Malbec

náhľad|Ker odrody Malbec, Cahors, Francúzsko
náhľad|Hrozno odrody Malbec, Robert Mondavi Winery, Rutherford, Napa Valley, Kalifornia

**Malbec** (názov podľa katalógu VIVC *Côt*), je starobylá, stredne neskorá až neskorá muštová odroda viniča (*Vitis vinifera*), používaná na výrobu červených vín. Pochádza z Francúzska, zrejme z údolia Loiry či z oblasti Cahors, kde vznikla spontánnym krížením odrôd *Magdeleine Noire des Charentes* a *Prunelard*.

*Magdeleine Noire des Charentes* je stará odroda viniča, ktorú P. Raguenaud prvýkrát popísal v roku 1847. Až do roku 1996 sa predpokladalo, že z viníc úplne vymizla. Pri zakladaní novej vinice v Bretónsku, blízko kláštora Saint-Suliac na pahorku Mont Garrot, si všimli ker rastúci na planine, kde sa pred viac než 200 rokmi nachádzala vinica. Tento ker bol považovaný za divoko rastúci vinič **Vitis vinifera ssp. sylvestris**. Analýza DNA však preukázala, že ide o doposiaľ neznámu odrodu pôvodu *Vitis vinifera*. V období rokov 2004 – 2008 boli v regióne Charentes objavené ďalšie štyri kríky tej istej odrody viniča, ktorá sa dovtedy nazývala Madeleine (meno pochádza od sviatku svätej Magdalény, 22. júla, keď bobule začínajú získavať farbu). Aby sa predišlo možnej zámene s inými odrodami, bola pomenovaná *Magdeleine Noire des* Charentes, tento názov oficiálne zavedený od 6. júna 2008. Je okrem iného aj rodičovskou odrodou odr. *Merlot* a *Abouriou*.

*Prunelard* je francúzska stredne neskorá muštová odroda viniča (*Vitis vinifera*) pôvodom z regiónu Sud-Ouest, konkrétne z departementu Tarn. Pestuje sa aj v okolí mesta Gaillac, vo Francúzsku bol v roku 2006 zaznamenaný na celkovej ploche 7 hektárov. Odrodu prvýkrát opísal Olivier de Serres už v 16. storočí. Dnes *Prunelard* nie je súčasťou žiadnych AOC cuvée vín a používa sa výhradne v cuvée kategórie Vin de Pays. Od roku 2004 však existuje iniciatíva, ktorá sa snaží zaradiť túto odrodu medzi tie, ktoré sú povolené v AOC Gaillac. V minulosti bol *Prunelard* často zamieňaný s odrodou *Malbec*, až kým DNA štúdia z roku 2009 nepotvrdila, že je jej rodičovskou odrodou. *Prunelard* produkuje kvalitné vína, no je odrodou citlivou na hubové choroby.

## Popis
náhľad|List odrody Malbec, Hedges Vineyard, Benton City, Washington, Red Mountain AVA, USA
náhľad|Ker odrody Malbec na jeseň, Château de Chambert, Cahors, Francúzsko

Vinič vinný (*Vitis vinifera*) odroda *Malbec* je jednodomá drevitá pnúca liana, dorastajúca až niekoľkých metrov. Kmeň hrúbky až niekoľko centimetrov je pokrytý svetlou borkou, ktorá sa lúpe v pruhoch. Úponky viniča sú stredne dlhé, umožňujú tejto rastline pnúť sa po pevných predmetoch. Rast je stredne bujný až bujný so vzpriamenými až polovzpriamenými letorastmi. Vrcholky letorastov sú otvorené, veľmi silno bielo vlnato ochlpené, slabo pigmentované antokyanínmi, s jemným karmínovým nádychom, s ružovými okrajmi. Internódiá sú kratšie, rovnako ako nódiá zelené s červenými pruhmi, bez ochlpenia, púčiky sú slabo pigmentované antokyanínmi. Mladé listy sú spočiatku silne bielo vlnato ochlpené a pokryté bronzovými škvrnkami antokyanínového farbiva, neskôr na nich zostane iba jemné ochlpenie. Jednoročný vinič je eliptického prierezu, ryhovaný, žltkasto až červenkasto hnedý.

Dospelé listy sú stredne veľké, zvlnené, okrúhle, širšie než dlhšie, nečlenené, troj- až päťlaločnaté s plytkými až stredne hlbokými výkrojmi, ktoré sú otvorené, väčšinou s oblým dnom. Čepeľ listu je tmavo zelená, len mierne pľuzgiernatá a mäkká na dotyk, okraj listu je pílovito ostro zúbkovaný, zúbkovanie je ale v porovnaní s inými odrodami pomerne málo. Stopkový výkroj je široko otvorený, klinovitý až lýrovitý so zaostreným dnom, stopka listu je kratšia, než medián listu. Žilnatina v oblasti napojenia stopky je priemerne pigmentovaná antokyanínmi, ružovkastá.

Obojpohlavné päťpočetné kvety v hroznovitých kvetenstvách sú žltozelené, samosprašné. Plodom sú stredne veľké, okrúhle, modročierne bobule so stredne silnou, pomerne pevnou, priemerne srienistou šupkou, dužina je nesfarbená, riedka, príjemne sladkej chuti. Stopky bobúľ sú krátke, ťažko oddeliteľné. Argentínske klony sa od francúzskych väčšinou odlišujú malými bobuľami v kompaktnejších, ale menších strapcoch. Strapec je stredne veľký, väčšinou pyramidálny, viac-menej kompaktný až redší, s krídelkami, s krátkou, priemerne lignifikovanou stopkou.

## Pôvod
*Malbec* je starobylá odroda viniča (*Vitis vinifera*), ktorá vznikla spontánnym krížením odrôd *[[Magdeleine Noire des Charentes]]* a *[[Prunelard]]*. Pochádza z Francúzska, zrejme z údolia rieky Loiry, kde je dodnes pestovaná, alebo, podľa ampelografa Pierre Galeta, z bývalej provincie Quercy a z vinohradov oblasti Cahors, odkiaľ ju v 16. storočí kráľ František I. importoval do oblasti Champagne a na brehy rieky Seina. Táto teória bola podporená roku 1921, kedy sa tu našli 300 rokov staré kríky odrody *Malbec*.

## Rozšírenie
Tradičnou oblasťou pestovania odrody *Malbec* je samozrejme Francúzsko, kde bolo roku 2011 v počte 16 klonov vysadených na 6136 hektároch viníc, predovšetkým v regiónoch Bordeaux a Sud-Ouest. Tvoria tu napríklad súčasť vín AOC Bordeaux, Médoc, Graves, Saint Emilion, Pomerol, Côtes de Bordeaux, Fronsac, Sainte Foix, Bourgeais, Bergerac, Pécharmant, Côtes de Duras, Buzet, Cahors, Fronton-Villaudric, Touraine, Rosé d'Anjou…

Najrozsiahlejšie vinice s odrodou *Malbec* nájdeme dnes však v Argentíne, najmä v provinciách Mendoza a Río Negro. Odrodu tu prvýkrát vysadil poľnohospodársky inžinier Michel Pouget roku 1868, dnes ju nájdeme na ploche 24 000 ha, vinohrady sa nachádzajú až do nadmorskej výšky 1500 m. Odrodové vína z oblasti Mendoza preslávili túto pôvodne francúzsku odrodu.

Po celom svete je odroda vysadená odhadom na 34&nbsp;000 hektároch viníc, z toho 71,5 % sa nachádza v Argentíne, 19,5 % vo Francúzsku, 9 % vo zvyšku sveta. V Čile bola odroda roku 2007 vysadená na 1027 ha, v USA na 2830 ha, prevažne v Kalifornii (Napa Valley, Sonoma Valley), ďalej ju nájdeme napríklad v Južnej Austrálii (Barossa Valley), v Brazílii, v Španielsku (Ribera del Duero) a v Taliansku (Toskánsko).

Vo Francúzsku stavy odrody mierne, ale zotrvalo klesajú, pretože má nepravidelné výnosy a je náročná na pestovanie. Najlepšie výsledky prináša Malbec na juhu, v okolí mesta Cahors. Zato vo viniciach nového sveta, kam bol v 19. stor. privezený, zažíva impozantný návrat, obzvlášť suché a teplé podmienky argentínskej Mendozy mu vyhovujú.

## Názov
Francúzsky ampelograf Pierre Galet tvrdí, že pôvodný názov odrody bol *[[Côt]]* (tento názov je oficiálnym názvom odrody nielen vo Francúzsku, ale tiež napríklad v medzinárodnom katalógu odrôd VIVC Geilweilerhof) a že pravdepodobne vznikol v severnom Burgundsku, ale bližšie tento názov (v preklade oi lôžko, postieľka) nevysvetľuje.

Populárna, aj u nás rozšírená, ale nepotvrdená teória tvrdí, že *Malbec* nesie meno maďarského roľníka, ktorý mal odrodu šíriť po celom Francúzsku. Akýsi Malbeck skutočne v 18. storočí založil vinohrad v obci Sainte-Eulalie a odrodu natoľko „protežoval“, že sa zaslúžil o jej názov najprv v časti regiónu Bordeaux a neskôr vlastne na celom svete. V rôznych častiach regiónu Bordeaux nesie či niesla napokon odroda často mená osôb, ktoré sa zaslúžili o jej rozšírenie v danej lokalite. Tak napríklad lekár Lutkens založil v obci Camblanes v 18. storočí vinohrad, od toho sú odvodené miestne názvy *Lutkens* či *Luckens*. V subregióne Saint-Émilion je odroda známa pod názvom *Pressac*.

Ďalšie, lokálne používané synonymá odrody *Malbec* sú: *Мальбек, Кот, Кагор, Нуар-де-Пресак, Медок-Нуар, Оксеруа* (všetko Rusko), *Agreste, Ausseres, Auxerrais, Auxerrois* (mylne, Sud-Ouest, Cahors), *A.* *De Laquenexy, A. Des* Beran, *Bespa, Búza, Balouza, Blanc De Kienzheim, Bordelais Noir, Bouchales, Bouguignon Noir, Bouyssalet, Cahors, Calarin, Calavu, Caours, Caulos, Chalosse Petite Noire, Chors, Claverie Noire, Coly, Costa Ro(s) a Costo Roujo, Côt* (Haut Pays, Loire). *de Pays, C. Touraine, C.* *Malbec, C. Noir* (Cahors), *C.* *Rouge, Cotes Rouges, Couisse, Cruchinet, Doux Noir, D. Same, Estrangey, Etaulier, Etranger, Fín Auxerrois, Frank Moreau, Gourdaux, Gourdou Gros Noir, G. Pied Rouge, Grosse Merille, Guillan, Hourcat, Jacobain, Jacobin, Kot* (Bulharsko), *Le Cot, Lou Salbaire, Luckens, Lutkens, Magret, Malbech* (Taliansko), *Malbeck* (Bordeaux, Bulharsko), *Malbek* (Bulharsko*, Rusko, Rusko, Medoc Noir, M.* *Monrame, Mourame, Mouranne, Mouster, Navarien, Négre de Prechac, N. Doux, Negrera, Noir De Chartres, N. De Pressac, N. Doux, Nyar de Presak, Oeil de Perdrix, Parde, Peperdy, Perigord, Pied De. P. Rouget, Piperdy, Plant d'Arles, P. De Meraou, P. du Lot, P. Du Roi, P. Houdée, Préchat, Pressac* (Bordeaux, Gironde), *Prunieral, Quercy, Queue Rouge, Quille De Coq, Quillot, Romieu, Soumansigne, Vesparo, Vesparol*.

## Príbuzné odrody
Rozsiahla francúzska ampelografická štúdia z roku 2007 ukázala, že je odroda *Malbec* geneticky úzko spätá so skupinou odrôd *[[Baroque]]*, *[[Manseng Noir]]*, *[[Claverie]]* a *[[Tannat]]*.

## Možné zámeny
*Malbec Argenté* je synonymum odrody *[[Abouriou]]*.

Ďalej existuje mnoho odrôd, majúcich v synonymike názov *[[Côt]]* (názvy *Cote*, *Cotes* s odrodou Malbec nijako nesúvisia): *[[Pineau d'Aunis|Pineau d' Aunis]]* (*Cot a Bourgeons Blancs*, *Cot à Queue Rouge*), *[[Canari Noir]]* (*Cot à Queue Rouge*, *Cot Vert du Saumurois*), *[[Côt Rouge Bidault|Cot Rouge Bidault]]* (*Cot à Queue Rouge Fertile*), *[[Mancin]]* (*Cot à Queue* *Rouge*) *[[Côt de Cheragas]]* (*Côt* *Cheraga*, alžírska muštová odroda), *[[Valdiguie]]* (*Côt de Cheragas*), *[[Corbeau Noir]]* (*Côt Merille*, *Côt Rouge Merille*). *[[Côt Précoce de Tours]]* (*Plant Houdee*, *Malbec Précoce* ??) je odroda, vyšľachtená vo Francúzsku šľachtiteľom menom Houdee.

## Pestovanie
Vinič dobre vyzrieva. Odroda raší skoro až stredne neskoro, preto je citlivá na neskoré jarné mrazíky. Plodnosť odrody je stredná až vyššia, ale výnosy sú veľmi nepravidelné, kolíšu v rozsahu 4 – 16 t/ha, *Malbec* je totiž pomerne citlivá odroda, ktorú nie je práve jednoduché pestovať. To viedlo napríklad v polovici 20. storočia pre veľké škody na viniciach až k ústupu pestovania odrody vo Francúzsku. Zimné mrazy poškodzujú vinič najmä v prvých rokoch po výsadbe. Odroda je tiež citlivá na sprchovanie (klonálna selekcia túto chybu zmierňuje). Bobule môžu niekedy v čase dozrievania praskať, čo môže spôsobovať hnilobu hrozna. Vyhovujú menej bujne rastúce podnože.

### Fenológia
Vegetačný cyklus odrody trvá 141 – 156 dní pri sume aktívnych teplôt (SAT) 2800 – 3050.&nbsp;°C. Rašia skoro až stredne neskoro, 4 dni po *Chasselas*, hrozno zreje skôr než hrozno odrody *Cabernet Sauvignon*, asi 18 dní po *Chasselas*.

### Choroby a škodcovia
Odroda je stredne odolná proti napadnutiu múčnatkou viniča (*Uncinula necator*), ale veľmi náchylná k plesni viniča (*Plasmopara viticola*), plesni šedej (*Botrytis cinerea*), k eutypóze a tiež k hnilobe hrozna.

### Poloha a pôdy
Odrode nevyhovujú vlhké a veterné polohy, preferuje suchú a teplú klímu, kde môžu bobule lepšie vyzrieť a znížiť tak inak vysoký obsah tanínov. Preto najlepšie výsledky dosahuje v argentínskej oblasti Mendoza. Na pôdy nekladie príliš vysoké nároky.

## Víno
náhľad|La Finca Malbec, Mendoza, Argentína

V nevhodných lokalitách nedosiahne hrozno dostatočnú fenolovú zrelosť, vína z takého hrozna môžu byť tanínovo trpké až horkasté, v aróme sa objavujú herbálne, bylinné tóny.

Odrodové vína z vyzretého hrozna sú jemné, ale výrazné, bohaté na triesloviny, so vzrušujúcou vôňou sliviek, tabaku a fialiek. Typické víno má temne červenú farbu s purpurovým nádychom a ovocný buket, pripomínajúci čierne ríbezle, moruše, maliny, čerešne, slivky, lekvár, ale aj lesné ovocie, fialky, vavrín, jazmín, horkú čokoládu. Nájdeme v ňom aj korenisté a zemité tóny cédrového dreva, zelenej papriky, ale aj kože. V chuti sú opäť ovocité a korenisté tóny.

Vo Francúzsku sú vína často miešané do cuvée, napríklad v oblasti Cahors s odrodami *Merlot* či *Cabernet Sauvignon*, na Loire s *[[Gamay]]* a *Cabernet Franc*, predtým bývalo víno tiež pravidelne pridávané v množstve 3 – 8 % do zmesiek z Bordeaux. V Argentíne sú vína sceľované tiež s odrodou *[[Tannat]]*.

Odrodové víno je veľmi vhodné na archiváciu, čo môže byť niekedy aj nevýhodou, mladšie vína sú plné tvrdších trieslovín, ktoré vyžadujú vyhladenie zrením. Tradične vyrábané argentínske víno zreje až 10 rokov v pivnici. Nazrievaním sa vína stávajú telnatými, okrúhlymi a príjemnými. Výnimočne sú hrozno odrody Malbec používané tiež na priamu konzumáciu.

Jancis Robinson opisuje vína francúzskeho štýlu nasledovne: vína z Libournais (región Bordeaux) sú rustikálnou verziou Merlotu, s jemnejšími tanínmi a nižšou aciditou, s arómou černíc. Vína z Cahors majú oveľa vyšší obsah tanínov, viac fenolových komponentov, čo sa prejavuje aj na temnejšej farbe (Oz Clarke im pripisuje ešte temne fialový odtieň a arómu sliviek, tabaku, cesnaku a hrozna). Argentínsky Malbec má jemnejšiu, zamatovú textúru a zrelé taníny, šťavnatý ovocný prejav a v bukete tóny fialiek. Vo veľmi suchých a teplých regiónoch Argentíny, Čile a Austrálie môže byť acidita vín nedostatočná a chuť vín mdlá a fádna. Vína zo štátu Washington sú charakteristické tónmi čiernych plodov a herbálnou arómou.

### Stolovanie
Vína môžete podávať k výraznejším úpravám hovädzieho mäsa a špecialitám na grile, štýlovo pôsobia k argentínskemu steaku. Budú sa tiež snúbiť so syrmi s modrou plesňou.

## Referencie

## Literatúra
* Oz Clarke : Encyclopedia of Grapes. Harcourt Books, 2001, .
* Pierre Galet : Dictionnaire encyclopédique des cépages. Hachette, Paris 2000, .
* Jancis Robinson : Das Oxford Weinlexikón, Hallwag, Gräfe und Unzer, München 2006, .
* L. Bordenave, T. Lacombe, V. Laucou, JM Boursiguot : Etude historique, génétique et ampélographique des cépages Pyrénéo Atlantiques, Bulletin de l'OIV, étude ampélographique, 2007.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Malbec (Malbech) – pôvod, charakteristika a význam
* O odrůdě Malbec 
* Přehled odrůd révy 2011
* O víně, nezávislý portál
* Vitis International Variety Catalogue VIVC Geilweilerhof
* Vitis, La Vigne et le Vin
* Plant grape, Le catalogue des vignes cultivées en France
* Uncork, A short history of Malbec
* Vinograd

### Multimédiá
* Ing. Radek Sotolář : Multimediálny atlas podnožových, muštových a stolových odrôd viniča, Mendelova poľnohospodárska a lesnícka univerzita Brno, záhradnícka fakulta v Lednici https://web.archive.org/web/20120412195606/http://tilia.zf.mendelu.cz/ustavy/556/ustav_556/atlas_reva/atlas_reva.pdf
* Martin Šimek : Encyklopédia všemožných odrôd viniča vínnej z celého sveta s prihliadnutím na tie, čo už úplne vymizli, 2008 – 2012

## Zdroj

Kategória:Odrody viniča
Kategória:Stránky s neskontrolovanými prekladmi