*Mestské archívy Harrisburgu 
*Stránka, venovaná pamiatkam Harrisburgu 
*

## Zdroj


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá v Pensylvánii
Philadelphia

**Philadelphia** (v angličtine hovorovo aj *Philly*; v slovenčine staršie aj *Filadelfia*) je šieste najväčšie mesto Spojených štátov podľa počtu obyvateľov a najväčšie mesto Pensylvánie podľa rozlohy aj počtu obyvateľov. Má okolo 1,5 milióna obyvateľov, čím je druhým najväčším mestom na východnom pobreží Spojených štátov.

Metropolitná oblasť Philadelphie je štvrtá najväčšia v Spojených štátoch, pričom tu žije vyše 5,8 milióna obyvateľov, čo je viac, ako počet obyvateľov Slovenska.

## Pôvod názvu
Názov mesta pochádza z gréčtiny a znamená *bratská láska* (*filos* – láska, *adelfos* – brat).

## Dejiny
Pred Európanmi v okolí Philadelphie žili Lenapskí Indiáni v dedine Schackamaxon. Európania sem prišli až na začiatku 17. storočia. Prvý európsky národ, ktorý sem prišiel boli Holanďania. Potom obsadili územie Angličania, ktorí založili aj mesto Philadelphia. Mesto im patrilo až do Deklarácie nezávislosti Spojených štátov v roku 1776. Mesto patrí medzi najstaršie a historicky najvýznamnejšie mestá Spojených štátov. Počas 18. storočia bolo druhým hlavným mestom a najľudnatejším mestom v USA a druhým najväčším anglicky ho byvoriacim mestom po Londýne. V tomto období zatienilo aj mestá ako Boston a New York v politickej aj sociálnej významnosti, pričom významnú úlohu zohral Benjamin Franklin. 

V meste v r.1860 zomrel Ján Nepomuk Neumann, CSsR, biskup , misionár nemecko- českého pôvodu, rodák z Prachatic /ČR/, prvý svätý USA. Pochovaný je v Národnej svätyni sv. Jána Nepomuka Neumanna, Pfiladelphia, Pennsylvánia, USA  

## Demografia
**[[Demografia USA|Rasové zloženie]]:**
* 45,0% Belosi
* 43,2% Afroameričania
* 0,4% Indiáni
* 5,5% Aziati
* 5,8% Iná rasa
* 2,2% Dve alebo viac rás

## Osobnosti mesta
* Pozri Zoznam osobností Philadelphie

## Partnerské mestá
*  Aix-en-Provence, Francúzsko
*  Atény, Grécko
*   Douala, Kamerun
*  Florencia, Taliansko
*  Incheon, Kórejská republika
*  Kóbe, Japonsko
*  Mosul, Irak
*  Nižný Novgorod, Rusko
*  Tel Aviv, Izrael
*  Tiencin, Čína
*  Toruń, Poľsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka


Kategória:Prístavné mestá v USA
Kategória:Bývalé hlavné mestá
Virginia

**Virginia** môže byť:

* anglický názov štátu USA, pozri Virgínia
* mesto v Írsku, pozri Virginia (grófstvo Cavan)
* mesto v USA v štáte Minnesota, pozri Virginia (Minnesota)
* rod hadov, pozri Virginia (had)
Vektorový priestor

**Vektorový priestor** (niekedy sa používa aj pomenovanie **lineárny priestor**) je abstraktný pojem, ktorý má mnohé použitia v matematike. Je predmetom skúmania algebraickej disciplíny lineárna algebra.

"Vektory" nemusia byť vektormi tak, ako ich chápeme v geometrii, môže to byť ľubovoľný matematický objekt spĺňajúci nasledujúce axiómy vektorového priestoru; napríklad polynómy stupňa ≤*n* s reálnymi koeficientami z vektorového priestoru.

## Definícia
Nech *F* je pole. Nech *V* je množina, na ktorej je daná binárna operácia "+", a nech je každému c \in F, \alpha \in V priradený prvok c.a \in V, pričom:
: 1) (V,+) je komutatívna grupa
pre ľubovoľné \alpha, \beta \in *V* a *c*,*d* \in *F* platí:
: 2) c.(\alpha + \beta) = c.\alpha + c.\beta (distributívny zákon)
: 3) (c + d).\alpha = c.\alpha+d.\alpha
: 4) (c.d).\alpha = c(d.\alpha) (asociativita)
: 5) 1.\alpha = \alpha
potom V je vektorový priestor nad poľom F.

## Vektorové priestory vo fyzike
### Bra-Ket formalizmus
Vektory \mid\alpha_i\rangle tvoria **vektorový priestor** (alebo **lineárny priestor**), ak ich ľubovoľná lineárna kombinácia

\sum_i\lambda_i\mid\alpha_i\rangle

patrí taktiež do tohoto priestoru. 

Pri aplikáciách v kvantovej mechanike môžu byť koeficienty \lambda_i komplexné čísla.
Priestoru ket-vektorov je antilineárne priradený duálny priestor bra-vektorov:

\sum_i\lambda_i\mid\alpha_i\rangle \rightarrow \sum_i\langle\alpha_i\mid\lambda_i^*,

kde hviezdička * označuje komplexné združenie. V konkrétnom prípade vlnovej mechaniky sú ket-vektory \mid\alpha_i\rangle vlnové funkcie \phi_i a bra-vektory \langle\alpha_i\mid sú komplexne združené vlnové funkcie \psi_i^*. 
Skalárny súčin 

\langle\alpha^'\mid\alpha\rangle

je definovaný pre ľubovoľnú dvojicu ket-vektor \mid\alpha\rangle a bra-vektor \langle\alpha^'\mid. Skalárny súčin je komplexné číslo a má tú vlastnosť, že

\langle\alpha\mid\alpha^'\rangle=\langle\alpha^'\mid\alpha\rangle^*.

Dôsledkom toho je, že \langle\alpha\mid\alpha\rangle je reálne číslo. Taktiež požadujeme, aby bolo kladné: 

\langle\alpha\mid\alpha\rangle > 0.

Za týmto požiadavkom sa skrýva predstava, že \langle\alpha\mid\alpha\rangle zodpovedá druhej mocnine dĺžky vektoru \mid\alpha\rangle.
V konkrétnom vyjadrení vlnovej mechaniky zodpovedá skalárny súčin integrálu

\int \psi^{'*}\psi,dx, ktorý má zjavne vlastnosť \langle\alpha\mid\alpha^'\rangle=\langle\alpha^'\mid\alpha\rangle^*, rovnako ako

\int \psi^{*}\psi,dx má vlastnosť \langle\alpha\mid\alpha\rangle > 0, pretože \psi^*\psi=\mid\psi\mid^2 je kladné.

Vzťah medzi ket-vektormi a fyzikálnymi stavmi zodpovedá tzv. paprskovej reprezentácii. To znamená, že \mid\alpha\rangle a \lambda\mid\alpha\rangle vyjadrujú rovnaký fyzikálny stav pre ľubovoľné nenulové komplexné číslo \lambda.

## Pozri aj
* Vektor (matematika)
* Vektorový podpriestor

Kategória:Lineárna algebra
1850

## Udalosti
* 4. apríl – Los Angeles sa stalo mestom štátu Kalifornia
* 9. september – Kalifornia sa stala 31. štátom USA
* 18. september – Kongres USA schválil Fugitive Slave Act
* 16. december – otvorenie železničného ťahu Bratislava – Štúrovo (vtedy Párkáň), čím sa dosiahlo železničné spojenie oboch centier monarchie, Viedne s Pešťou

## Narodenia
* 6. január – Eduard Bernstein, teoretik nemeckej sociálnej demokracie († 1932)
* 6. január – Ladislav Stroupežnický, český dramatik a dramaturg († 1892)
* 11. január – Eugen Kumičić, chorvátsky spisovateľ a politik († 1904)
* 15. január – Mihai Eminescu, rumunský básnik († 1889)
* 29. január – Lawrence Hargrave, austrálsky letecký priekopník a astronóm († 1915)
* 7. marec – Tomáš Garrigue Masaryk, český filozof, politik, štátnik a novinár, prvý prezident ČSR († 1937)
* 6. jún – Karl Ferdinand Braun, nemecký fyzik, nositeľ Nobelovej ceny († 1918)
* 18. jún – Richard Heuberger, rakúsky operetný skladateľ a hudobný kritik († 1914)
* 26. august – Koloman Banšell, slovenský evanjelický kňaz, básnik, prozaik a novinár († 1887)
* 30. august – Virgil Klatt, rumunsko-slovenský fyzik († 1935)
* 13. november – Robert Louis Stevenson, škótsky spisovateľ († 1894)
* 21. december – Zdeněk Fibich, český skladateľ († 1900)

## Úmrtia
[thumb|upright|[Honoré de Balzac († 18. august)]]
* 13. marec – Juan Martín de Pueyrredón, argentínsky generál a politik (* 1776)
* 27. marec – Wilhelm Beer, nemecký bankár a amatérsky astronóm (* 1797)
* 16. apríl – Marie Tussaudová, francúzska sochárka (* 1761)
* 23. apríl – William Wordsworth, anglický básnik (* 1770)
* 9. máj – Joseph Louis Gay-Lussac, francúzsky chemik a fyzik (* 1778)
* 13. jún – Juraj Palkovič, slovenský spisovateľ a novinár (* 1769)
* 9. júl – Báb, zakladateľ bábizmu (* 1819)
* 9. júl – Zachary Taylor, vojenský veliteľ a 12. prezident USA (* 1784)
* 24. júl – Théodore Dézamy, predstaviteľ francúzskeho utopického komunizmu (* 1803)
* 18. august – Honoré de Balzac, francúzsky spisovateľ (* 1799)
* 22. august – Nikolaus Lenau, rakúsky básnik (* 1802)
* 26. august – Ľudovít Filip Orleánsky, posledný francúzsky kráľ (* 1773)
* 23. september – José Gervasio Artigas, uruguajský generál a politik (* 1764)
* 5. december – Samo Vozár, slovenský básnik, publicista a prekladateľ (* 1823)
* 24. december – Frédéric Bastiat, francúzsky ekonóm (* 1801)


1850
1788

## Udalosti
* 2. január – Georgia sa stala 4. štátom USA
* 9. január – Connecticut sa stal 5. štátom USA
* 6. február – Massachusetts sa stal 6. štátom USA
* 28. apríl – Maryland sa stal 7. štátom USA
* 23. máj – Južná Karolína sa stala 8. štátom USA
* 21. jún – New Hampshire sa stal 9. štátom USA
* 25. jún – Virgínia sa stala 10. štátom USA
* 26. jún – New York sa stal 11. štátom USA

## Narodenia
* 1. január – Étienne Cabet, francúzsky filozof († 1856)
* 22. január – George Gordon Byron, anglický básnik († 1824)
* 22. február – Arthur Schopenhauer, nemecký filozof († 1860)
* 8. marec – William Hamilton, škótsky filozof a logik († 1856)
* 10. máj – Augustin Jean Fresnel, francúzsky fyzik († 1827)
* 29. december – Christian Jürgensen Thomsen, dánsky numizmatik († 1865)

## Úmrtia
* 15. január – Gaetano Latilla, taliansky hudobný skladateľ (* 1711)
* 17. február – Maurice Quentin de La Tour, francúzsky rokokový maliar - portrétista (* 1704)
* 1. máj – Dmitrij Sergejevič Aničkov, ruský filozof, osvietenec a matematik (* 1733)
* 8. máj – Giovanni Antonio Scopoli, taliansko-rakúsky profesor, geológ, chemik, botanik, lekár, entomológ a lepidopterológ (* 1723)
* 21. jún – Johann Georg Hamann, nemecký filozof (* 1730)
* 14. december – Carl Philipp Emanuel Bach, nemecký čembalista a hudobný skladateľ (* 1714)
* 14. december – Karol III., španielsky kráľ (* 1716)


1788
1789

## Udalosti
* 16px Bol objavený chemický prvok urán.
* 30. apríl – George Washington je zvolený za prvého prezidenta USA
* 14. júl – Veľká francúzska revolúcia, bola dobytá Bastila v Paríži
* 21. november – Severná Karolína sa stala 12. štátom USA.

## Narodenia
* 3. január – Carl Gustav Carus, nemecký filozof prírody, lekár, maliar a Goetheho priateľ († 1869)
* 16. marec – Georg Simon Ohm, nemecký fyzik († 1854)
* 6. august – Friedrich List, nemecký národohospodár († 1846)
* 21. august – Augustin Louis Cauchy, francúzsky matematik († 1857)
* 9. september – William Cranch Bond, americký astronóm († 1859)
* 15. september – James Fenimore Cooper, americký spisovateľ († 1851)
* 25. október – Carlos María de Alvear, argentínsky politik († 1852)
* 11. november – Pietro Tenerani, taliansky sochár († 1869)

## Úmrtia
* 21. január – Paul Heinrich Dietrich von Holbach, francúzsky filozof (* 1723)
* 11. marec – Jozef Karol Hell, slovenský strojmajster, vynálezca a  konštruktér banských čerpacích strojov (* 1713)
* 7. apríl – Abdülhamid I., osmanský sultán (* 1725)
* 12. jún – Jean-Étienne Liotard, francúzsky maliar švajčiarskeho pôvodu (* 1702)
* 19. november – Mária Anna Habsbursko-lotrinská, rakúska arcivojvodkyňa, dcéra Márie Terézie (* 1738)


1789
1791

## Udalosti

* 4. marec – Vermont sa stal 14. štátom USA.

## Narodenia
* 27. apríl – Samuel Finley Breese Morse, americký vynálezca morzeovky († 1872)
* 26. júl – Franz Xaver Wolfgang Mozart, rakúsky skladateľ, klavirista, učiteľ a dirigent († 1844)
* 4. september – Jan Svatopluk Presl, český prírodovedec († 1849)
* 22. september – Michael Faraday, anglický fyzik a chemik († 1867)
* 28. október – Ján Chalupka, slovenský dramatik a prozaik († 1871)
* 26. december – Charles Babbage, anglický matematik, filozof a informatik († 1871)

## Úmrtia
* 2. apríl – Honoré Gabriel Riqueti de Mirabeau, francúzsky politik, stúpenec konštitučnej monarchie, rečník, fyziokrat, spisovateľ a publicista (* 1749)
* 24. júl – Ignác Anton Born, rakúsky osvietenec, geológ, mineralóg a montanista (* 1742)
* 16. október – Grigorij Potemkin, ruský poľný maršal (* 1739)
* 5. december – Wolfgang Amadeus Mozart, rakúsky klasicistický hudobný skladateľ (* 1756)


1791
1792

## Udalosti
* 25. apríl – v Paríži bola prvýkrát na popravu použitá gilotína, prvým odsúdencom s týmto trestom bol Nicolas Jacques Pelletier
* 1. jún – Kentucky sa stal 15. štátom USA.
* 13. október – začatie výstavby Bieleho domu vo Washingtone D.C., sídla prezidenta USA

## Narodenia
* 12. január – Johan August Arfwedson, švédsky chemik († 1841)
* 8. február – Karolína Augusta Bavorská, štvrtá manželka rakúskeho cisára Františka I. († 1873)
* 29. február – Karl Ernst von Baer, estónsky lekár, zoológ, jeden zo zakladateľov embryológie († 1876)
* 7. marec – John Herschel, anglický matematik a astronóm († 1871)
* 13. máj – Pius IX., pápež († 1878)
* 4. august – Percy Bysshe Shelley, anglický spisovateľ († 1822)
* 23. november – Václav Kliment Klicpera, český spisovateľ a dramatik († 1859)
* 28. november – Victor Cousin, francúzsky filozof († 1867)
* 1. december – Nikolaj Ivanovič Lobačevskij, ruský matematik († 1856)

## Úmrtia
* 1. marec – Leopold II. (Svätá rímska ríša) – cisár Svätej ríše rímskej (* 1747)
* 3. marec – Robert Adam, britský architekt (* 1728)
* 29. marec – Gustáv III., švédsky kráľ (* 1746)
* 14. apríl – Maximilián Hell, slovenský astronóm, matematik a fyzik (* 1720)
* 15. júl – Juraj Pavlín Bajan, slovenský katolícky kňaz, kazateľ, organista a hudobný skladateľ (* 1721)


1792
1787

## Udalosti
* 17. september – bola vo Philadelphii prijatá Ústava Spojených štátov
* 7. december – Delaware ratifikoval ústavu a stal sa prvým štátom USA
* 12. december – Pensylvánia sa stala druhým štátom USA
* 18. december – New Jersey sa stal tretím štátom USA
* ustanovenie bernolákovčiny ako celonárodného spisovného jazyka na základe kultúrnej západoslovenčiny

## Narodenia
* 6. marec – Joseph von Fraunhofer, nemecký optik, fyzik a astronóm (astrofyzik) († 1826)
* 1. máj – Juan Felipe Ibarra, argentínsky politik († 1851)
* 7. november – Vuk Stefanović Karadžić, srbský jazykovedec († 1864)
* 14. december – Mária Ludovika Modenská, tretia manželka rakúskeho cisára Františka I. († 1816)
* 18. december – Jan Evangelista Purkyně, najvýznamnejší český fyziológ († 1869)

## Úmrtia
* 13. február – Ruđer Josip Bošković, chorvátsky matematik, fyzik, astronóm a filozof (* 1711)
* 4. jún – Hugolín Gavlovič, slovenský kňaz a spisovateľ (* 1712)
* 15. november – Christoph Willibald Gluck, nemecký hudobný skladateľ a reformátor opery (* 1714)


1787
1863

## Udalosti
* 1. január – americký prezident Abraham Lincoln podpísal vyhlásenie o zrušení otroctva (Emancipation Proclamation)
* 10. január – v Londýne bol otvorený prvý úsek podzemnej dráhy (metra)
* 20. jún – Západná Virgínia sa stala 35. štátom USA
* 4. august – v Turčianskom Sv. Martine sa uskutočnilo prvé valné zhromaždenie Matice slovenskej

## Narodenia
[thumb|upright|[Mária Henrieta Choteková (* 24. november)]]
* 1. január – Pierre de Coubertin, francúzsky historik a pedagóg, zakladateľ novodobých Olympijských hier († 1937)
* 12. január – Vivékánanda, indický filozof († 1902)
* 31. január – Henri Berr, francúzsky filozof († 1954)
* 27. február – George Herbert Mead, americký filozof († 1931)
* 12. marec – Vladimir Ivanovič Vernadskij, ruský geológ, zakladateľ geochémie a biochémie († 1945)
* 6. apríl – Jozef Hanula, slovenský maliar († 1944)
* 14. máj – Vilém Mrštík, český spisovateľ († 1912)
* 25. máj – Heinrich Rickert, nemecký filozof († 1936)
* 3. jún – Jevhen Omeľanovyč Petruševyč, ukrajinský politik († 1940)
* 21. jún – Max Wolf, nemecký astronóm († 1932)
* 19. júl – Hermann Bahr, rakúsky spisovateľ, dramatik a literárny kritik († 1934)
* 30. júl – Henry Ford, americký vynálezca a priemyselník († 1947)
* 7. august – Samuel Šikeť, slovenský cestovateľ († 1902)
* 13. august – William Isaac Thomas, americký sociológ († 1947)
* 3. október – Stanisław Zaremba, poľský matematik († 1942)
* 4. november – Max Verworn, nemecký fyziológ († 1921)
* 14. november – Leo Hendrik Baekeland, americký chemik, objaviteľ bakelitu († 1944)
* 24. november – Mária Henrieta Choteková, česká grófka a pestovateľka ruží († 1946)
* 11. december – Annie Jump Cannonová, americká astronómka († 1941)
* 12. december – Edvard Munch, nórsky expresionistický maliar († 1944)
* 18. december – František Ferdinand d’Este, následník habsburského trónu a synovec cisára Františka Jozefa I. († 1914)
* 19. december – Ján Čajak, slovenský prozaik († 1944)

## Úmrtia
* 1. apríl – Jakob Steiner, švajčiarsky matematik (* 1796)
* 25. jún – Johann Karl Ehrenfried Kegel, nemecko-ruský agronóm (* 1784)
* 26. júl – Sam Houston, americký štátnik, politik a generál (* 1793) 
* 13. august – Eugène Delacroix, francúzsky maliar (* 1798)
* 24. december – William Makepeace Thackeray, anglický románopisec (* 1811)


1863
Indiana

**Indiana** je štát USA. Indiana je 38. najväčším štátom podľa rozlohy a 17. najobývanejším z 50 štátov USA. Hlavným a najväčším mesto je Indianapolis. Indiana bola prijatá do Spojených štátov ako 19. americký štát 11. decembra 1816. Indiana hraničí na severozápade s jazerom Michigan, na severe s Michiganom, na východe s Ohiom, na juhu a juhovýchode s Kentucky a na západe s Illinois. 

Predtým, ako sa stala územím, obývali Indianu tisíce rokov rôzne domorodé obyvateľstvá a miestni Američania. 

## Mestá
* Indianapolis – hlavné a najväčšie mesto
* Fort Wayne

## Geografia
Zo severu je ohraničený jazerom a štátom Michigan, z východu je štát Ohio, z juhovýchodu a juhu Kentucky a zo západu Illinois. Hlavným a zároveň najväčším mestem je Indianapolis.

## Iné projekty
1816

## Udalosti
* 11. december – Indiana sa stala 19. štátom USA.
* Rok 1816 sa nazýva aj rok bez leta. Počasie bolo celoročne chladné, bez leta, bez úrody, ľudia po celom svete hladovali a umierali. 

## Narodenia
[thumb|upright|[Werner Siemens (* 13. december)]]
* 12. február – Józef Stolarczyk, poľský horolezec († 1893) 
* 6. apríl – Victor Antoine Signoret, francúzsky lekár a entomológ († 1889)
* 9. apríl – Charles Eugène Delaunay, francúzsky matematik a astronóm († 1872)
* 21. apríl – Charlotte Brontëová, anglická spisovateľka († 1855)
* 22. apríl – Bogoslav Šulek, slovenský prírodovedec, jazykovedec a publicista († 1895)
* 14. jún – Priscilla Tylerová, prvá dáma USA ako nevesta prezidenta Johna Tylera († 1889)
* 7. júl – Rudolf Wolf, švajčiarsky astronóm († 1893)
* 14. júl – Joseph Arthur de Gobineau, francúzsky spisovateľ († 1882)
* 6. august – Thomas Russell Crampton, anglický inžinier, konštruktér lokomotív († 1888)
* 4. september – Eugène Noël, francúzsky spisovateľ († 1899)
* 8. september – Ján Fuchs, slovenský pedagóg a autor učebníc († 1874)
* 11. september – Carl Zeiss, nemecký optik († 1888)
* 29. október – Ferdinand II., portugalský kráľ († 1885)
* 1. november – José Santos Guardiola, honduraský generál a prezident († 1862)
* 29. november – Morrison Waite, americký právnik a politik († 1888)
* 13. december – Werner von Siemens, nemecký vynálezca a priemyselník († 1892)

## Úmrtia
* 26. január – František Rausch, rakúsky matematik, pedagóg (* 1743)
* 20. február – Mária I., portugalská kráľovná (* 1734)
* 22. február – Adam Ferguson, škótsky filozof, sociológ a historik (* 1723)
* 7. marec – Karel Ignác Thám, český spisovateľ (* 1763)
* 7. apríl – Mária Ludovika Modenská, rakúska cisárovná ako manželka Františka I. (* 1787)
* 5. jún – Giovanni Paisiello, taliansky skladateľ (* 1740)
* 20. júl – Gavril Romanovič Deržavin, ruský básnik (* 1743)
* 29. august – Johann Hieronymus Schröter, nemecký astronóm (* 1745)


1816
Illinois

**Illinois** je štát USA. Do únie vstúpil 3. decembra 1818 ako 21. štát v poradí. Jeho názov pochádza zo slova *Illiniwek*, ktorým sa označovalo niekoľko pôvodných kmeňov.

## Geografia
Illinois leží na severe USA pri Michiganskom jazere. Susedné štáty sú Wisconsin na severe, Iowa a Missouri na západe, Kentucky na juhu, a Indiana na východe. Illinois tiež susedí zo štátom Michigan, ale len vodnou hranicou v Michiganskom jazere. Najväčším mestom štátu Illinois je Chicago, hlavným mestom je Springfield. Illinois má približne 12,8 mil. obyvateľov a je piatym najľudnatejším štátom USA.

## Klíma
Na klímu veľmi vplýva kontinentalita, ktorá spôsobuje rôznosť klímy a extrémne výkyvy počasia. V Illinois sú časté búrky, tornáda a výdatné snehové búrky spojené so studenými vlnami, ktoré môžu priniesť ochladenie i o 40&nbsp;°C. Illinois má vlhké kontinentálne podnebie s horúcimi, vlhkými letami a studenými zimami. Najjužnejšie časti štátu, južne od mesta Corbondale majú vlhké subtropické podnebie s miernejšou zimou. Zrážky sa v priemere pohybujú od 890 na juhu až po 1200 mm zrážok v severných častiach. Bežne snehová pokrývka presahuje 96 cm, v Chicagu a v severnejších častiach, zatiaľ čo v južných častiach nepresiahne 35 cm snehu. Rekord najvyššej snehovej pokrývky v Chicagu je zo zimy 1978/79 a to 228 cm. Najvýdatnejšie sneženie bolo zaznamenané 26.januára 1967, kedy v priebehu 10 hodín spadlo 58 cm snehu. Maximálna teplota bola nameraná 14.júla 1954 a to 47&nbsp;°C. Najnižšiu namerali 15.januára 2009 a to −39&nbsp;°C.   



## Ekonomika
Najvýznamnejšími poľnohospodárskymi produktami sú: kukurica, sója, dobytok, mliečne produkty a pšenica. Najrozšírenejšími priemyselnými odvetviami sú: strojárstvo, potravinárstvo, chemický priemysel, elektrotechnický priemysel, metalurgia farebných kovov, dopravné strojárstvo. Významné sú tiež náleziská uhlia a ropy.

## Dôležité mestá a dediny

## Vzdelanie
### Vysoké školy a univerzity

## Profesionálne športové mužstvá

## Štátne symboly
* Štátne Zviera: Jeleník bielochvostý (White-tailed deer)
* Štátny Vták: Kardinál červený (Northern Cardinal)
* Štátne Hlavné Mesto: Springfield
* Štátna Ryba: Slnečnica (Bluegill)
* Štátny Kvet: Fiaľka (Violet)
* Štátny Hmyz: Monarcha sťahovavý (Monarch butterfly)
* Štátny Slogan: „Lincolnova Zem“ ("Land of Lincoln")
* Štátna Pieseň: "Illinois"
* Štátny Strom: Dub biely (White oak)

## Referencie

## Iné projekty
Springfield (Illinois)

**Springfield** je hlavné mesto Illinois, štátu USA. Okresné mesto Sangamon County. Žije tu vyše 117 000 obyvateľov (sčítanie 2013). 

## Partnerské mestá
*  Ashikaga, Japonsko
*  Killarney, Írsko
*  San Pedro, Mexiko
*  Villach, Rakúsko

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Iné projekty

Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá v Illinoise
1817

## Udalosti
* 10. december – Mississippi sa stal 20. štátom USA.

## Narodenia
* 15. február – Charles-François Daubigny, francúzsky maliar a grafik († 1878)
* február – Frederick Douglass, americký politik († 1895)
* 8. marec – Jozef Božetech Klemens, slovenský maliar, sochár, technik, prírodovedec († 1883)
* 19. marec – Jozef Miloslav Hurban, slovenský spisovateľ, politik a evanjelický kňaz († 1888)
* 21. máj – Rudolf Hermann Lotze, nemecký filozof († 1881)
* 8. júl – Andrej Ľudovít Radlinský, slovenský rímskokatolícky kňaz, jazykovedec, pedagóg, redaktor, fyzik, vydavateľ, náboženský spisovateľ († 1879) 
* 12. júl – Henry David Thoreau, americký filozof a spisovateľ († 1862)
* 24. júl –  Adolf I., vojvoda z Nassau a luxemburský veľkovojvoda († 1905)
* 2. október – Maximilián Jalovecký, slovenský autor učebníc († 1889)
* 12. november – Bahá’u’lláh, zakladateľ náboženstva Bahá’í († 1892)
* 30. november – Theodor Mommsen, nemecký historik a politik († 1903)

## Úmrtia
[upright|thumb|[Jane Austenová († 18. júl)]]
* 1. január – Martin Heinrich Klaproth, nemecký chemik (* 1743)
* 15. marec – František Abafi, uhorský šľachtic (* 1732)
* 12. apríl – Charles Messier, francúzsky astronóm (* 1730)
* 25. apríl – Joseph von Sonnenfels, rakúsky právnik, spisovateľ, dvorský radca a teoretik osvieteneckého absolutizmu (* 1732/1733)
* 14. júl – Madame de Staël, francúzska spisovateľka a šľachtičná (* 1766)
* 18. júl – Jane Austenová, anglická spisovateľka (* 1775)
* 14. október – Fiodor Fiodorovič Ušakov, ruský admirál (* 1744)
* 15. október – Tadeusz Kościuszko, poľský a americký generál, pevnostný inžinier, účastník americkej vojny za nezávislosť, iniciátor a najvyšší vodca v roku 1794 (* 1746)
* 26. október – Mikuláš Jacquin, rakúsky lekár, chemik, mineralóg a biológ (* 1727)
* 7. december – William Bligh, anglický viceadmirál a moreplavec (* 1754)
* 11. december – Mária Walewska, poľská grófka (* 1786)

## Referencie


1817