Ústav marxizmu-leninizmu Ústredného výboru Komunistickej strany Slovenska

**Ústav marxizmu-leninizmu Ústredného výboru Komunistickej strany Slovenska** (skratka **ÚML ÚV KSS**) bolo hlavné teoretické, ideologické a historiografické pracovisko ÚV KSS v období tzv. normalizácie na Slovensku. 

## Vznik a zánik
Viliam Plevza, ktorý sa zaoberal dejinami tzv. revolučného robotníckeho hnutia, komunistickej strany a novšími politickými dejinami Československa, bol od roku 1969 riaditeľom Ústavu dejín KSS. Tento ústav bol v roku 1971 premenovaný na Ústav marxizmu-leninizmu ÚV KSS (ÚML ÚV KSS). Vtedajším žargónom ústav:„vznikol na základe uznesenia Predsedníctva ÚV KSS z 1. júna 1971 na báze bývalého Ústavu dejín KSS, ktorý sa počas svojej takmer osemnásťročnej existencie orientoval prevažne na výskum komunistického a robotníckeho hnutia na Slovensku. S týmto svojím profilom ústav po prekonaní krízy v stra­ne a spoločnosti zohral významnú úlohu v presadzovaní základných hodnôt marxisticko-leninskej historiografie, ktoré sa dosiahli vo výskume dejín strany na Slovensku a v mnohých smeroch aj v celoštátnom meradle.“Ústav zanikol v dôsledku zmeny mocenských pomerov po Novembri 1989. ÚML ÚV KSS sa potom transformoval na Ústav sociálnych a politických teórií.

## Popis činnosti pracoviska
Ústav predstieral formu a činnosť vedeckého pracoviska a jeho hlavnými úlohami bolo najmä vypracúvať, precizovať a zdôvodňovať ideologické tézy o historickej nevyhnutnosti rastu tzv. vedúcej úlohy komunistickej strany v spoločnosti v procese tzv. výstavby rozvinutej socialistickej spoločnosti a s tým spojené politické, sociálne, hospodárske, kultúrne a i. témy. Ústav mal za úlohu spracúvať dejiny KSČ a v súvislosti s tým upravovať (i falšovať) najmä politické a hospodárske dejiny štátu, študovať problematiku medzinárodných vzťahov. 

Ústav archivoval dokumenty ÚV KSS. Tieto sa v zmysle ustanovenia § 3 ods. 3 písm. b) ústavného zákona č. 460/1990 Zb. o majetku KSČ dostali do Slovenského národného archívu v priebehu rokov 1990 až 1993.

Ústav školil ašpirantov / doktorandov z oblasti marxistickej filozofie a dejín medzinárodného robotníckeho hnutia pre potreby komunistického straníckeho aparátu. Od roku 1973 mal oprávnenie udeľovať vedecké hodnosti a vychovávať nových vedeckých pracovníkov, tak ako normálne vedecké inštitúcie.

Vydával jednorazové i periodické publikácie z vlastnej produkcie i spisy popredných komunistických funkcionárov (najmä Gustáva Husáka).

V roku 1985 ústav hodnotil 15 rokov od svojho vzniku napríklad vyzdvihovaním práce Viliama Plevzu (šéf) a Andreja Gabaľa (autor) *Zápas o budúcnosť* (1986). Výhru v zápase o budúcnosť staval na predchádzajúcich úspechoch: „V rokoch 1976 – 1980 pripravil ústav 11 publikácií a viacero zborníkov štúdií z oblasti výskumu niektorých problémov budovania rozvinu­tej socialistickej spoločnosti, najmä politického systé­mu, národnostných vzťahov, vedúcej úlohy KSČ, vedecko-technickej revolúcie, kultúry, výchovy osobnosti. V tom­to období vyšli také publikácie ako *Dejinné poučenie o trvalej platnosti [[Poučenie z krízového vývoja|Poučenia z krízového vývoja v strane a spoločnosti]] po XIII. zjazde KSČ.*“****

## Zamestnanci
Medzi vedeckých pracovníkov ústavu patril napr. politici Pavol Kanis, Peter Weiss (vedecký tajomník ÚML ÚV KSS), politológovia Jozef Kiss, Darina Malová, publicisti D. Gabaľ, J. Čierny a ďalší.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* Ústav marxizmu-leninizmu ÚV KSS. In: 


Kategória:Dejiny Česko-Slovenska
Kategória:1989 v Česko-Slovensku
Kategória:Marxizmus-leninizmus