open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kružlová

**Kružlová** () je obec na Slovensku v okrese Svidník. Obec bola v októbri 1944 vypálená počas oslobodzovacích bojov, pri bombardovaní letectvom Červenej armády. Zhorelo 30 domov.

## Symboly obce
### Erb
V modrom štíte na zelenej pažiti je zlatovlasý striebroodetý muž, ktorý oboma zdvihnutými rukami pridržiava na hlave položený veľký zlatý obilný snop. Znamenie erbu tvorí poľnohospodársky motív podľa obecného pečatidla z roku 1868. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 18. júna 1999 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: K-147/1999. Autormi erbu sú Jozef Novák a Ladislav Čisárik.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách modrej, žltej, modrej, bielej a zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Obyvateľstvo
### Národnostné zloženie
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

údaj z Atlasu rómskych komunít z roku 2013

### Jazykové zloženie
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

### Náboženské zloženie
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Expozícia bojovej techniky v tzv. Údolí smrti z doby Karpatsko-duklianskej operácie z roku 1944. Vo voľnej krajine je inštalovaných osem sovietskych tankov T-34. Súčasťou areálu je aj pietne miesto s pomníkom.

Súbor:Svidníki soomusväelaste mälestusmärk 06.jpg|Expozícia bojovej techniky
Súbor:Sovietsky a nemecký tank.jpg
Súbor:Svidníki soomusväelaste mälestusmärk 04.jpg
Súbor:Svidníki soomusväelaste mälestusmärk 02.jpg
Súbor:Monuments near Vyšný Komárnik (Dukla Pass battle) 03.JPG


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Kurimka

**Kurimka** (, ) je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb
V modrom štíte na zelenej pažiti je strieborný doprava otočený muž v striebornom odeve, rovnakom klobúku a v čiernych topánkach, na pravom ramene so striebornou sklonenou puškou, ľavicou sa opierajúci o striebornú palicu a pravicou si pridržiavajúci strieborným dymom dymiacu zlatú fajku. Tento erb je spracovaný podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1787. Zaraďujeme ho k tzv. hovoriacim erbom (v rusínčine kúriť – fajčiť), ikonograficky je netradičné zobrazená osoba s fajkou v ústach. Autorom erbu je  Ladislav Nagy. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 27. mája 1997 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod č. HR: K-91/1997.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej, bielej, žltej, zelenej  a modrej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Orchrany presvätej Bohorodičky, jednoduchá jednoloďová zrubová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1923. Postavený je na mieste staršieho dreveného chrámu z druhej polovice 18. storočia zničeného v roku 1915. Celá zrubová konštrukcia spočíva na kamennom základe. Veža má stĺpovú konštrukciu a pod omietkou je obložená doskami. V 70. rokoch 20. storočia bol chrám zvonku omietnutý a tak stratil svoj pôvodný charakter. Fasády chrámu sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená zvonovitou helmicou s laternou a malou cibuľou, podobne nad presbytériom je umiestnený malý sanktusník.  

Súbor:kurimka chrám.jpg|Chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky


## Referencie

## Iné projekty

## Literatúra
* *Drevené gréckokatolícke chrámy na východnom Slovensku. Svidník a okolie.* Prešov : PETRA n.o., 2007, s. 62-71: "KURIMKA, Gréckokatolícky chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky z roku 1923". ISBN 978-80-8099-010-7

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Lúčka (okres Svidník)

**Lúčka** je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly
### Erb
V modrom štíte na zelenej preliačenej pažiti sú skrížené nástroje strieborný zlatookovaný cep a zlatá kosa na striebornom kosisku, prekryté zlatým snopom so zľava zaseknutým zlatým kosákom na striebornej rukoväti. Znamenie erbu môžeme zaradiť medzi hovoriaci symbol z roku 2001. Erb bol prijatý obecným zastupiteľstvom v roku 2001 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: L-123/2001. Autormi erbu sú Peter Kónya, Sergej Pančák a Leon Sokolovský.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách  1/6 modrej, 1/6 bielej  3/6 modrej a  1/6 zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Matovce

**Matovce** sú obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb
V zelenom štíte tri a tri zlaté prehnuté a prekrížené bezostené klasy, preložené strieborným obráteným kosákom so zlatou rukoväťou, to všetko prevýšené striebornými skríženými sekerami na zlatých poriskách.

Jestvujúci  erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva dňa 30. juna 2006, č. OZ – 3/2006 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou M – 184/2006.

Súčasná heraldická kompozícia nového erbu symbolizujúceho drevorubačstvo a lesné práce, doplňujúce atribúty roľníctva.

Autormi erbu sú Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák. 

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej (1/6),  bielej (2/6)  zelenej (1/6)  žltej (1/6), bielej (2/6)  a zelenej (1/6).  Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky VII., Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Matica slovenská 2009, str. 98 - 99.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Narodenia Presvätej Bohorodičky, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1819. Zariadenie chrámu je novodobé. Fasády chrámu sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Priečelie je členené lizénovými rámami. Veža vyrastá z priečelia vo forme rizalitu, je ukončená barokovou helmicou s laternou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka obce


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Mestisko

**Mestisko** je obec na Slovensku v okrese Svidník. Obec bola na konci septembra 1944 čiastočne vypálená počas bombardovania lietadlami Červenej armády. Zhorelo alebo bolo zničených celkom 10 domov.

## Symboly obce
### Erb
V modrom štíte na zelenej, piatimi striebornými oválnymi kameňmi preloženej pažiti je zlatý obilný snop, podložený strieborným kosákom so zlatou zvislou rukoväťou.  Na erbe  je znamenie podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1868. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 21. mája  1999 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: M-120/1999. Autormi erbu sú Leon Sokolovský, Sergej Pančák a Peter Kónya.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách modrej, žltej, modrej, bielej, modrej a bielej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1843. Úpravami prešiel v roku 1895, 1937 a poslednou obnovou v rokoch 1998-2002. V interiéri sa nachádza hlavný oltár, bočné oltáre a kazateľnica v neskorobarokovom štýle z doby vzniku kostola. Fasády sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovým rámom a ukončená barokovou helmicou s laternou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Mičakovce

**Mičakovce** sú obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb a vlajka
V zelenom štíte nad zlatým mlynským kolesom na striebornom brvne strieborný kolovrátok, po bokoch sprevádzaný zlatými priklonenými snopmi bezostených klasov
Tento erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva dňa 30. decembra 2007, č. OZ – 01/12/2007 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou M – 202/2007.

Súčasná heraldická kompozícia so zamestnaneckými prvkami – roľníctvom a tkaním plátna, mlynské koleso poukazuje na miestne mlyny a brvno na rieku Topľu.

Autormi erbu sú Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák.

Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej (1/8),  žltej (1/8)  bielej (2/8)  zelenej (1/8), žltej (1/8) a bielej (2/8).  Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky VII., Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Matica slovenská 2009, str. 98 - 99.

## Názov
**Vývin názvu obce**
* 1390 – *Mikeuagasa*
* 1394 – *Mychkwagasa*
* 1414 – *Michak*
* 1808 – *Micsák*, *Mičákowce*
* 1863 – *Micsák*
* 1907 – *Mikevágása*
* 1920 – *Mičakovce*

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1390 ako Mikeuagasa. Obec patrila do Zemplínskej župy, panstvu Čičava, od roku 1493 panstvu Stropkov.

V roku 1493 tu existovala jedna domácnosť, v roku 1567 pravdepodobne rodina šoltýsa a želiari.

Obyvatelia obce boli zdanení od: 1582 1, 1610 0,375 a 1635 0,375 porty. V roku 1715 mala obec 6 poddanských domácností.

Značná časť obyvateľov bola aktívne zapojená do rákociovského povstania. V roku 1720 bola úplne opustená. O šesťdesiat rokov, neskôr obec už v roku 1787 mala 13 domov a 85 obyvateľov.

V roku 1828 mala 15 domov a 113 obyvateľov. 

V okolitých lesoch obyvatelia z bukového dreva pálili drevné uhlie. Koncom 19. storočia v obci boli vysťahovalecké tendencie za prácou a za lepšími sociálnymi podmienkami. 

Za I. ČSR v obci sa rozvíjala spravidla len poľnohospodárska výroba. Časť obyvateľov po čiastočnom spriemyselnení Slovenska hľada prácu aj v priemyselných podnikoch vznikajúcich v Giraltovciach. Za socializmu v obci bolo založené jednotné roľnícke družstvo, kde väčšina obyvateľov pracuje na družstve v rastlívnej a živočíšnej výrobe. Obhospodárovania poľnohospodárskej pôdy má priemyselný charakter a bola dosiahnutá pomerne vysoká produktivíta práce. Mladá generácia pracujú v priemyselných podnikov v Košiciach, Prešove a Giraltovciach.

K obci patrí miestna časť Tarbaj.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Nižný Orlík

**Nižný Orlík** je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb
V červenom   štíte nad modrým vŕškom sú dva strieborné orly v zlatej zbroji. Pravý orol je obrátený so spustenými krídlami a ľavý so zdvihnutými krídlami. Je to hovoriaci erb podľa pečatidla obce z roku 1787. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 27. júna 1997 a je  zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: N-55/1997.  Autorom erbu je Ladislav Nagy.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej, červenej, bielej, červenej, bielej a modrej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Zvonica so vstupnou bránou z Nižného Orlíka, dnes v Múzeu ľudovej architektúry v Bardejovských Kúpeľoch, drevená stavba z roku 1736. Zvonica má stĺpikovú konštrukciu a zvonovitú helmicu s malou cibuľou pokrytú šindľom.  

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Nižný Mirošov

**Nižný Mirošov** je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb
V zelenom štíte v striebornej zvlnenej pažiti stojaca čiernovlasá striebroodetá a čiernoobutá žena s dvoma veľkými zlatými džbánmi v rozpažených rukách. Znamenie erbu tvorí motív podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1787. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 14. decembra 2003 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: N-105/2003. Autormi erbu sú Jozef Petrovič a Kvetoslava Hanzová.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo siedmich  pozdĺžnych pruhov vo farbách  2/9 zelenej, 1/9 bielej,  1/9 žltej, 1/9 čiernej, 1/9 žltej, 1/9 bielej a  2/9 zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová neobaroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1926. Úpravami prešiel po roku 1945. Fasády sú členené opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami. Priečelie je lemované pilastrami ukončenými malými cibuľovými helmicami. Veža s nárožnými skoseniami je ukončená barokovou helmicou s laternou. 

## Galéria

Súbor:Nizny_Mirosov.jpg|Pohľad na obec
Súbor:Nižný Mirošov cerkwie 16.08.08 p.jpg|Pravoslávna cerkev


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Soboš

**Soboš** je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb
V zelenom štíte zlaté mlynské koleso, spodnou lopatkou prekrývajúce modrú pažiť, v horných rohoch štítu po trie malé zlaté bezostene klasy na listnatých steblách.

Tento erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva v roku 2006 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou S – 368/2006.

Nový erb, čiastočne sa inšpirujúci obsahom odtlačku pečatidla obce z polovice 19. storočia, doplnený o motív mlynárstva ktorého existencia je v obci doložená už v 15. storočí.
Autormi erbu sú  Leon Sokolovský a Sergej Pančák.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo šiestich  pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej (1/6), zelenej (1/6),  modrej (1/6), žltej (1/6), zelenej (1/6) a modrej (1/6).  Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zostrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky VIII., Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Matica slovenská 2009, str. 44 - 45.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol sv. Kozmu a Damiána, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, dvoma bočnými kaplnkami a predstavanou vežou, z roku 1800. Úpravami prešiel v roku 1909 a po druhej svetovej vojne. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami, presbytérium valenou klenbou a bočné kaplnky konchami. Zariadenie chrámu pochádza z úpravy v roku 1909. Fasády chrámu sú členené lizénami a segmentovo ukončenými oknami so šambánami. Veža s nárožným zaoblením je členená pilastrami a ukončená štukovýmm terčíkom, korunnou rímsou a barokovou helmicou s laternou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Roztoky (okres Svidník)

**Roztoky**() sú obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb
V modrom štíte zo zelenej pažite vyrastajúce dva zlaté listnaté prirodzené stromy, z pravého okraja štítu vyrastajúce strieborné skalné bralo, z ľavého okraja štítu vyrastajúci zlatý položený spílený peň, na ňom obkročmo sediaci vpravo otočený striebro odetý muž so striebornou sekerou vo zdvihnutej pravici.

Jestvujúci erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva dňa 20. júna 2005, č. OZ – 3/2005 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou R – 136/2006.

Súčasná heraldická kompozícia erbu symbolizujúceho žánrový obrázok s prírodným a drevorubačským motívov podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1767.

Autormi erbu sú Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák. 

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo siedmich pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej (1/9),  modrej (1/9)  bielej (2/9)  žltej (1/9), bielej (2/9), zelenej (1/9) a modrej (1/9).  Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky VII., Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Matica slovenská 2009, str. 144 - 145.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol sv. Demetera, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1848. V interiéri sa nachádza barokový ikonostas ukončený rokokovými kartušami a baldachýnový oltár z polovice 18. storočia s empírovým obrazom Snímanie z kríža zo začiatku 19. storočia. Fasády sú členené lizénovými rámami a segmentovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou a barokovou helmicou s laternou. Nad loďou sa nahádzajú ďalšie dve cibule s kovanými krížmi. Okolo kostola sa nachádza kamenný obranný múr s dvoma murovanými bránami ukončenými stanovými strechami s cibuľami. 

* Ľudový dom, jednopodlažná drevená šesťpriestorová stavba z roku 1907. Fasády sú bielené s červenými oknami, strecha je valbová. Úpravami prešiel v 30. rokoch 20. storočia.

* Kasáreň pohraničnej stráže, jednopodlažná drevená stavba na pôdoryse obdĺžnika z rokov 1925-1928. Pri objekte sa nachádza hvezdáreň. Objekt má kamenný základ z hrubo opracovaného kameňa, poschodie je drevené. Vysoká strecha je pokrytá šindľom.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Štefurov

**Štefurov** je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb
V dolnej polovici zeleného štítu zlatý snop, zdola obopnutý strieborným položeným a obráteným kosákom so zlatou rukoväťou, to všetko prevýšené troma postavenými striebornými balmi plátna.

Tento erb bol prijatý uznesením obecného zastupiteľstva dňa 23. augusta 2006, č. OZ – 5/2006 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou S – 345/2006.

Súčasná heraldická kompozícia erbu symbolizujúceho všeobecnú poľnohospodársku symboliku, podľa odtlačku pečatidla obce zo 40. rokov 19. storočia, doplnená o zamestnanecký motív – plátenníctvo.

Autormi erbu sú Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák.
 
### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej (1/8), žltej (2/8), bielej (1/8), zelenej (1/8), žltej (2/8) a bielej (1/8). Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zostrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Praveká mohyla, archeologická lokalita z obdobia eneolitu. Lokalita sa nachádza na vrchu Košariská.

* Gréckokatolícky kostol Narodenia Presvätej Bohorodičky, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1821. Obnovou prešiel po druhej svetovej vojne. Nachádza sa tu novodobé zariadenie s ikonostasom. Fasády chrámu sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Veža vyrastá zo štítového priečelia vo forme rizalitu, je členená lizénovými rámami a ukončená cibuľovou helmicou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Rovné (okres Svidník)

**Rovné** je obec na Slovensku v okrese Svidník. Obec bola v novembri 1944 čiastočne vypálená počas bombardovania lietadlami Červenej armády. Zhorelo 5 domov.

## Symboly obce
### Erb
V modrom štíte na zelenej pažiti je zlatý pluh s kolieskom a striebornými radlicami. Znamenia erbu boli spracované podľa pečatidla z roku 1868 a vychádzajú z poľnohospodárskeho motívu s čiastočne hovoriacou symbolikou, ktorá tvorí rovná pažiť. 
Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 20. februára  1998 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: R-63/1998.  Autormi erbu sú Jozef Novák a Ladislav Čisárik.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách 3/8 modrej, 1/8 žltej, 1/8 bielej  a 3/8 zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol sv. Demetera veľkomučeníka, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a prestavanou vežou, z rokov 1941-1942. Obnovou prešiel v roku 1947 po poškodení v druhej svetovej vojne. Zariadenie pochádza z doby vzniku chrámu. Fasády sú členené oblúčkovým vlysom a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená cibuľovou helmicou. 

* Kaplnka Presvätej Bohorodičky, neoklasicistická stavba s pravouhlým záverom a malou strešnou vežou, z roku 1890. Podľa iného zdroja pochádza zo začiatku 19. storočia. Interiér je zaklenutý krížovou klenbou. Fasády sú členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami.

* Božia muka, ľudová murovaná stavba z roku 1878.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Blatné

**Blatné** (historicky , **, , ) je obec na Slovensku v okrese Senec. Dnes ešte stále známa aj pod menom Šarfia. V obci je rímskokatolícky gotický kostol sv. Vojtecha z roku 1390. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*


Kategória:Obce okresu Senec
Vyšná Pisaná

**Vyšná Pisaná** je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Symboly obce
### Erb
V striebornom štíte po nízkej zelenej, vľavo trávnatej pažiti kráčajúci semhľadiaci muž v zelenom odeve, čiernom klobúku a čižmách, s čiernou kapsou cez ľavé plece, pravicou držiaci hlaveň čiernej pušky, položenej na pravom ramene. Znamenie erbu tvorí motív strážcu hraníc podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1787. Erb bol prijatý obecným zastupiteľstvom 25. júna 2001 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: VP-172/2001. Autormi erbu sú Jozef Novák a Ladislav Čisárik.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva z troch pozdĺžnych pruhov vo farbách 2/5 bielej, 1/5 čiernej a 2/5 zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Zosnutia Presvätej Bohorodičky, jednoduchá jednoloďová stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1909. Počas druhej svetovej vojny bol chrám poškodený a v roku 1965 obnovený. Fasády sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená barokovou helmicou s malou cibuľou.

* Expozícia bojovej techniky v tzv. Údolí smrti z doby Karpatsko-duklianskej operácie z roku 1944. Je tu inštalovaný sovietsky tank T-34, súčasťou areálu je aj pietne miesto s pomníkom.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Tomášov

**Tomášov** (historicky , , ) je obec na Slovensku v okrese Senec. Má 2 467 obyvateľov a leží 16 km východne od Bratislavy na Podunajskej nížine v západnej časti Žitného ostrova pri Malom Dunaji. 
Obec láka turistov z blízkeho aj širšieho okolia, ktorí sem prichádzajú za účelom splavovania Malého Dunaja. V rokoch 1938 - 1945 patrila obec horthyovskému Maďarsku.

## Miestne časti obce
K obci Tomášov patrí aj niekoľko miestnych častí:
* Malý Madaras ()
* Tomášov osada ()
* Majorháza
* Doma

## Historické pamiatky
### Kostol a kaplnka

Hlavnému námestiu obce dominuje rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša z roku 1674. Na cintoríne v centre obce sa nachádza kaplnka Povýšenia sv. kríža z roku 1870. Táto kaplnka je však opustená, využívaná ako sklad a jej funkciu ako dom smútku nahradila v roku 2010 nová budova.

### Kaštieľ

V časti Majorháza sa nachádza barokový kaštieľ, postavený rodinou Jeszenákovcov. Po roku 1946 sa v kaštieli nachádzala škola a rôzne iné inštitúcie, v roku 1953 bol upravený a stal sa sídlom detského domova a neskôr ústavu pre chlapcov. V rokoch 2007 až 2010 bol kompletne zrekonštruovaný a v súčasnosti sa v ňom nachádza hotel a reštaurácia.

## Národnostné zloženie obyvateľstva

## Družobné obce
*  Halászi (Maďarsko)
*  Mórágy (Maďarsko)
*  Berg (Rakúsko)

## Galéria

Súbor:Fél háborús emlékmű.JPG|Pamiatka obetiam 1. a 2. svetovej vojny
Súbor:Art Hotel Kaštieľ, Tomášov.JPG|5-hviezdičkový hotel a barokový kaštieľ
Súbor:Fél Szt Miklos.JPG|Socha svätého Mikuláša, patróna obce
Súbor:Fél templom 2.JPG|Kostol svätého Mikuláša


## Referencie

## Ďalšia literatúra
*
*
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Senec
Rovinka

**Rovinka** (historicky , , , ) je obec na Slovensku v okrese Senec.

Obec Rovinka leží  juhovýchodne od Bratislavy a  od Šamorína na úrodnej vnútrokarpatskej Podunajskej rovine, ktorá je súčasťou Podunajskej nížiny. Cez obec prechádza štátna cesta I. triedy č. 63, ktorá spája Bratislavu s Komárnom. Železničná zastávka s názvom Rovinka je vzdialená od centra obce asi  je zanedbaná a uvažuje sa o jej zrušení. Do roku 1996 bola obec súčasťou okresu Bratislava-vidiek. Uplatnením zákona NR SR č. 221/1996 Z. z. bola obec začlenená do okresu Senec a do Bratislavského kraja. Podunajská rovina, na ktorej leží obec, je najteplejšou a najsuchšou oblasťou Slovenska. Má najviac slnečného svitu a je aj najveternejšou rovinnou oblasťou u nás. Vyznačuje sa krátkymi zimami a priemerný počet dní so snehovou pokrývkou je okolo 35 dní. Celkové priemerné ročné zrážky za posledné desaťročie boli 350 až . Letné teploty sú do 35 °C.

Nadmorská výška územia obce sa pohybuje od 120 do  Rovinatý chotár a úrodné pôdy vytvárali a vytvárajú veľmi dobré podmienky pre rozvoj poľnohospodárstva. Do územia obce zasahuje Chránená krajinná oblasť Dunajské Luhy. V katastri obce sa nachádza prírodná rezervácia Topoľové hony, ktorej predmetom ochrany sú suchomilné panónske dúbravy a rastlinné spoločentsvá s klokočom perovitým. V obci sa nachádza chránený strom – Novolipnický platan (platan javorolistý) ktorého vek sa odhaduje cez dvesto rokov. V katastrálnom území obce sa nachádzajú štrkové jazerá – malé a veľké. Popri veľkom jazere vyrástli aj dve záhradkárske osady, ktorých majitelia, ale aj viacerí občania a návštevníci, využívajú vody jazera na kúpanie a člnkovanie. Popri obci vedie aj „stará“ protipovodňová „Hornožitnoostrovská hrádza“ patriaca Povodiu Dunaja. Po druhej svetovej vojne pôvodných obyvateľov Nemcov a Maďarov odsunuli a obec bola dosídlená Kysučanmi. V súčasnosti v nej žije oficiálne cca 5000 obyvateľov ale reálny počet obyvateľov je vyšší.

Vo vzdialenosti 5 –  je vodná zdrž Čunovo, ktorá je súčasťou vodného diela Gabčíkovo. Najbližšie vodné plochy sú Malá voda a Piesková jama, ktoré sa využívajú na lov rýb a rekreáciu. Z voľne žijúcej zveri sú najviac zastúpené zajace, bažanty, srnčia zver, diviaky a vodné vtáctvo.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1235, jej názov bol Dolná Čela. Obec tvorí prevažne maďarské obyvateľstvo. Od 1532 sa spomína aj Horná Čela. Po osídlení tohto územia Nemcami sa obec volala Waltersdorf (Unter a Ober). V roku 1913 sa obe časti zlúčili pod spoločný názov Csolle. Takto sa obec volala až do roku 1948, kedy ju premenovali na Štefánikovce. Od roku 1960 nesie dnešný názov Rovinka (na návrh miestneho občana). 

Medzi kultúrno-historické pozoruhodnosti obce Rovinka môžeme zahrnúť rímskokatolícky kostol v románskom slohu z roku 1798 zasvätený Najsvätejšej Trojici, kultúrny dom – pozostatok panského sídla po maďarských zemepánoch a horný cintorín, kde sa nachádza stará hrobka bez viditeľných identifikačných znakov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Senec
Kategória:Pomenovania podľa Milana Rastislava Štefánika
Reca

**Reca** (historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Senec. V obci sa nachádza rímskokatolícky kostol sv. Štefana kráľa z roku 1815 a kostol maďarskej reformovanej cirkvi z prelomu 19.-20. storočia. V rokoch 1938 - 1945 patrila obec horthyovskému Maďarsku.

## Obyvateľstvo
### Národnostné zloženie

zdroj: 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Senec
Veľký Biel

**Veľký Biel** (historicky , Maďarský Bél, , ) je obec na Slovensku v okrese Senec. V obci je rímskokatolícky kostol Svätého kríža z roku 1896 a kaplnka sv. Ladislava z roku 1732. V rokoch 1938 - 1945 patrila obec horthyovskému Maďarsku.

## Polohopis
Obec leží v Podunajskej rovine 22 km od Bratislavy, 2 km od Senca. Súčasťou obce je časť Malý Biel (historicky slov. Nemecký Bél), ktorá bola k obci pripojená v r. 1960. Neďaleko od obce (1 km) sa nachádza diaľnica Bratislava-Žilina, priamo v obci sa nachádza železničná zastávka na železničnej trati Bratislava-Budapešť. 

### Stavby
#### Pamiatky
Monumentálny barokový kaštieľ - štvorkrídlová poschodová budova s nárožnými vežami a ústredným dvorom postavený v rokoch 1722-1725 (staviteľ: Anton Erhard Martinelli).  Má pozoruhodnú výzdobu schodišťa. V 2. svet. vojne ťažko poškodený a anglický park miestnymi obyvateľmi zničený. Po rekonštrukcii v roku 1959-1963 slúžil ako domov dôchodcov, dnes sa odtiaľto sťahuje ženský ústav.

## Obyvateľstvo
### Národnostné zloženie

### Atlas rómskych komunít 2013
údaje: Ministerstvo vnútra  Slovenskej republiky

### Sčítanie 2011
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

### Sčítanie 2001
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

### Sčítanie 1991
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

V roku 1948 bola obec Maďarský Bél (maď. *Magyar Bél*) premenovaná na Veľký Biel. V roku 1960 bola k obci pričlenená obec Malý/Nemecký Biel (maď. *Német* *Bél*).

### Sčítanie 1930
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

### Sčítanie 1880
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

## Partnerské obce
*  Szany, Maďarsko

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* http://www.stovelkybiel.eu/ - Oficiálna webová stránka stolnotenisového oddielu.


Kategória:Obce okresu Senec
Tureň

**Tureň** (historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Senec asi 3 km južne vzdialená od Senca. V obci je rímskokatolícky kostol Panny Márie Snežnej z roku 1958. Má rozlohu 530 ha leží 25 km severovýchodne od Bratislavy. Pôvodne to boli obce Tureň, Zonc a osada Slanisko, ktoré sa v roku 1943 spojili pod názvom Tureň.

## Dejiny
Prvýkrát sa obec spomína v roku 1252, v darovacej listine kráľa Belu IV. V roku 1326 sa dostala do majetku Bratislavskej kapituly. Obec má svoj erb, ktorý bol vyhotovený na základe pečatidla z roku 1740. Na erbe v červenom štíte nad zelenou, trávnatými trsmi porastenou pažiťou je strieborné črieslo a lemeš. Počas celej existencie obce boli jej obyvatelia poľnohospodári, preto je logické, že symboly poľnohospodárstva zobrazili aj vo svojej obecnej pečati.

Rímskokatolícky kostol bol postavený v roku 1833, vtedy to bola malá kaplnka. V roku 1955 ju rozšírili do dnešnej podoby. V obci sú dva cintoríny, nakoľko obe obce (Tureň a Zonec) mali svoj vlastný cintorín. Zvonicu postavili v roku 1883. Ďalšími stavbami sú: základná škola postavená na začiatku 20. storočia. Vyučovanie sa začalo v roku 1926. Dovtedy deti chodili do školy do susedného mesta Senec. Budova materskej školy bola dokončená v roku 1984. Najdôležitejšie stavby, ako most, školu, zvonicu a kostol boli postavené na spoločnej hranici, aby patrili obom obciam.

V obci nie je okrem zvonice žiadna historická pamiatka. Kedysi tu vraj bol kaštieľ s rybníkom, ale niet po nich už ani stopy a žiadne dokumenty sa o ňom nenašli. Verejný vodovod bol dokončený v roku 1986, plynofikácia prebehla v roku 1998.

V rokoch 1938 - 1945 patrila obec horthyovskému Maďarsku.

## Budúcnosť
Pripravuje sa výstavba nákupného strediska a projekt rozsiahlej individuálnej bytovej výstavby.

## Obyvateľstvo
### Národnostné zloženie

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Senec
Nový Svet

**Nový Svet** (o názvoch pozri nižšie) je obec na Slovensku v okrese Senec. V obci sa nachádza zvonica a pamätník SNP. V rokoch 1938 - 1945 patrila obec horthyovskému Maďarsku.

## Názvy
Doložené názvy sú: 
*slovenský: *Nový Svet* (1808 [ako Nowý Swet], 1925 a neskôr), *Kriňpusta* (1925)
*nemecké: *Neue Welt* (1806 a neskôr napr. 1839, 1869, 1889, 1934), *Neuwelt* (1808, 1839)
*maďarské:  *Újvilág* (1927 a neskôr), ?*Újvilágmajor* (pozri nižšie), *Kerénypuszta* (1902 a neskôr napr. 1913, 1927), *Kerény* (1808, 1865, 1925), *Körény* (1808)

V práci Pelikán 1925 sú názvy Kerény (Kriňpusta) a Nový Svet uvedené ako dve rôzne časti Senca.

Novšie sa niekedy uvádza maďarský názov Újvilágmajor, ale tu možno ide o omyl, lebo tak sa oficiálne v roku 1913  volala časť Šale (a takisto to bol kedysi názov územia pri Szombathely). 

Zdroje tejto kapitoly: 

## Dejiny
Do začiatku 20. storočia sa ako Nový Svet označovala osada/dvor, ktorej poloha bola oveľa južnejšie než dnes. Na mape v roku 1839 je pri tomto dvore uvedená značka W.H., t.j. Wirt(h)shaus (čo znamená hotel či pohostinstvo ). Prvá písomná zmienka je z roku 1806 (Neue Welt). Najstaršie písomné záznamy o osídlení sú z roku 1871. V roku 1924 tu vznikla kolónia presídlencov zo stredného Slovenska a Moravy. V roku 1946 sa prisťahovali ďalší obyvatelia zo Kšinnej a okolitých obcí. Do roku 1960 bol Nový Svet súčasťou obce Senec, potom bol súčasťou obce Reca a od roku 2002 je Nový Svet samostatnou obcou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Senec
Vyšný Orlík

**Vyšný Orlík** je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Polohopis
### Vodné toky
Cez stred obce Vyšný Orlík preteká rieka Ondava. Jej pravým prítokom je potok Riečka a ľavým potok Mostovka. Za obcou smerom na Bardejov sa nachádza rybník, ktorý sa využíva na rekreačný rybolov.

Začiatkom mája bude slávnostne otvorená rybárska sezóna na rybníku spojená so súťažou všetkých vekových kategórii.

## Symboly obce
### Erb
V modro-červenom štiepenom štíte strieborný zlatokorunovaný orol v
zlatej zbroji.
Terajší erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva 23. mája 2003 č. OZ – 4/2003. 2/2 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou V -105/2003.

Hovoriaci symbol podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1787. 
Autorom erbu je Ladislav Nagy. 

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo siedmich pozdĺžnych pruhov vo farbách modra (1/7), biela (1/7), modra  (1/7), žltá (1/7), červena (1/7), biela (1/7) a červena (1/7). Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zostrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky V, Ministerstvo vnútra SR, Matica slovenská 2006, str. 196-197.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Nanebovstúpenia Pána, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, bočnými kaplnkami a predstavanou vežou, z rokov 1793-1795. Úpravami prešiel v roku 1971. Hmota kostola má tradičné trojpriestorové členenie gréckokatolíckych chrámov, zdôraznené troma barokovými helmicami, nad vežou, loďou a presbytériom. V interiéri sa nachádza zariadenie zo začiatku 20. storočia s prvkami secesie. Fasády sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou.
26. novembra 1944 a 19. januára 1945 bola obec počas oslobodzovacích bojov vypálená. Vypálených a zničených bolo 26 domoc a 54 domov bolo silne poškodených.

### Pravidelné podujatia
Medzi pravidelné podujatia vo Vyšnom Orlíku je volejbalový turnaj O pohár starostu obce Vyšný Orlík. Koná sa prvú augustovú nedeľu. V roku 2007 sa konal 9. ročník.

V roku 2007 sa konal 1. ročník tohto istého turnaja Memoriál Jána Čvaňa.

## Školstvo
V obci je základná škola - 1. stupeň (1 až 4) a materská škola.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Kráľová pri Senci

**Kráľová pri Senci** (historicky , , ) je obec na Slovensku v okrese Senec. 

## História
Obec je písomne doložená z roku 1335, patrila ku kráľovským majetkom, odtiaľ asi aj názov obce. Od začiatku 18. storočia tu bola veľká francúzska záhrada, ktorá bola počas 2. svetovej vojny takmer úplne zničená. 

Súčasná Kráľová pri Senci vznikla spojením dvoch obcí – Krmešu a Kráľovej. Krmeš ležal naľavo od Čiernej Vody, v blízkosti križovatky ciest Senec – Nitra. V roku 1910 mala 938 obyvateľov, prevažne slovenskej národnosti. Kráľová bola situovaná na pravom brehu Čiernej Vody. Obe obce pripadli v roku 1938 horthyovskému Maďarsku, oslobodené boli 1. apríla 1945. Po skončení 2. svetovej vojny sa spojili.

## Kultúra a zaujímavosti
left|thumb|Secesný most v Kráľovej pri Senci
V obci sa nachádza technická pamiatka zaradená medzi národné kultúrne pamatky – secesný most z roku 1904 cez Čiernu vodu. Most, ktorý je dielom talianskych majstrov, spájal kaštiel na pravom brehu s parkom a pozemkami na ľavom. Všeobecne sa udáva, že most je barokový a pochádza z 18. storočia, ale stavba iba imituje barok. Pamiatka bola obnovená s príspevkom z grantového programu Obnovme si svoj dom z Nadácie SPP. Most sa stal predlohou pre poštovú známku s nominálnu hodnotou 29 slovenských korún vydanú Slovenskou poštou v roku 2007.

Miestny kostol sv. Jána Krstiteľa z roku 1712, ktorý je zaradený medzi národné kultúrne pamiatky, bol pôvodne kaplnkou. Kaplnka bola súčasťou komplexu kaštieľa grófa Pálffyho s veľkým parkom. Po jeho postupnej asanácii medzi rokmi 19421944 zostal kostol osamotený. Zaujímavosťou je , že mu chýba klasická veža. Pri kostole stojí socha sv. Jána Nepomuckého z 30. rokov 18. storočia z dielne Juraja Rafaela Donnera, ktorú v roku 2009 vyhlásilo Ministerstvo kultúry za národnú kultúrnu pamiatku. 

V časti Krmeš sa nachádza kaplnka Božského Srdca Ježišovho z roku 1898.

V obci vyvierajú z troch navŕtaných vrtov pramene termálnej vody s teplotou 52&nbsp;°C a 42&nbsp;°C. V minulosti tvorili zdroj termálneho kúpaliska, ktoré však od 90tych rokov nefunguje a areál chátra.

V obci je Múzeum včelárstva na Slovensku, ktoré začalo zhromaždovať svoje zbierky v roku 1975. Iniciátorom jeho založenia bol Rudolf Mičieta, autor prvého diela o dejinách včelárstva na Slovensku. Múzeum zhromažduje materiál a dokumenty o vývoji včelárstva a jeho využívaní v rozličných oblastiach života človeka. V expozícii nachádzajúcej sa v areáli Včelárskej paseky, založenej roku 1930, sú vystavené unikátne zbierky úľov, používaných už v sedemnástom storočí, debničkové úle rozličného typu z osemnásteho storočia. V budove veľkého včelína sú umiestnené medomety, lisy na medzistienky, včelárske pomôcky a potreby z rozličných období vývoja slovenského včelárstva.

## Osobnosti
V obci strávil zvyšok života Svetloslav Veigl, slovenský básnik, kňaz, ktorý v obci pôsobil od roku 1978 ako správca rímskokatolíckej farnosti.
Svetloslav Veigl je pochovaný na miestnom cintoríne

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Senec
Železník

**Železník** je obec na Slovensku v okrese Svidník.

## Polohopis
Rozprestiera sa na južnom okraji Nízkych Beskýd v doline Tople v nad­morskej výške 170-400 m. Má rozlohu 583 ha. V severnej časti až rovinatý. Železník má 468 obyvateľov. 

## Symboly obce
### Erb
V zelenom štíte nad červenou zvlnenou zvýšenou pätou štítu je strieborný zlatolistý strapec hrozna, medzi dvoma zlatými klasmi na listnatých stopkách. Znamenie erbu tvorí nový erb z roku 2000, znázorňujúci vinohradnícky a poľnohospodársky motív. Vlnovka znázorňujúca potok Vašpatak (Železný potok) tvorí čiastočne hovoriaci symbol. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom v 27. apríla 2000  a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: Z-80/2000. Autormi erbu sú Leon Sokolovský, Sergej Pančák a Peter Kónya.

### Vlajka
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách 1/6 žltej, 1/6 bielej, 1/6 zelenej, 1/6 žltej, 1/6 bielej a 1/6 červenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

## Občianska vybavenosť
V obci sa nachádzajú dva moderné kostoly, evanjelický kostol z roku 2001 a rímskokatolícky Kostol Božieho milosrdenstva z roku 2007. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kaplna (okres Senec)

**Kaplna**  (historicky , , ) je obec na Slovensku v okrese Senec. Najvýznamnejšou pamiatkou je románsko-gotický Kostol sv. Alžbety z 13. storočia, pomerne veľká, pôvodne dvojvežová tehlová stavba.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Profil románskeho kostola v Kaplnej


Kategória:Obce okresu Senec
Malinovo

**Malinovo** (, historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Senec v blízkosti Malého Dunaja. V obci je rímskokatolícky kostol sv. Juraja z roku 1870.

## História
Prvá písomná zmienka o obci sa datuje do roku 1209. Hovorí sa o maďarskej dedine ležiacej na západe Žitného ostrova, v Bratislavskej župe, Šamorínskeho okresu.

Jej pôda je úrodná, lesy veľmi pekné. Má dosť ovocných stromov a lúk. Hlavným zamestnaním obyvateľov v minulosti bolo poľnohospodárstvo.

Starý hrad obce kedysi patril mocným grófom zo Svätého Jura a Pezinka. Neskôr sa stal majetkom arcibiskupa Szelepcényiho, keď slúžil ako väznica mnohých kalvínskych kazateľom. Arcibiskup ho neskôr dal prestavať na kaštieľ. Terajšiu podobu získal v prvej polovici 19. storočia. Nakoniec sa kaštieľ stal majetkom grófov Apponyiovcov, ktorí boli známi svojou dobročinnosťou. Táto rodina je známa aj tým, že svoj pôvod odvádza od rodu Pech, ktorý patrí medzi 108 rodov, ktoré sem prišli ešte s Arpádom. Ich meno sa na Apponyi zmenilo roku 1392 kráľom Žigmundom. Grófsky titul im daroval 30. mája 1739 kráľ Karol III.

Gróf Albert Apponyi bol známy svojimi školskými zákonmi, ktoré tvrdo potláčali práva menšín vo vtedajšom Uhorsku. Po jeho úteku pred maďarskými komunistami počas Maďarskej republiky rád mu prvá ČSR poskytla azyl, počas ktorého žil na svojom panstve v Malinove. Po páde Maďarskej republiky rád sa vrátil do Maďarska.

Na hrobke rodiny Apponyiovcov je postavený dnešný kostol, ktorý bol obnovený v rokoch 1993 až 1994. Vnútri sa nachádzajú krypty grófov. Na mozaikových sklách nad oltárom je zobrazená Ježišova krížová cesta. Na chóre, ktorý bol vybudovaný roku 1954 sa nachádza nový organ.

Okolo Malinovského kaštieľa sa nachádza rozľahlý park. Zaujme najmä starými platanmi a buxusovými guľami z bývalej pravidelnej záhrady. Okolo kaštieľa sú pozostatky bývalej vodnej priekopy.

Obyvatelia obce v čase vypuknutia vojen boli celkovo maďarskej národnosti. Mobilizáciu prijalo s radosťou, považovali to za svoju vlasteneckú povinnosť. Počas druhej svetovej vojny patrila obec horthyovskému Maďarsku.

Pomery v obci počas vojen nemožno považovať za neznesiteľné. Odvedení zamestnanci veľkostatku, všetci bez výnimky, dostali počas celej vojny svoje dávky. Rodina, ktorá dostávala tieto dávky, z finančnej stránky pochodila lepšie, ako tá, ktorej hlava rodiny zostala doma. 

Počet ľudí na fronte bol 154, vojnových zajatcov bolo 27. Počet padlých a tých, ktorí zomreli v dôsledku choroby získanej na bojisku bol 27. Na uctenie ich pamiatky bol v roku 1992 postavený pamätník v kostolnom parku. Na ňom sú vyryté všetky mená padlých vojakov a zaznamenané aj to, v akej vojne bojovali.

### Národnostné zloženie

## Partnerské obce
* Hédervár (Maďarsko) 
*  Idrifaia (Rumunsko)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Senec
Nová Dedinka

**Nová Dedinka** (, ) je obec na Slovensku v okrese Senec.

V katastri obce sa nachádza rímskokatolícky románsky kostol Premenenia Pána (predtým sv. Filipa a Jakuba), neskôr goticky prestavaný. Jeho vznik sa kladie do prvých troch desaťročí 13. storočia, pričom sa však dá pripustiť i skorší pôvod. Zaujímavosťou je skutočnosť, že kostol stojí na halštatskej mohyle zo staršej doby železnej.

## Dejiny
Obec Nová Dedinka vznikla v roku 1960 zlúčením dvoch pôvodných obcí Dedinka pri Dunaji a Nová Ves pri Dunaji.

**Dedinka pri Dunaji** (*predtým Saap, Alsosap, Nogzap, Saap superior, Schap, Dunasáp, Šáp, Dunajský Šáp*) sa prvýkrát spomína v listine palatína Rolanda dňa 13. marca 1252, kde je uvedená "terra Saap" na brehu rieky Plazov (niekdajší názov Čiernej vody).

**Nová Ves pri Dunaji** (*predtým Duna-Ujfalu, Neüdorff, Nowa Wess, Dunaújfalu, Dunajská Nová Ves*) sa prvýkrát spomína 16. októbra 1445 v súvislosti s dedičským konaním vtedajšieho majiteľa obce. Donedávna uvádzaný dátum prvej písomnej správy o Novej Vsi pri Dunaji, rok 1326, sa týka zaniknutej osady Pomša, ktorú napriek tomu, že sa nachádzala v terajšom katastri obce, nemožno s Novou Vsou stotožniť.

V rokoch 1938 - 1945 patrila obec horthyovskému Maďarsku.

## Obyvateľstvo
### Národnostné zloženie

;Vývoj obyvateľstva pred zjednotením obce

;Vývoj obyvateľstva po zjednotení obce

## Významné osobnosti obce
**Rodáci**
* Rudolf Takáč (* 1946), bývalý slovenský futbalista (Inter Bratislava)

## Galéria

Kostol Premenenia Pána z 13. storočia.jpg|Kostol Premenenia Pána z 13. storočia
Obecný lesopark.jpg|Obecný lesopark
Rieka Čierna voda pretekajúca obcou.jpg|Rieka Čierna voda pretekajúca obcou


## Referencie

## Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* www.apsida.sk - profil románskeho kostola


Kategória:Obce okresu Senec
Igram

**Igram**  (, ) je obec na Slovensku v okrese Senec.  V obci sa nachádza pôvodne barokový kostol sv. Imricha z roku 1772, ktorý bol v roku 1862 neoromanticky upravený a zväčšený.

## Poloha
Igram leží v úrodnej Podunajskej nížine, v južnej časti Trnavskej pahorkatiny v blízkosti miest Trnava, Senec a Modra neďaleko Malých Karpát v nadmorskej výške 148 m n. m. Dnes leží medzi dvoma dôležitými dopravnými tepnami, železničnou traťou a diaľnicou D1. Chotár obce je rovinatý. Na Nivách a v Šúri strácal rovinatý charakter, boli tam vinohrady, ktoré už dnes neexistujú.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Senec
Most pri Bratislave

**Most pri Bratislave** (historicky , , ) je obec na Slovensku v okrese Senec. V obci je rímskokatolícky kostol Božského Srdca Ježišovho, ktorého súčasťou je aj románskogotický kostolík z konca 13. storočia zasvätený pôvodne sv. Tomášovi. V jeho interiéri sa zachovali zvyšky nástenných malieb a na Slovensku unikátne murované baldachýny po stranách víťazného oblúka. Miestne časti: Studené.
V rokoch 1938 - 1945 pohraničná obec, susedné Malinovo (Eberhard) už patrilo do horthyovského Maďarska. Po skončení druhej svetovej vojny boli dovtedajší obyvatelia obce nemeckej národnosti vysídlení. Namiesto nich sem prišli Slováci z horného Považia a Oravy. V roku 1974 zmena názvu z Mostu na Ostrove na Most pri Bratislave. V súčasnosti obec zažíva prudký nárast obyvateľstva z dôvodu blízkosti hlavného mesta Bratislavy.

## Obecné symboly

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* www.apsida.sk - profil stredovekého kostola


Kategória:Obce okresu Senec
Hurbanova Ves

**Hurbanova Ves** (, ) je obec na Slovensku v okrese Senec, 10 km od okresného mesta a 30 km od Bratislavy. Leží na ceste druhej triedy Senec – Šamorín, na hranici okresov Senec a Dunajská Streda.

Obec leží neďaleko toku Malého Dunaja. Je súčasťou Podunajskej nížiny a patrí do mikroregión Podunajsko. V jej okolí nie je žiaden veľký priemyselný podnik, je obklopená poľnohospodárskymi plochami.

V obci sa nachádza obecný úrad, knižnica, kultúrny dom, predajňa potravín, pohostinstvo, futbalové a volejbalové ihrisko. Cintorín je 600 m za dedinou. Kostol tu nie je. Obec patrila medzi zánikové, ale v súčasnosti sa zaľudňuje. Je plynofikovaná, má vlastný vodovod, kanalizáciu a čističku odpadových vôd.

V blízkosti obce sa nachádza Oáza sibírskeho tigra alebo je možné navštíviť vodný kolový mlyn v Jelke.

V rokoch 1938 - 1945 patrila obec horthyovskému Maďarsku.

## Národnostné zloženie

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*


Kategória:Obce okresu Senec