Hruška (rod)

**Hruška** (lat. *Pyrus*, staršie *Pirus*) je rod z čeľade ružovité. Zahŕňa listnaté stromy.

## Výskyt
Rod sa vyskytuje v miernom a subtropickom pásme. Pôvodné územie je celá Európa (okrem severnej), celá Ázia (okrem severnej) a severná Afrika. Odtiaľ boli niektoré druhy tohto rodu introdukované do severnej Ameriky, Mexika, časti južnej Ameriky, Južnej Afriky, Kene, Zimbabwe, Austrálie a časti tichomorských ostrovov (Nový Zéland).

## Charakteristika
Rastlina má podobu buď stromu alebo menej často kra. Konáre môžu byť bez tŕňov (pri hruške obyčajnej v užšom zmysle) alebo s tŕňmi. Listy sú na uzlovitých brachyblastoch, opadavé, jednoduché, striedavé, celistvookrajové alebo pílkovité. Kvety sú obojpohlavné, päťpočetné, pravidelné a sú biele (zriedkavo ružové, červené alebo žlté). Kvety sú po 5 kusoch v súkvetí typu chocholík. Nadsemenníkový kalich je väčšinou trváci, občas opadavý. Plod je malvica, ktorá je hruškovitá (to je tvar typický pre tento rod), vrtidlovitá alebo guľovitá; mezokarp obsahuje tzv. kamenné bunky (t.j. skupiny brachysklereíd).

Rod zahŕňa kultúrne i divé rastliny, presnejšie povedané zahŕňa klasické pestované rastliny (napr. hruška obyčajná v užšom zmysle), domestikované divé rastliny (napr. časť druhu *[[Pyrus spinosa]]*), divé rastliny (veľká väčšina druhov) a splanené rastliny (napr. splanená hruška obyčajná v užšom zmysle). Pestované hrušky sa pestujú ako ovocný strom (napr. hruška obyčajná v užšom zmysle) alebo ako okrasný strom či ker (napr. hruška vŕbolistá). 

Európsky hlavný domestikovaný druh hruška obyčajná (*Pyrus communis*) v užšom zmysle vznikol domestikáciou hrušky planej (*Pyrus pyraster*). Ázijské hlavné domestikované druhy vznikli takto: 
*pestovaná hruška ussurijská (*Pyrus ussuriensis*) vznikla z divej hrušky ussurijskej (*Pyrus ussuriensis*); 
*pestovaná hruška hruškolistá (Pyrus pyrifolia) a druh *[[Pyrus betschneideri]]* vznikli z divej hrušky hruškolistej (*Pyrus pyrifolia*); 
*druh *[[Pyrus sinkiangensis]]* vznikol hybridizáciou hrušky obyčajnej v užšom zmysle a buď pestovanej hrušky hruškolistej alebo druhu *Pyrus betschneideri*.

## Choroby
Medzi časté ochorenia hrušiek patrí spála rastlín z čeľade ružovitých (pôvodcom ktorej je baktéria *[[Erwinia amylovora]]*) a hrdza hrušková (pôvodcom ktorej je huba *[[Gymnosporangium fuscum]]*).

## Systematika
### Zaradenie v systéme
Rod hruška (*Pyrus*) patrí do:
:- čeľade ružovité (*Rosaceae*);
:- podčeľade mandľovaté/slivkovaté (Amygdaloideae) [v širšom zmysle], nazývanej aj tavoľníkovaté (Spiraeoideae) [v širšom zmysle];
:- nadtribusu Pyrodae;
:- tribusu Maleae (=Pyreae, =Pomeae) [v širšom zmysle];
:- podtribusu Malinae (=Pyrinae), ktorý sa  v starších systémoch označoval ako podčeľaď jabloňovaté/staršie jabloňovité (Maloideae, =Pyroideae, =Pomoideae) [v užšom zmysle].

### Rozsah taxónu
V 18. storočí sa rozsah rodu *Pyrus* rôznil podľa autora. Napríklad Linnaeus 1753 do rodu *Pyrus* zaradil nielen to, čo dnes označujeme ako rod *Pyrus* v najužšom zmysle (hruška; presnejšie spomína len dnešnú hrušku obyčajnú v užšom zmysle a hrušku planú), ale aj to, čo dnes chápeme ako samostatné rody *Malus* (jabloň) a *Cydonia* (dula). Treba poznamenať, že viaceré dnešné rody a druhy z dnešného podtribusu Malinae v tomto jeho diele nie sú vôbec spomenuté, takže je otázne, kam by v ňom patrili; minimálne rody *Sorbus* (jarabina) a *Crataegus* (hloh) má však autor uvedené oddelene od rodu *Pyrus*. O niekoľko rokov neskôr však napríklad Miller 1768 (podobne ako súčasní autori) rozlišuje samostatné rody *Pyrus*, *Malus* a *Cydonia* (s poznámkou, že *Cydonia* by prípadne mohla zostať zaradená v rode *Pyrus*), pričom dodáva, že botanici už pred Linneausom rod *Malus* bežne oddeľovali od rodu *Pyrus*.

Zhruba od 19. storočia dodnes potom možno v literatúre rozlíšiť takéto vymedzenia rodu *Pyrus*:
a) U niektorých autorov (zhruba až do začiatku 20. storočia) rod *Pyrus* zahŕňal celý dnešný podtribus Malinae (=Pyrinae):
* okrem časti alebo celého tradičného taxónu Crataegeae (tento taxón zahŕňa rody *Pyracantha* [ hlohyňa ], *Chamaemeles*, *Malacomeles* (*Nagelia*), *Crataegus* [ hloh ], *Mespilus* [ mišpuľa ], *Cotoneaster* [ skalník ], *Osteomeles* [ hlohovec ] a *Hesperomeles*) a okrem rodu *Peraphyllum* (plánkovec); 
* niekedy navyše okrem toho, čo dnes nazývame skupina rodov Cydonia (čiže okrem rodov *Cydonia* [ dula ], *Pseudocydonia* [ padula/dula ], *Docynia* a *Chaenomeles* [ dulovec ]);
* a niekedy navyše okrem rodov *Amelanchier* [ muchovník ], *Photinia* [ fotínia/blýskavka/červienka ], *Eriobotrya* [ mišpuľník ], *[[Pourthiaea]]*, *Rhaphiolepis* [ hložík ]  a *Stranvaesia* [ stranvézia ]. 
Toto (resp. aj nižšie uvedený bod d) je rod *Pyrus* v najširšom zmysle.

b) U niektorých iných autorov (zhruba až do 80. rokov 20. storočia, ojedinele dodnes) rod *Pyrus* zahŕňal len to, čo dnes najčastejšie označujeme ako rod *Pyrus* (t.j. nižšie uvedený bod c), plus to, čo sa inde označuje ako rod *[[Malus]]* (po slovensky jabloň). Jednoducho povedané: do hrušiek boli zahrnuté aj jablká.

c) U niektorých iných autorov (až do súčasnosti) rod *Pyrus* väčšinou zahŕňa len druhy uvedené nižšie v zozname v kapitole Vnútorná systematika, teda typické hrušky. Toto je teda rod *Pyrus* v najužšom zmysle. Toto vymedzenie rodu *Pyrus* je dnes zďaleka najčastejšie.

d) Niektorí súčasní autori v posledných rokoch (znova) používajú širokú definíciu rodu *Pyrus* z bodu a), ale upravenú podľa súčasných poznatkov o vzťahoch medzi druhmi a rodmi. Napríklad podľa Christenhusz et al. 2018 rod *Pyrus* zahŕňa celý dnešný podtribus Malinae okrem rodov *Pyracantha*, *Malacomeles*, *Crataegus*, *Mespilus*, *Peraphyllum* a *Amelanchier*.

### Vnútorná systematika
#### Sekcie
U niektorých autorov sa rod hruška (*Pyrus*) v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c) delí nie priamo na druhy, ale najprv na sekcie a až tie sa delia na druhy. Delenie na sekcie je sporné, v literatúre nájdeme napríklad takéto delenia:

1) Delenie na 2 sekcie: sekcia Pyrus a sekcia Pashia. 

2) Delenie na 3 sekcie s podsekciami:
rod hruška (Pyrus):
*sekcia Pyrus (=Achras)
*sekcia Pontica
**podsekcia Pontica (=Argyromalon)
**podsekcia Xeropyrenia
**podsekcia Mongolica (=Sinensis)
*sekcia Pashia 
**podsekcia Armoricana
**podsekcia Pashia
**podsekcia Pyrifolia

3) Delenie na 4 sekcie: Pyrus, Argyromalon, Xeropyrenia a Pashia.

Podľa novších prác sa rod delí na dva klády - jeden v Európe, severnej Afrike, západnej a strednej Ázii, a jeden vo východnej Ázii. Vyššie uvedené delenie na 3 alebo 4 sekcie je podľa tohto delenia nesprávne, ale delenie na 2 sekcie je približne správne, pretože uvedené dva klády v niektorých deleniach viac-menej zodpovedajú deleniu na sekcie Pyrus a Pashia.

#### Druhy
##### Počet druhov
Presné delenie rodu hruška (*Pyrus*) v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c) na druhy je sporné - v závislosti od autora sa delí na približne 10 - 100 recentných druhov (čiže v jednom extrémnom prípade sa delí na 10 veľkých recentných druhov, v druhom extrémnom prípade na okolo 100 malých recentných druhov). Najčastejšie sa uvádza 20 - 40 recentných druhov (z toho 20 je spravidla počet bez hybridov) alebo 70 - 80 druhov. 

Pre rod hruška (*Pyrus*) v najširšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedených významoch a aj d) sa v literatúre (t.j. historickej a súčasnej dokopy) vyskytuje okolo 900 druhov..

##### Zoznam druhov
Recentné druhy rodu hruška (*Pyrus*) v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c), zoradené podľa abecedy:

Poznámka: Vyššie sú uvedené čo najmenšie druhy, t. j. zo všetkých možností klasifikácie je spravidla zvolená tá, pri ktorej je druh definovaný čo najužšie. Ich prípadné spojenie do väčších druhov vyplýva z komentárov uvedených k jednotlivými druhom.

## Zdroje

## Iné projekty

Kategória:Ružovité
Kategória:Medonosné rastliny