Bratislavská župa (Uhorsko)

**Bratislavská župa/stolica** resp. **Bratislavský komitát**, alebo **Prešporská župa/stolica** resp. **Prešporský komitát** (staršie aj *Prešpurská župa* a podobne; iný názov: **Prešporok**, **Bratislava**, pre začiatky komitátu aj: **Preslava**; , , ) bola jedným z komitátov, stolíc a žúp Uhorského kráľovstva.

## Charakteristika
Bratislavská/Prešporská župa susedila s rakúskou krajinou Dolné Rakúsko, a uhorskými župami Nitra, Komárno, Ráb a Mošon. Župa bola na západe ohraničená Moravou, z východu Váhom, na juhu jej hranica prechádzala južne od Dunaja. Rozloha župy v r. 1910 bola  4370 km². V súčasnosti je územie župy takmer celé na Slovensku, malé časti sú v Maďarsku a Rakúsku. Názov župy sa nepoužíva ani pre názov príslušného regiónu, pre ktorý sa skôr používajú pomenovania Bratislava a okolie, Podunajsko, Trnava a okolie a Záhorie.

Na Slovensku je územie bývalej župy takmer totožné s okresmi Bratislava IV, Dunajská Streda, Galanta, Malacky, Pezinok, Senec a Trnava, malé časti zasahujú aj do okresov Šaľa a Senica.

náhľad|Bratislavská župa na juhozápade Slovenska

## Centrum
Administratívnym centrom stolice do 17. storočia bol Bratislavský hrad a Šamorín. V 18. storočí sa centrom stolice stala Bratislava.

## Župani
Dedičnými županmi Bratislavskej stolice boli od roku 1580 *Pálfiovci* (historicky: Pálffyovci).

* 1526 – 1527 František Baťáň (historicky: Batthyány)
* 1527 – 1545 Ján Salai (historicky: Szalay)
* 1545 – 1551 Mikuláš Salm 
* 1551 – 1555 župa bez župana
* 1555 – 1574 Ecchius Salm 
* 1574 – 1580 Mikuláš Salm mladší 
* 1580 – 1600 Mikuláš Pálfi (historicky: Pálffy)
* 1600 – 1640 Štefan Pálfi 
* 1641 – 1653 Pavol Pálfi 
* 1653 – 1679 Mikuláš Pálfi 
* 1679 – 1694 Ján Anton Pálfi 
* 1694 – 1732 Mikuláš Pálfi 
* 1732 – 1751 Ján Pálfi 
* 1752 – 1774 Karol Pavol Engelbert Pálfi
* 1775 – 1791 Ján Leopold Pálfi 
* 1792 – 1805 Karol Hieronym Pálfi
* 1808–1809 Jozef knieža Pálfi
* 1816 – 1825 Leopold Pálfi (vo funkcii administrátora už od roku 1810)
* 1825 – 1827 Jozef knieža Pálfi 
* 1827 – 1833 Fidel Pálfi 
* 1834 – 1835 Ferdinand Pálfi 
* 1835 – 1847 Ferdinand Leopold Pálfi–Daun 
* 1847 – 1848 Móric Pálfi
* 1867–1869 Jozef Pálfi
* 1871–1874 Ján Pálfi
* 1875–1888 Štefan (Alojz Ladislav Ján Nepomucký Michal Anton František) Esterházy
* 1889–1893 Jozef (František Serafínsky Mária) Zichy
* 1893–1898 Július (Rudolf) Szalavszky
* 1898–1902 Dionýz (Eugen Alojz) Vay
* 1903–1917 Aurel (Juraj Alexander) Bartal
*1917–5. 11. 1918 Juraj Smrečáni (Szmrecsányi)
* 1918–1918 Zoltán (Ľudovít) Jankó

## Dejiny
Určitý druh územnej jednotky podobný ako Bratislavský komitát existoval ešte v 9. storočí v časoch Veľkej Moravy.

Bratislavský komitát existoval ako jeden z prvých už v 10. storočí. Podľa niektorých maďarských historikov existovali od polovice 13. storočia na území Bratislavského komitátu dve stolice: Malá bratislavská stolica (*Posonium minus*) v západnej časti Žitného ostrova a Veľká bratislavská stolica (*Posonium maius*), zvyšné územie. Od konca 13. storočia však už určite existovala len jedna Bratislavská stolica. Tento názor je však asi mylný a územie Malej stolice bolo pravdepodobne len na úrovni slúžnovského okresu. 

V roku 1385 zálohoval Žigmund Luxemburský Bratislavskú stolicu (podobne ako 13 spišských miest) spolu s Nitrianskou a Trenčianskou stolicou moravským markgrófom, aby získal prostriedky na presadenie svojho nároku na uhorský trón.

### Vojčianska stolica predialistov
Osobitným územím bolo osem sídiel predialistov ostrihomského arcibiskupa na Žitnom ostrove. Strediskom stolice bola Vojka nad Dunajom, podľa ktorej mala stolica meno (*Sedes praedialistarum Vajkensis*, *Sedes Archiepiscopalis Vajkensis*).  V prvej polovici sa delila na slúžnovské okresy: Horný (*Processus sedis Vajkensis superior*) s obcami Báč, Dobrohošť, Kyselica a Vojka a Dolný (*Processus sedis Vajkensis inferior*) s obcami Dolný Bar, Moravské a Pinkove Kračany a Petrovo.

Bratislavská stolica bola jednou z najbohatších v Uhorsku až do konca 18. storočia.

### Bratislava a Trnava
Bratislava a Trnava patrili medzi najvýznamejšie mestá stolice, boli medzi poprednými strediskami kultúrneho života v Uhorsku. V Bratislave bola r. 1467 založená Academia Istropolitana, r. 1606 evanjelická škola, predchodkyňa lýcea, ktoré zohralo významnú úlohu v slovenskom národnom obrodení.

Trnava bola centrom rekatolizácie a univerzitným mestom. Univerzita, založená roku 1635 arcibiskupom Petrom Pazmáňom (Pázmánym), ktorá mala najmä náboženské poslanie, vyučovala právnikov a od roku 1769 ako prvá v Uhorsku aj lekárov.

### 1918súčasnosť
V r. 1918 sa Bratislavská župa stala súčasťou Česko-Slovenska, malé časti za Dunajom Maďarska a  Rakúska (potvrdené r. 1920 Trianonskou zmluvou). Bratislavská župa existovala do konca roku 1927, kedy bolo župné zriadenie na Slovensku zrušené.

V Maďarsku sa časti bratislavskej župy stali v medzivojnovom období súčasťou župy Gyõr-Moson-Pozsony (*Ráb-Mošon-Bratislava*).

Počas vojnovej Slovenskej republiky (19391945) bola Bratislavská župa obnovená, no jej južná časť sa  podľa Viedenskej arbitráže stala súčasťou Maďarska a spolu s malou okupovanou časťou bývalej Nitrianskej župy sa stala súčasťou novovytvorenej župy Nitra-Bratislava (*Nyitra-Pozsony*) s centrom v Nových Zámkoch.

Po 2. svetovej vojne boli okupované časti opäť pripojené k Česko-Slovensku. V súčasnosti je územie Bratislavskej župy rozdelené medzi Bratislavský kraj a Trnavský kraj.

## Národnosti
Národnostný ráz stolice bol dosť zmiešaný. Slováci obývali prevažne sever a západ stolice, Maďari žili na juhu, Nemci v Bratislave a iných mestách a Chorváti, ktorí sem utiekli z Dolnej zeme pred tureckým útlakom.

## Okresy
Pôvodne sa Bratislavská stolica delila na štyri slúžnovské okresy: Prvý, Druhý, Tretí a Štvrtý (*Processus primus, secundus, tertius a quartus*). Roku 1806 sa počet slúžnovských okresov zvýšil na šesť: Záhorský, Bratislavský, Trnavský, Vonkajší, Hornoostrovský a Dolnoostrovský.

V roku 1910 bolo územie Bratislavskej župy rozdelené na tieto slúžnovské okresy:
* Bratislava (Prešporek)
* Šamorín
* Dunajská Streda
* Galanta
* Malacky
* Trnava
* Senec

* Municipiálne mesto:
** Bratislava
* Mestá so zriadeným magistrátom:
** Trnava
** Modra
** Pezinok
** Svätý Jur

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

## Pozri aj
* Bratislavská župa (Česko-Slovensko, 1918 – 1922)
* Bratislavská župa (Česko-Slovensko, 1923 – 1928)

## Iné projekty

Kategória:Župy v Uhorsku