Secesia

thumb|Výstavná budova Viedenskej secesie
**Secesia** (v Rakúsku *Sezession*, v Nemecku *Jugendstil*, vo Francúzsku *Art nouveau*, v anglosaských krajinách *Modern Style*) je posledný z univerzálnych medzinárodných výtvarných slohov, ktorému sa podarilo vniesť svoj umelecký poriadok všetkým prejavom a veciam moderného života. Vytvorila módu a životný štýl na konci 19. a začiatkom 20. storočia, aj keď vystupovala pod rôznymi menami v rôznych krajinách. Ťažisko secesie neleží vo *vysokom* umení, v maľbe a sochárstve, ale v dekorácii a úžitkovom umení.

## Vývin
Tento umelecký štýl sa objavil v Európe a v Spojených štátoch v  druhej polovici 19. storočia a plne sa rozvinul okolo roku 1900. Vznikal v dobe, keď priemyselný „brak“ začal prenikať do všetkých oblastí života a ako reakcia proti priemyselnej civilizácii, reakcie, ktorá sa dovolávala návratu k remeselnej výrobe, ktorá bola považovaná za liek proti škaredosti.

Secesia výrazne ovplyvnila spôsob života konca 19. a začiatku 20. storočia, neopakovateľne sa zapísala i do tváre mnohých európskych miest ako Paríž, Viedeň, Mníchov, Berlín či Praha. V tejto dobe bolo vytvorené nespočetné množstvo diel s vysokou umeleckou hodnotou, ale i predmetov dennej spotreby. Secesia sa stala neodmysliteľnou súčasťou nielen európskej kultúry.

## Znaky
[náhľad|Časť vitráže s názvom „Education“ ([1890, Louis Comfort Tiffany]]
Za hlavné znaky secesného slohu sa považuje ornamentálnosť, plošnosť a záľuba v neobyčajných farbách a estetickom využití rozličných materiálov. Vláčny secesný ornament vyjadruje zvláštnu kvalitu secesného cítenia, ktoré sa vyhýba citovým výkyvom i silnému vypätiu vôle a smeruje k vyrovnanej náladovosti. Secesná línia je plynulá vlniaca sa krivka, ktorá vyvoláva v divákovi dojem nenásilného pohybu v ploche, ktorej jednotvárnosť sa vyrovnáva farebnosťou. Secesia vyhľadáva neobvyklé farebné odtiene a viaže ich podľa princípu harmónie a kontrastu. Ústredným znakom je štylizácia, secesia sa snaží prekonať gravidnú tematiku historických slohov a obracia sa priamo k prírodným tvarom (listy, kvety, ľudské a zvieracie telo).

Secesia sa prejavovala v architektúre, výtvarnom umení, v úžitkovom umení (bytové zariadenie, vitráže) a v literatúre. 

## Secesia v literatúre
V literatúre sa nositeľmi secesného slohu stali prúdy označované ako symbolizmus a dekadencia. Charakteristickým rysom secesie je i v literatúre tendencia k ornamentálnosti, v rovine jazykovej s tým súvisí rytmizácia vety a verša, opakovanie slov a hláskových skupín. 

## Secesia v architektúre

Predstaviteľmi architektúry sú Belgičan Victor Horta (Dom Tasselových v Bruseli), Francúz Hector Guimard (vstupy do parížskeho metra), alebo z Česka Antonín Balšánek a Osvald Polívka (Obecní dům v Prahe). 

## Secesia vo výtvarnom umení
Vo výtvarnom umení sa preslávili Alfons Mucha (plagáty, cyklus obrazov *[[Slovanská epopej]]*, návrhy šperkov a nábytku), Rakúšan Gustav Klimt (dekoratívne maľby, plagáty), Henri de Toulouse-Lautrec (grafiky, obrazy). Predstaviteľmi užitkového umenia sú Francúz Émile Gallé (sklenené vázy), Angličan Charles Rennie Mackintosh (bytové zariadenie) a mnohí ďalší.

### Architekti
* Émile André (1871 – 1933)
* Gavriil Baranovsky (1860 – 1920)
* Peter Behrens (1868 – 1940)
* Raimondo Tommaso D'Aronco (1857 – 1932)
* Mikhail Eisenstein (1867 – 1921)
* August Endel (1871―1925)
* Max Fabiani (1865―1962)
* Antoni Gaudí (1852 – 1926)
* Vladislav Gorodetsky (1863 – 1930)
* Hector Guimard (1867 – 1942)
* Paul Hankar (1859 – 1901)
* Josef Hoffmann (1870 – 1956)
* Victor Horta (1861 – 1947)
* Károly Kós (1883 – 1997)
* Béla Lajta (1873 – 1920)
* Ödön Lechner (1845 – 1914)
* Lev Kekushev (1862 – 1919)
* Charles Rennie Mackintosh (1868 – 1928)
* Ede Magyar (1877 – 1912)
* Rafael Masó (1880 – 1935)
* Gyula Pártos (1845 – 1916)
* Marian Peretiatkovich (1872 – 1916)
* Jože Plečnik (1872 – 1957)
* Zsigmond Quittner (1859 – 1918)
* Emil Somló (1877-1939)
* Eliel Saarinen (1873 – 1950)
* Fyodor Schechtel (1859 – 1926)
* Gustave Strauven (1878 – 1919)
* Louis Sullivan (1856 – 1924)
* Eugène Vallin (1856 – 1922)
* Henry Van de Velde (1863 – 1957)
* Otto Wagner (1841 – 1918)
* William Walcot (1874 – 1943)
* Lucien Weissenburger (1860 – 1929)

### Maliarstvo, kresba a grafika
* Aubrey Beardsley (1872 – 1898)
* Ivan Yakovlevich Bilibin (1876 – 1942)
* Walter Crane (1845 – 1915)
* Jules Cheret (1836 – 1932)
* Gustav Klimt (1862 – 1918)
* E. M. Lilien (1874 – 1925)
* Józef Mehoffer (1869 – 1946)
* Alfons Mucha (1860 – 1939) -Grafik
* József Rippl-Rónai (1861 – 1927)
* Valentin Serov (1865 – 1911)
* Konstantin Somov (1869 – 1939)
* Henri de Toulouse-Lautrec (1864 – 1901)
* Janos Vaszary (1867 – 1939)
* Stanisław Wyspiański (1869 – 1907)

### Dizajn nábytku
* Louis Majorelle (1859 – 1926)

### Výroba skla dizajn farebného skla
* Auguste Daum (1853 – 1909)
* Antonin Daum (1864 – 1930)
* Émile Gallé (1846 – 1904)
* René Lalique (1860 – 1945)
* Louis Comfort Tiffany (1848 – 1933)
* Philippe Wolfers (1858 – 1929)

### Ďalší dekoratéri
* Charles Robert Ashbee (1863 – 1942)
* Will H. Bradley (1868 – 1962)
* Georges de Feure (1868 – 1928)
* Hermann Obrist (1863 – 1927)
* Artus Van Briggle (1869 – 1904)
* Vilmos Zsolnay (1828 – 1900)

## Referencie
* Gombrich, E. H.: *Příběh umění*. Praha: Odeon 1992. ISBN 80-207-0416-7. str. 437 – 507.
* Šabouk, Sáva: *Encyklopedie světového malířství*. Praha: Academia 1975. str. 315.
* Wittlich, Petr: *Umění a život – doba secese*. Praha: Artia 1987. str. 62 – 126.
* Pijoan, José: *Dějiny umění – 9*. Praha: Odeon 1991. ISBN 80-207-0098-6. str. 55 – 96.
* Koch, Wilfried: *Evropská architektura*. Praha, Ikar 1998. ISBN 80-7202-388-8. str. 274.
* Moravčíková, Henrieta: *Architektúra na Slovensku stručné dejiny*. Bratislava, 2005. ISBN 80-8085-079-8. str. 130.

## Pozri aj
* Francúzska secesia
* Dušan Jurkovič
* Secesia (architektúra)
* Secesná architektúra na Slovensku
* Secesia v Rakúsku

## Iné projekty
.


Kategória:Moderné umenie