open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neogotika

[thumb|Neogotický Dóm sv. Václava v [Olomouci]]

**Neogotika** alebo **pseudogotika** alebo **novogotika** je jedna z historizujúcich tendencií v umení 19. storočia, vychádzajúca z romantického obdivu k rytierskemu stredoveku a nadväzujúca, najmä v architektúre, na
tvaroslovie gotiky.

Objavila sa v Anglicku v polovici 18. storočia a imitovala prvky gotiky. Významnejšie sa prejavovala v architektúre Európy a severnej Ameriky v 19. a 20. storočí.

## Príklady stavieb

* Westminsterský palác
* Országház, Budapešť
* Katedrála sv. Patrika (New York)
* Viedenská radnica
* Rijksmuseum v Amsterdame
* Kostol Nanebovzatia Panny Márie v Spišskej Novej Vsi
Révay

**Révay** môže byť

* historický zápis uhorského šľachtického rodu, pozri Révaiovci
** Peter Révai (1568 – 1622) strážca uhorskej koruny a autor viacerých historických prác
** Anton Révai (1718 – 1783) rožňavský a nitriansky biskup
** Ján Révai (1787 – 1806) spišský biskup
* priezvisko, pozri Révay (priezvisko), napr.:
** Theresa Révay (* 1965), franzúzska spisovateľka

## Pozri aj
* Revay
* Réway
* Révai
Babiná

**Babiná** môže byť:

* obec v okrese Zvolen, pozri Babiná (okres Zvolen)
* vrch (640,0 m n. m.) v Hnileckých vrchoch, pozri Babiná (vrch v Hnileckých vrchoch)
* vrch (1 277,5 m n. m.) vo Volovských vrchoch, pozri Babiná (vrch vo Volovských vrchoch)
* chránené územie, pozri Babiná (prírodná pamiatka)
Alamosaurus

**Alamosaurus** je vyhynutý rod veľkého bylinožravého sauropóda, žijúceho v období vrchnej kriedy (pred približne 70 až 66 Ma) na území dnešných Spojených štátov (Nové Mexiko, Utah a Texas). Jeho jediným druhom je **Alamosaurus sanjuanensis.**

## Opis
Alamosaurus patril do poslednej veľkej skupiny sauropódov – Titanosauria, ktoré boli úspešné aj koncom kriedy a rozšírené na takmer všetkých kontinentoch (okrem Antarktídy). Podobne ako iní zástupcovia tejto skupiny bol aj on pomerne ťažko stavaný s relatívne krátkym krkom a chvostom. Na rozdiel od mnohých Saltasauridae (ako napr. Saltasaurus) pravdepodobne nedisponoval kosteným brnením pokrývajúcim chrbát. Absencia kosteného brnenia je paradoxná, keďže po jeho boku žil obrovský tyranosaurus, kým obrnení príbuzní žijúci na území dnešnej Južnej Ameriky existovali po boku značne menších dravcov.

## Veľkosť
Predpokladá sa, že Alamosaurus dorastal do dĺžky 15 až 20 metrov, pričom nálezy izolovaných stavcov a kostí končatín, ktoré by mohli patriť tomuto dinosaurovi hovoria o veľkosti porovnateľnej s juhoamerickým rodom Argentinosaurus; Alamosaurus by sa tak stal najväčším nájdeným dinosaurom Severnej Ameriky.

## Galéria

Súbor:Alamosaurus Scale Chart Steveoc.svg|Veľkostné porovnanie s človekom


## Referencie

## Pozri aj
* Saltasaurus

Kategória:Titanosauria
Kategória:Kriedové dinosaury
Kategória:Dinosaury zo Severnej Ameriky
Štefan Boleslav Roman

[265px|náhľad|[Exarchát svätých Cyrila a Metoda v Toronte]]
**Štefan Boleslav Roman** (* 17. apríl 1921, Veľký Ruskov – † 23. marec 1988, Toronto, Kanada), bol kanadský priemyselník slovenského pôvodu, v rokoch 1971 – 1988 prvý predseda a zakladateľ Svetového kongresu Slovákov. 

Do Kanady emigroval v roku 1937. Vo vojne už bojoval ako kanadský vojak. V roku 1945 začal organizovať banskú spoločnosť. Začiatkom päťdesiatych rokov založil spoločnosť *Denison Mines Limited*, ktorá sa časom stala vlastníkom najväčších uránových baní na svete.

Rímsky pápež Pavol VI. ho menoval za laického delegáta na Druhom vatikánskom koncile.

Š. B. Roman bol hrdým a uvedomelým gréckokatolíkom. Aj vďaka jeho úsiliu vznikla v roku 1980 Eparchia svätých Cyrila a Metoda pre slovenských gréckokatolíkov v Kanade. Z väčšej časti financoval aj výstavbu jej katedrály - Katedrály Premenenia Pána v Markhame, ktorá bola postavená podľa vzoru cerkvi v jeho rodnej dedine Veľký Ruskov.

Celý život podporoval boj Slovákov za slobodu a štátnu samostatnosť. Dostal viacero vyznamenaní:
* Pápežské vyznamenanie: Rad veliteľa rytierov svätého Gregora Veľkého. 
* Kanada: Vyznamenanie kanadskej vlády - Rad Kanady. Čestný doktorát troch kanadských univerzít. 
* Nemecko: Cena Karola IV. 
* Slovensko: Slovenské vyznamenania dostal Š. B. Roman až posmrtne. V roku 1990 mu predsedníctvo SNR udelilo Národnú cenu SR in memoriam. V roku 1995 prezident SR, Michal Kováč, udelil Š. B. Romanovi najvyššie štátne vyznamenanie, Rad Bieleho dvojkríža I. triedy in memoriam.

V bratislavskej Petržalke je po ňom pomenovaná ulica a takisto v martinskom Záturčí je po ňom pomenovaná ulica. V Trebišove je po ňom pomenované námestie.

## Storočnica a pocta

* Matica slovenská odhalila Štefanovi Boleslavovi Romanovi pri príležitosti je storočnice bustu v Aleji národných dejateľov v Martine a bol tiež vytvorený dokumentárny film *Štefan Boleslav Roman, uránový kráľ v zápase o slobodu*.
* 26. októbra 2022 usporiadala Matica slovenská vedecký seminár o Štefanovi Boleslavovi Romanovi v Martine

* Matica slovenská (Krajanské múzeum Matice slovenskej) v spolupráci s finančnou podporou Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí v spolupráci s MO MS Prievidza vydalo z tejto konferencie zborník s názvom *Život a dielo Štefana Boleslava Romana*. 
* Slovenská pošta pri príležitosti 100. výročia narodenia Štefana Romana vydala poštovú známku s jeho podobizňou 

## Literatúra a zdroje
* *Slovenskí rodáci svetu*, Ctibor Greguš, Spolok svätého Vojtecha, Trnava, 1999, ISBN 80-7162-292-3
* František Dancák: ROMAN, Štefan Boleslav na zoe.sk
* Daniel Fekete: Rodáci: Š. B. Roman

## Referencie

Kategória:Slovenskí podnikatelia
Kategória:Kanadskí podnikatelia
Kategória:Kanadské osobnosti slovenského pôvodu
Kategória:Osobnosti z Nového Ruskova
Kategória:Laureáti Radu Bieleho dvojkríža I. triedy
Kategória:Slovenskí emigranti a exulanti
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Anatotitan

**Anatotitan** bol veľmi veľký bylinožravec, až 12 metrov dlhý „vtákopyskatý“ dinosaurus. Známy je z viacerých kompletných kostier.  Vyskytoval sa pred 68 až 65 miliónmi rokov na území dnešnej Severnej Ameriky.

## Opis
Anatotitan  sa vyznačoval výrazne pretiahnutou, nízkou lebkou, ktorá u niektorých jedincov dosahovala dĺžku až 120 cm. Ďalej disponoval podobnou stavbou tela ako iné hadrosauridy (alebo vtákopyskaté dinosaury). Mal kostený zobák, v jeho prípade výrazne široký, čeľuste s batériami zubov, kratšie predné končatiny, dlhé a silné zadné končatiny a dlhý chvost. Predné končatiny slúžili predovšetkým na chôdzu, pri behu sa však zviera mohlo vztýčiť na zadné končatiny. Patril do skupiny plochohlavých hadrosauridov, nemal teda žiaden dutý kostený hrebeň napojený na dýchacie cesty. Je však možné, že na priestranné nosové otvory sa za života upínala pružná koža, ktorá pri prípadnom nafukovaní mohla slúžiť na vydávanie zvukov alebo na pútanie pozornosti samíc.

Medzi príbuzných rodu Anatotitan patrí obrovský Shantungosaurus z Ázie a po jeho boku žijúci Edmontosaurus, s ktorým  bol v minulosti radený do dnes neplatného rodu Anatosaurus. 

## Druhy
* *Anatotitan copei*
* *Anatotitan longiceps*

## Pozri aj
* Edmontosaurus

Kategória:Kriedové dinosaury
Kategória:Dinosaury zo Severnej Ameriky
Kategória:Hadrosauridae
Mantra (rozlišovacia stránka)

**Mantra** môže byť:
*hinduistická náboženská báseň, pozri Mantra
*mantra (joga)
*nahrávacia značka, pozri Mantra Records
*dielo Karlheinza Stockhausena, pozri Mantra (Stockhausen)
*komiks, pozri Mantra (komiks)
Ján Beňo (spisovateľ)

**Ján Beňo** (* 3. október 1933, Slatinka – † 8. december 2020, Bratislava) bol slovenský prozaik, publicista, prekladateľ a autor literatúry pre mládež.

## Život

Narodil sa v rodine železničného robotníka a vzdelanie získal v Slatinke (okres Zvolen) a neskôr pokračoval v štúdiu na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, odbor slovenčina – ruština. V rokoch 1957 – 1959 bol asistentom na Vyššej pedagogickej škole v Banskej Bystrici, krátko redaktorom Československého rozhlasu, v rokoch 1960 – 1966 redaktorom denníka Smena a následne redaktor v časopise Romboid. V rokoch 1974 – 1976 pracoval ako šéfredaktor vydavateľstva Slovenský spisovateľ, neskôr zástupca šéfredaktora. V rokoch 1993 – 1995 pracoval na ministerstve kultúry a v pauzách medzi zamestnaniami sa venoval hlavne literárnej práci.

## Tvorba

Beňove prvé literárne kroky tvorili recenzie a kritiky na súčasnú tvorbu, a taktiež krátke poviedky, ktoré uverejňoval časopisecky. Jeho knižný debut vyšiel až v roku 1964, kedy mu vyšla zbierka poviedok *Každý deň narodeniny*. Venuje sa písaniu noviel, poviedok, románov, ale tiež televíznych a rozhlasových hier, publicistike a literárnej kritike. Vo svojich dielach sa snaží poukazovať na tie svetlejšie stránky a kladné hodnoty života, vyjadruje v nich svoju túžbu po životnej vyrovnanosti, čo však neznamená život bez problémov a zápasov. Jeho postavy sú neustále hľadajúce, obrátené nie do seba ale k svetu a životu so všetkým, čo im ponúka a čo od nich požaduje. Okrem vlastnej tvorby sa venoval tiež prekladom z ruštiny.

## Dielo
### Tvorba pre dospelých

*1964 – *Každý deň narodeniny*, zbierka poviedok
*1968 – *Nad modrým svetom*, zbierka poviedok
*1971 – *Braček Rozum, sestrička Harmónia*, novela
*1975 – *Alej lásky*, zbierka poviedok
*1977 – *Druhý semester*, románová novela
*1978 – *So synom*, román
*1980 – *Predposledný odpočinok*, román
*1982 – *Vyberanie hniezda*, poviedka
*1986 – *Kým príde veľryba*, román
*1988 – *Dobrodinec*, satirická novela
*1990 – *Výkrik*, román
*1994 – *Žena v snehu*, román
*1997 – *Maslo na hlave*, zbierka poviedok
*1997 – *Na svoj národ nedám dopustiť*, aforizmy, sentencie a fejtóny

### Tvorba pre deti a mládež

*1971 – *Jeden granát pre psa*, cyklus poviedok s autobiografickými črtami, 1. diel dilógie
*1973 – *Ondrej Ondrejko a Zeleň kráľ*, fantazijná knižka
*1974 – *Škola sa začína v máji*, cyklus poviedok s autobiografickými črtami, 2. diel dilógie
*1975 – *Kozí syr*, televízna hra
*1978 – *Sneh je môj kamarát*
*1978 – *Letná fujavica*
*1980 – *Tisíc vymeškaných hodín*, súborné vydanie dilógie
*1992 – *Mačací kráľ*
*1993 – *Starý husár a nočný čert*
*1998 – *O Kubovi najkubovskejšom na svete*

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Detvan

Detvan môže byť:
*obyvateľ mesta Detva
*Sládkovičova epická skladba: Detvan (Sládkovič)
*slovenský akademický spolok v Prahe: Detvan (spolok)
*názov jedného z vlakov InterCity: Detvan (vlak)
Štátny prevrat

**Štátny prevrat** alebo **prevrat** alebo francúzsky **coup d'état** () je náhla, často násilná a prudká, politická zmena politického systému a vládnucich skupín ľudí. Prevrat zásadného významu, veľký prevrat a podobne sa nazýva aj revolúcia. Pri štátnom prevrate dochádza k zmene moci v rozpore s platnou legislatívou v danom štáte. Prevratom môže dôjsť k zmene demokratického režimu na nedemokratický ale aj nedemokratického režimu na demokratický. Častým prípadom je aj výmena jednej totalitnej mocenskej skupiny za inú.

Slovo **puč** (zo staršieho švajčiarskonem. výrazu "bütsch" = úder, tresk) môže byť synonymum štátneho prevratu alebo môže označovať neúspešný štátny prevrat alebo štátny prevrat uskutočnený malou skupinou ľudí alebo štátny prevrat skupinou ľudí, ktorá dosiaľ nemala významný podiel na moci, teda napr. nižších vojenských hodnostárov.

Úspešné prevraty boli napríklad v roku 1948 v ČSR, v roku 1979 v Iráne alebo roku 1999 v Pakistane. V roku 1917 došlo v Rusku k štátnemu prevratu dvakrát. Najskôr bol vo februári nedemokratický cársky režim nahradený pomerne demokratickou dočasnou vládou, ktorá bola v novembri (podľa starého ruského kalendára v októbri) toho istého roku zvrhnutá boľševickým prevratom a bola nastolená komunistická diktatúra. Medzi neúspešné prevraty sa zaraďuje aj prevrat v roku 1991 vo vtedajšom Sovietskom zväze.

## Pozri aj
* revolúcia

Kategória:Dejiny politiky
Kolačkovský potok

**Kolačkovský potok** je potok na hornom Spiši, preteká územím okresov Kežmarok a Stará Ľubovňa. Je to ľavostranný prítok Jakubianky, má dĺžku 12,5 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v Levočských vrchoch, v podcelku Levočská vysočina, na severnom svahu Čiernej hory (1 289,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 230 m n. m. Tečie na sever, zľava priberá najvýznamnejší prítok, Lomnickú rieku, a preteká obcou Kolačkov. Vstupuje do Spišsko-šarišského medzihoria, do podcelku Jakubianska brázda, a stáča sa na východ. Zľava priberá Zimné, sprava Sihlianku a na území obce Nová Ľubovňa sa vlieva do Jakubianky v nadmorskej výške cca 559 m n. m.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Kežmarok
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Lipník (prítok Popradu)

**Lipník** je potok na území okresu Stará Ľubovňa, je to ľavostranný prítok Popradu, má dĺžku 8,3 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Ľubovnianskej vrchovine na južnom úpätí Širokého vrchu (884,5 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 770 m n. m. Najprv tečie na juhovýchod cez obec Matysová, potom sa stáča na severovýchod a pokračuje cez obec Malý Lipník, neďaleko ktorej ústi do Popradu v nadmorskej výške okolo 437 m n. m. Zľava priberá Blízky potok, sprava Závršský potok.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Rieka (prítok Popradu)

**Rieka** je potok na území okresu Stará Ľubovňa. Je to ľavostranný prítok Popradu a má dĺžku 7,5 km. 

Pramení v Spišskej Magure, v podcelku Veterný vrch, na východných svahoch Veterného vrchu (1 101,2 m n. m.) v nadmorskej výške cca  Tečie viac-menej severojužným smerom cez obec Vyšné Ružbachy, tu sprava priberá Zálažný potok. Potom preteká obcou Nižné Ružbachy, kde sa esovito stáča a v priestore Ružbašskej brány ústi do Popradu v nadmorskej výške približne 

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Strana slobody

**Strana slobody**, skratka **SSl** (od 1. marca 1946 do 1. apríla 1946 **Kresťansko-republikánska strana**) bola politická strana v Československu. Stranu slobody založil 1. marca 1946 bývalý politik RSZML a Demokratickej strany Vavro Šrobár po tom, čo ho z vedenia DS odsunuli spolustraníci. Pôvodne vznikla pod názvom Kresťansko-republikánska strana, 1. apríla 1946 sa premenovala na Stranu slobody. Jej cieľom bolo osloviť hlavne voličov katolíckeho vierovyznania (po rozpustení Hlinkovej slovenskej ľudovej strany v máji 1945). 30. marca 1946 však vedenie Demokratickej strany podpísalo s predstaviteľmi katolicizmu a novoľudáctva aprílovu dohodu a tým sa Strane slobody výrazne zmenšil voličský potenciál. Vo voľbách v máji 1946 získala len 0,9 % hlasov (3,7 % hlasov na Slovensku). Tlačovým orgánom Strany slobody bol týždenník Sloboda. 

Po februári 1948 to bola jedna z piatich jedine povolených strán Národného frontu. Ako strana, ktorá kryla vládnutie Komunistickej strany vytváraním zdania politickej plurality (spolu so Stranou slovenskej obrody a stranami Československá strana socialistická a Československá strana lidová v Česku) prežila až do politických zmien roku 1989. 

Počas obdobia 1948 - 1989 bolo vedenie (napr. predseda strany Pavol Blaho (1903 – 1987)) a členstvo tak pod vplyvom KSČ a ŠtB, že sa k nemu straníci po roku 1989 ani nechceli priznávať. Po Nežnej revolúcii sa strana zúčastnila prvých demokratických parlamentných volieb v roku 1990, no dosiahla nízky výsledok (1,78% hlasov vo voľbách do SNR) a následne zanikla.

## Pozri aj
Strana slovenskej obrody

## Referencie


Kategória:Zaniknuté politické strany na Slovensku
Kategória:Politické strany v Česko-Slovensku
Kategória:Národný front Čechov a Slovákov
Detvan (spolok)

**Detvan** bol pražský kultúrny, osvetový a samovzdelávací spolok slovenských akademikov založený v r. 1882 z iniciatívy literárneho historika J. Vlčka a výtvarníka P. Socháňa.

## Činnosť spolku
Medzi rokmi 1882 a 1948 združoval pražských študentov vysokých a stredných škôl a iných záujemcov. V období do r. 1914 bol veľmi významným pre slovenskú kultúru a politiku. Spolok sa spočiatku orientoval najmä na literárno-kultúrne aktivity, ktoré boli propagačne zamerané aj do prostredia českej verejnosti (spoločenské večierky, slávnostné akadémie, prednášky, literárnoestetické diskusie, prezentácie a čítanie vlastnej tvorby a pod.). Od konca 90-ych rokov 19. storočia viedol aj diskusie a polemiky na filozofické, sociálne a politické témy. Cez prostredie Detvana sa do slovenského intelektuálneho prostredia presadzovali prvky masarykovského politického realizmu a ideálu tzv. drobnej práce.

## Hlasisti
Z prostredia Detvana vzišla i myšlienka vydávať časopis Hlas. Osobnosti okolo časopisu sa nazývajú hlasisti, z ktorých sa vyprofilovala generácia hlasistov, ktorá bola liberálnodemokratickou alternatívou k slovenskej konzervatívnej politike (martinské politické centrum).

## Členovia spolku
* Ivan Krasko (vlastným menom Ján Botto)
* Fedor Houdek
* Ivan Hrušovský
* Martin Kukučín
* Dušan Makovický
* L. Nádaši-Jégé
* Ján Smetanay
* Albert Škarvan
* Mikuláš Schneider-Trnavský
* Milan Rastislav Štefánik
* Vavro Šrobár
* Jozef Gregor Tajovský
* Ján Kostra
* a i.

## Koniec spolku
Začiatkom 20-ych rokov 20. storočia boli v spolku viacerí ľavicoví študenti, ktorí po vystúpení z Detvana založili časopis DAV. Detvan bol rozpustený po Februári 1948.

## Referencie


Kategória:Slovenské akademické spolky
Holumnický potok

**Holumnický potok** je potok na severnom Spiši, pretekajúci územím okresu Kežmarok. Je to pravostranný prítok Popradu a má dĺžku 15,5 km. Na dolnom toku medzi obcou Holumnica a ústím meandruje.

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočská vysočina, na západných svahoch Derežovej (1 213,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 010 m n. m.

*Smer toku:* po obec Ihľany západoseverozápadným smerom, odtiaľ viac-menej na sever

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelky Levočská vysočina a Levočská vrchovina, časť Ľubické predhorie, 2.Podtatranská kotlina, podcelok Popradská kotlina

*Prítoky:* sprava Peklo, Kobylí potok, Ihla, Líščí potok, Kamenec, zľava potok spod Kozieho chrbta

*Ústie:* do Popradu na južnom okraji mesta Podolínec v nadmorskej výške približne 565 m n. m.

*Obce:* Ihľany, Jurské a Holumnica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Kežmarok
Branisko

**Branisko** môže byť:

* pohorie na Slovensku, pozri Branisko (pohorie)
* priesmyk a vrch v tomto pohorí, pozri Branisko (priesmyk)
* potok na Spiši, prítok Hornádu, pozri Branisko (prítok Hornádu)
* potok v Šariši, prítok Tople, pozri Branisko (prítok Tople)
* diaľničný tunel na Slovensku, pozri Tunel Branisko
Branisko (prítok Hornádu)

**Branisko** je potok na Spiši, na území okresov Levoča a Spišská Nová Ves. Je to ľavostranný prítok Hornádu a má dĺžku 15,5 km. 

Pramení v juhovýchodnom cípe Levočských vrchov, v podcelku Levočské planiny, v časti Oľšavická planina, na južnom úpätí Petrušky (859,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 795 m n. m. Po obec Korytné tečie severojužným smerom, odtiaľ k sútoku s Margeciankou juhojuhozápadným smerom cez Hornádsku kotlinu, podcelok Medvedie chrbty. Tu preteká cez obce Poľanovce, Korytné, Beharovce, Granč-Petrovce a Žehra. 

Sprava priberá Pongrácovský potok, zľava Žehricu. Následne priberá pri osade Dobrá Voľa svoj najvýznamnejší prítok, Margecianku zľava, stáča sa juhojuhovýchodným smerom a preteká mestom Spišské Vlachy. Na okraji mesta ústi v nadmorskej výške cca 377 m n. m. do Hornádu.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Levoča
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
N

**N** je štrnáste písmeno latinskej abecedy.

**N** môže byť:
* v matematike: označenie pre množinu prirodzených čísel: prirodzené čísla
* vo fyzike: 
** značka jednotky sily newtonu: newton (jednotka) (N)
** značka indexu lomu (*n*)
** značka neutrónu (n)
** predpona SI *nano* (10−9) 
* v chémii:
** značka dusíka (N)
** látkové množstvo (*n*)
** počet entít (atómov, molekúl ap.) nachádzajúcich sa v sústave (*N*) 
* v šachu: označenie jazdca v anglickej notácii
* v geografii: sever z angl. *North* (N)
*  v médiách:
** detský televízny zabávač Majster N: Jozef Nodžák

## Iné projekty

Kategória:Písmená latinskej abecedy
Bicír

**Bicír** je potok na Spiši, na území okresu Levoča, je to pravostranný prítok Levočského potoka a má dĺžku 11 km.

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočské planiny, západne od obce Vlkovce na južnom úpätí vrchu Hrádok (908,6 m n. m.) v nadmorskej výške cca 780 m n. m.

*Smer toku:* po sútok s Draveckým potokom na juhovýchod, odtiaľ na krátkom úseku na východ, potom pokračuje opäť na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelok Levočské planiny, časť Levočské úboče, 2.Hornádska kotlina, podcelok Medvedie chrbty, časť Levočská kotlina

*Prítoky:* sprava Dravecký potok, Kurimiansky potok, zľava potok pretekajúci obcou Dlhé Stráže a Kráľovec

*Ústie:* do Levočského potoka pri osade Levočské Lúky, južne od Levoče, v nadmorskej výške 472 m n. m.

*Obce:* osada Bukovinka, Dlhé Stráže (okrajom)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Levoča
Klčovský potok

**Klčovský potok** je potok na Spiši, preteká územím okresov Levoča a Spišská Nová Ves. Je to ľavostranný prítok Hornádu a má dĺžku 18 km. Na hornom toku, severne od obce Klčov, bola vybudovaná malá vodná nádrž.

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočské planiny, v lokalite Homôlka juhovýchodne od obce Uloža v nadmorskej výške okolo 715 m n. m.

*Smer toku:* po obec Klčov na juh, potom sa oblúkom stáča na východ, v blízkosti Spišského Podhradia mení smer toku opäť na juh až po obec Bystrany, odtiaľ k ústiu na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelok Levočské planiny, časť Levočské úboče, 2.Hornádska kotlina, podcelky Podhradská kotlina, Medvedie chrbty a Hornádske podolie

*Prítoky:* sprava Lúčny potok, Katúnsky potok, zľava Kapustnica a potok z oblasti Sivej Brady.

*Ústie:* do Hornádu na území mesta Spišské Vlachy v nadmorskej výške približne 379 m n. m.

*Obce:* Klčov, Nemešany, Baldovce, Bystrany a Spišské Vlachy

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Levoča
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Olvár

**Olvár** je potok v Honte, na území okresov Veľký Krtíš a Levice. Je to pravostranný prítok Ipľa a má dĺžku 18,5 km.

*Prameň:* v Krupinskej planine, v podcelku Dačolomská planina, na území obce Hrušov na západných stráňach Kostolného vrchu (454,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 405 m n. m.

*Smer toku:* po sútok s Klenianskym potokom prevažne na juhozápad, odtiaľ k sútoku s Berinčekom na juh, potom opäť na juhozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Krupinská planina, podcelok Dačolomská planina, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Ipeľská pahorkatina, časť Ipeľská niva

*Prítoky:* sprava občasný tok z oblasti Hrabového vŕšku, zľava Kleniansky potok (237,5 m n. m.), Berinček

*Ústie:* do Ipľa na území mesta Šahy (pri časti Tešmák) v nadmorskej výške okolo 123 m n. m.

*Obce:* kopanice obce Hrušov, Tešmák

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Levice
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Veperec

**Veperec** je potok v Honte, preteká územím okresov Krupina a Levice. Je to pravostranný prítok Štiavnice a má dĺžku 18 km.

*Prameň:* v Štiavnických vrchoch, v podcelku Sitnianske predhorie, na východných svahoch vrchu Malý Gregor (480,8 m n. m.) v nadmorskej výške cca 430 m n. m.

*Smer toku:* najprv na juh, ďalej na krátkom úseku na juhozápad, potom opäť na juh, od obce Hontianske Moravce k ústiu viac-menej na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1. Štiavnické vrchy, podcelok Sitnianske predhorie, 2. Podunajská pahorkatina, podcelok Ipeľská pahorkatina

*Prítoky:* sprava občasný tok z doliny Studenec, Súdovský potok (161,5 m n. m.), Trstiansky potok (141,0 m n. m.), zľava prítok z lokality Močiar, Lišovský potok, prítok (135,5 m n. m.) spod Starej hory (222,8 m n. m.)

*Ústie:* do Štiavnice pri obci Hokovce v nadmorskej výške okolo 132 m n. m.

*Obce:* Súdovce, Hontianske Moravce a Hokovce

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Vodné toky v okrese Levice
Kategória:Ladzany
Kategória:Lišov (okres Krupina)
Kategória:Súdovce
Kategória:Hontianske Moravce
Kategória:Hokovce
Vrbovok

**Vrbovok** je potok v Honte, na území okresu Krupina. Je to pravostranný prítok Litavy a má dĺžku . Na strednom toku boli vybudované dve vodné nádrže, Kozí Vrbovok a Čabradský Vrbovok. Na dolnom toku sa výrazne zarezáva do sopečného podložia Krupinskej planiny a formuje úzku a hlbokú dolinu bez bočných prítokov, ale s početnými výmoľmi.

*Prameň:* v Krupinskej planine, v podcelku Závozská vrchovina, severozápadne od obce Senohrad v lokalite Prepoštovica v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* prevažne na juhozápad, na dolnom toku na juh

*Geomorfologické celky:* Krupinská planina, podcelok Závozská vrchovina (v pramennej oblasti), na ďalšom toku oddeľuje podcelky Dačolomská planina na východe a Bzovícka pahorkatina na západe

*Prítoky:* zľava Náklo, z oblasti Repísk, z oblasti Hrnčiarky, sprava iba krátke prítoky

*Ústie:* do Litavy pri samote Krížanka, severovýchodne od obce Plášťovce, v nadmorskej výške 

*Obce:* Horné Mladonice, Zemiansky Vrbovok, Kozí Vrbovok a Čabradský Vrbovok

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Krupinice
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Horné Mladonice
Kategória:Dolné Mladonice
Kategória:Jalšovík
Kategória:Kozí Vrbovok
Kategória:Horný Badín
Kategória:Dolný Badín
Kategória:Čabradský Vrbovok
Kategória:Drienovo
Kategória:Selce (okres Krupina)
Kategória:Medovarce
Kategória:Rykynčice
Kategória:Plášťovce
Pravica

**Pravica** môže byť:

* pravá ruka
* pravá strana
* v politológii: označenie časti politického spektra, pozri pravica (politika)
* obec na Slovensku, pozri Pravica (okres Veľký Krtíš)
Oxid dusnatý

**Oxid dusnatý** je anorganická chemická zlúčenina, jeden z oxidov dusíka. Skladá sa z jedného atómu dusíka a jedného atómu kyslíka, ktoré sú spojené dvojitou väzbou.

Oxid dusnatý je radikál, je veľmi reaktívny. Na vzduchu sa zlučuje s kyslíkom za vzniku oxidu dusičitého.

## Produkcia NO
V malej miere sa NO uvoľňuje prirodzene z rastlín, ale vypúšťajú ho do vzduchu hlavne výfuky automobilov a komíny tepelných elektrární. Po reakcii s kyslíkom tvorí oxid dusičitý a s kombináciou s vodou kyselinu dusičnú. Takto NO prispieva k tvorbe kyslých dažďov. Čiastočne tiež poškodzuje ozón.

Priemyselne sa vyrába oxidáciou amoniaku:

:4 NH3 + 5 O2 → 4 NO + 6 H2O.

Je medziproduktom pri výrobe kyseliny dusičnej.

## Chemické vlastnosti
Mierne rozpustný vo vode, ale nereaguje s ňou. Silné oxidačné činidlo. Reaguje s kovmi, aj s mnohými organickými látkami. S kyslíkom reaguje na oxid dusičitý:

:2 NO + O2 → 2 NO2

S halogénmi reaguje na nitrosyly:

:NCl3 + 2 NO → ClNO + N2O + Cl2,
:XeF2 + 2 NO → 2 FNO + Xe.

Reakciou s hydroxidmi alkalických kovov vzniká oxid dusný a dusík:

:2 MOH + 4 NO → 2 MNO2 + N2O + H2O,
:4 MOH + 6 NO → 4 MNO2 + N2 + 2 H2O.

## NO v rastlinách
NO v rastlinách je signálnou látkou. Produkuje sa pomocou nitric oxid- syntázy (NOS), ktorá sa však odlišuje od enzýmu s podobnou funkciou známeho u živočíchov. Okrem toho ho produkuje nitrát reduktáza a to jednak cytoplazmatická a jednak membránovo viazaná (druhá za pomoci nitrit NO reduktázy). Produkcia NO pomocou nitrát reduktáz podlieha zmenám počas dňa, pričom cytoplazmatická je aktívnejšia cez deň, a membránovo viazaná v noci. Význam týchto rytmov nie je známy. NO v rastlinách pôsobí hlavne proti oxidačnému stresu.

## Použitie
NO sa požíva v medicíne, ale má výrazné vedľajšie účinky.

## Iné projekty

Kategória:Zlúčeniny dusíka
Dusnatý
Dusnatý
Kategória:Fyziológia rastlín
Jalšovík (potok)

**Jalšovík** je vodný tok na Krupinskej planine, na území Hontu, v okrese Krupina. Je to ľavostranný prítok Krupinice a má dĺžku 15 km.

*Prameň:* v Krupinskej planine, v podcelku Závozská vrchovina, v lokalite Pod Žobrákom severne od obce Horné Mladonice v nadmorskej výške okolo 565 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na juhozápad

*Geomorfologické celky:* Krupinská planina, podcelky Závozská vrchovina a Bzovícka pahorkatina

*Prítoky:* jediným významným prítokom je pravostranný Čekovský potok

*Ústie* do Krupinice západne od obce Dolný Badín v nadmorskej výške 201,8 m n. m.

*Obce:* Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Horný Jalšovík a Dolný Jalšovík

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Krupinice
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Horné Mladonice
Kategória:Dolné Mladonice
Kategória:Jalšovík
Kategória:Bzovík (okres Krupina)
Kategória:Uňatín
Kategória:Horný Badín
Kategória:Dolný Badín
Staurikosaurus

**Staurikosaurus** bol dva metre dlhý dravec, primitívny dinosaurus žijúci pred približne 227 miliónov rokov na území dnešnej Brazílie. Známy je z nekompletných pozostatkov. Disponoval na teropóda pomerne dlhým krkom s malou hlavou a archaickými päťprstými končatinami. Niektoré prsty však mal zakrpatené. Nohy tak mali funkčne len trojpsté chodidlo. Jediný druh je **Staurikosaurus pricei**.

## Opis
Staurikosaurus bol malý, asi 2,25 m dlhý, 80 cm vysoký a 30 kg vážiaci dvojnohý predátor. Tento ľahko stavaný dravec mal podobne ako jeho blízki príbuzní (napr. rod Herrerasaurus), tenký, ohybný krk a štíhle dlhé nohy, vďaka čomu mohol byť pomerne dobrým bežcom. Dlhý chvost vyvažoval hmotnosť prednej časti tela. Medzi jeho korisť pravdepodobne patrili rynchosaury (napr. Hyperodapedon) a malé vtákopanvové dinosaury.

## Nález a pomenovanie
Staurikosaurus bol objavený a opísaný v súvrství Santa Maria v Rio Grande do Sul v roku 1970 americkým paleontológom Edwinom H. Colbertom. Pomenovaný bol podľa súhviezdia Južný kríž. Druhové meno bolo zvolené na počesť brazílskeho paleontológa Llewellyna Ivora Prica, ktorý pracoval v American Museum of Natural History. Zriedkavosť pozostatkov tohto dinosaura môže byť výsledkom toho, že bol dosť neobyčajný, alebo, že žil v lesnom prostredí, kde sa fosílie len málokedy zachovajú.

## Galéria

Súbor:Staurikosaurus BW.jpg|Rekonštrukcia výzoru.
Súbor:Human-staurikosaurus size comparison.svg|Veľkostné porovnanie s človekom.


## Referencie

## Pozri aj
* Herrerasaurus

Kategória:Plazopanvové dinosaury
Kategória:Triasové dinosaury
Kategória:Dinosaury z Južnej Ameriky
Koloman Gögh

[náhľad|Hrob Kolomana Gögha na bratislavskom cintoríne [Cintorín Slávičie údolie|Slávičie údolie]]
**Koloman Gögh** (* 7. január 1948, Kladno – † 11. november 1995, Gattendorf, Rakúsko) bol česko-slovenský futbalový reprezentant, majster Európy 1976, 3. na ME 1980. 

V rokoch 19631966 sa učil za zámočníka, v rokoch 19771979 študoval na chemickej priemyslovke v Bratislave, v rokoch 19771980 študoval na Vysokej škole telesnej výchovy v Bratislave, kde získal diplom futbalového trénera.

V Kolárove začal svoju hráčsku kariéru, *FK Kolárovo* pomenoval po ňom futbalový štadión *Štadion Kolomana Gögha* http://www.obfzkomarno.sk/kolarovo/foto/photos/photo1.html .

## Hráčska kariéra
Najlepšie roky strávil v Slovane. Tu získal dva tituly majstra Česko-Slovenska v rokoch 1974 a 1975, dvakrát získal so Slovanom česko-slovenský pohár. Za Slovan odohral 225 zápasov. Vrcholom jeho kariéry bol zisk titulu Majstra Európy v Belehrade v roku 1976, v semifinále aj vo finále hral plných 120 minút. Po štyroch rokoch bol na Majstrovstvách Európy bronzový. Za Česko-Slovensko hral 55-krát a dal jeden gól.

* Družstevník Kolárovo (19561963) 
* Spartak Komárno (19631967)
* Dukla Holešov (19671969)
* Vagónka Poprad (19691970)
* ŠK Slovan Bratislava (19701980)
* VÖEST Linz (19801982)
* DAC Dunajská Streda (19821984)

## Trénerská kariéra
Trénerskú kariéru začal Gögh v Dunajskej Strede. Bol asistentom trénera v Slovane a potom hráč a tréner v Gols v Rakúsku. Tragicky zahynul pri autonehode.

* DAC Dunajská Streda (19821984) – tréner a hráč
* FK Slovan Bratislava (19841986) – asistent trénera
* SV Gols (19861995) – tréner a hráč

## Externé odkazy
*Reprezentačná štatistika 
*Gögh na Slovane Bratislava

Kategória:Česko-slovenskí futbalisti
Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Slovenskí futbaloví tréneri
Kategória:Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 1976
Kategória:Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 1980
Kategória:Majstri Európy vo futbale
Kategória:Slovenské osobnosti maďarského pôvodu
Kategória:Obete cestných dopravných nehôd
Kategória:Osobnosti z Kladna
Medzistavcový kĺb

**Medzistavcový kĺb** (lat. *articulatio intervertebralis*) je pohyblivé spojenie medzi susediacimi stavcami chrbtice, ktorého základom sú párové medzistavcové výbežky (lat. *processus articulares*). Je to párový kĺb. Kĺbne plochy majú rôzny tvar podľa oblastí chrbtice a majú i individuálnu variabilitu.

Kĺbne puzdrá medzistavcových kĺbov sú pomerne voľné, najviac v oblasti krčnej chrbtice. Ich mediálne strany naliehajú na žlté väzy (lat. *ligamenta flava*). Do kĺbnej štrbiny zasahuje synoviálna membrána z vnútornej výstelky kĺbneho puzdra a vytvára tak štruktúru podobnú meniskom – jej úlohou je vyrovnávať povrch priľahlých kĺbnych plôch. Ich útlak môže vyvolávať bolesti chrbtice.

Medzistavcové kĺby krčnej chrbtice sú zásobované krvou z vertebrálnej tepny (lat. *arteria vertebralis*), hrudnej chrbtice zo zadných vetvičiek medzirebrových tepien (lat. *rami dorsales arteriae intercostales*) a bedrovej chrbtice zo zadných vetvičiek bedrových tepien (lat. *rami dorsales arteriae lumbales*).
Inerváciu zabezpečujú zadné vetvičky príslušných miechových nervov.

## Zdroj

Čihák, R.: *Anatomie*

Kategória:Anatómia
Jozef Nodžák

**Jozef Nodžák** (* 19. marec 1946, Slanica – † 28. august 2017, Trstená) bol slovenský herec, moderátor a detský zabávač.

## Životopis
V 80. rokoch 20. storočia pôsobil ako redaktor hlavnej redakcie vzdelávacích programov v bratislavskom štúdiu Česko-slovenskej televízie. Spolupodieľal sa na úspešnej výchovno-vzdelávacej detskej relácii *[[Detektív Karol]]*.

V 90. rokoch sa stal známym pod pseudonymom **Majster N**. V detskej relácii Slovenskej televízie *[[Crn-crn]]* vystupoval ako detský zabávač. Hravou formou realizoval rôzne fyzikálne pokusy. Neskôr uvádzal svoju samostatnú reláciu.

Jozef Nodžák zomrel vo veku 71 rokov po ťažkej chorobe.

### Spolupráca s ŠtB
Podľa registračných protokolov ŠtB archivovaných Ústavom pamäti národa bol v rokoch 19801987 vedený ako agent ŠtB s krycími menami *Rómeo* a *Orava*. Nodžák na túto tému uviedol: *"Považujem to za hlúposť, ku ktorej sa nechcem vyjadrovať."* a dodal, že jeho matka bola Američanka a sám študoval na univerzite v Nemecku.

## Relácie
* *IQ*
* *[[Detektív Karol]]*
* *Crn Crn*
* *Objavy Majstra N*

## Diskografia
* 1998: *Disco Show Majster N* (MC-CD)
* 2002: *Prekvapenie – [[Melódia (zbor)|Melódia]] a Majster N* -, CD
* 2003: *Hity Majstra N* – (MC-CD)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Osobnosti zo Slanice
Kategória:Slovenskí televízni herci
Kategória:Slovenskí moderátori
Kategória:Slovenskí televízni moderátori
Kategória:Slovenskí humoristi
Kategória:Agenti ŠtB
Ľuboš Hajdúch

**Ľuboš Hajdúch** (* 6. marec 1980, Levice) je profesionálny slovenský futbalový reprezentačný brankár, momentálne hrajúci za RFC Kaposvár v maďarskej najvyššej súťaži. Pochádza z mesta Levice v nitrianskom kraji.

Hajdúch sa blysol v reprezentácií v zápase na Stade de France proti , ktorý Slovensko vyhralo 2-1.

## Referencie

## Externé odkazy
* Ľuboš Hajdúch na national-football-teams.com

Kategória:Narodenia v 1980
Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Hráči MFK Ružomberok
Q

**Q** je sedemnáste písmeno latinskej abecedy, ktoré vytvára zvuk "kv" alebo "kw".

**Q** je odvodené od starogréckeho písmena koppa.

**Q** môže byť:
* v matematike: označenie pre množinu racionálnych čísel (\mathbb{Q})
* vo fyzike:
** značka pre fyzikálnu veličinu elektrický náboj (*Q*)
** značka pre fyzikálnu veličinu teplo (*Q*)
** neuznávaná jednotka hmotnosti *metrický cent* (q)
* v šachu označenie dámy v anglickej notácii
* v bridži a iných kartových hrách označenie dámy
* fiktívna postava série o Jamesovi Bondovi, pozri Q (postava)
* postava v televíznej a filmovej sérii Star Trek, pozri Q (Star Trek)
* v ekonómii označenie množstva (Quantity)
* britský hudobný časopis, pozri Q (časopis)

## Pozri aj
* Q kód

## Iné projekty

Kategória:Písmená latinskej abecedy
Bohuš Bodacz

**Bohuš Bodacz** (pseudonymy **Marek, Hron, Bohumil Machytka**) (* 1. marec 1955, Bratislava – † 18. máj 2020) bol slovenský spisovateľ, literárny kritik a publicista.

## Životopis
V rokoch 1974 – 1978 vyštudoval odbor etnografia a folkloristika na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Po ukončení štúdia pracoval v rokoch 1978 – 1986 ako odborný redaktor a editor vydavateľstva Obzor, v rokoch 1986 – 1991 ako redaktor a šéfredaktor časopisu Osvetová práca, v rokoch 1991 – 1999 ako redaktor a zástupca šéfredaktora periodika Literárny týždenník, v rokoch 1999 – 2000 ako redaktor časopisu Slovo, od roku 2000 do roku 2012  bol redaktorom vo vydavateľstve *Iura edition* v Bratislave. Od roku 2012 pracoval vo vydavateľstve C. H. Beck.

## Tvorba
Venoval sa písaniu poézie, prózy, scenárov dokumentárnych filmov s literárnou tematikou a recenzií, ktoré publikoval v rôznych časopisoch (Literárny týždenník, Nové knihy, Knižná revue, Romboid, Slovenské pohľady, Smena, Práca a i.). Vo svojich recenziách sa zameriaval na americkú, poľskú a juhoslovanskú literatúru; v súčasnej slovenskej literatúre sa venoval najmä prozaickým dielam. 

## Dielo
*1998 – *Skryté galérie*
*1999 – *Premeny ohňa*, dvojportréty súčasných prozaikov (spoluautor B. Šikula)
*2000 – *Pokoj noci*
*2001 – *Strážca tajomstva v krajine bláznov*
*2004 – *Polnočná žena*
*2010 – *Nuda v krematóriu*

Kategória:Narodenia 1. marca
Kategória:Narodenia v 1955
Kategória:Úmrtia 18. mája
Kategória:Úmrtia v 2020
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Lev Bukovský

Prof. RNDr. **Lev Bukovský**, DrSc. (* 9. september 1939, Podkriváň – † 30. november 2021, Košice) bol slovenský matematik, ktorý sa zaoberal hlavne teóriou množín. Bývalý rektor Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach, bývalý predseda Akreditačnej komisie.

## Životopis
Jeho otec bol členom Demokratickej strany, po roku 1948 bol politickým väzňom. Žil v malebnej dedinke Podkriváň na strednom Slovensku okres Detva. Napriek tomu sa Lev Bukovský dostal na vysokú školu, keďže vyhral celoslovenské kolo matematickej olympiády. Vyštudoval matematickú analýzu na Prírodovedeckej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Vedeckú hodnosť získal na Karlovej univerzite v Prahe vo vednom odbore Algebra a teória čísel. Za profesora bol inaugurovaný v roku 1984. Jeho vedecká činnosť bola zameraná na teóriu množín a matematickú logiku s dôrazom na aplikáciu v iných matematických oblastiach. Jeho výsledky v oblasti teórie množín sú uvádzané vo vysokoškolských učebniciach po celom svete. Napísal viac ako 40 pôvodných vedeckých prác. V rokoch 19911996 bol rektorom UPJŠ Košice. Bol riadnym členom – akademikom Európskej akadémie vied a umení v Salzburgu.

## Hlavné vedecké výsledky
* redukcia kardinálnej aritmetiky na funkciu gimel
* modely teórie množín pre zmenu konfinality, vlastnosti minimality takýchto modelov
* aplikácie teórie množín a jej modelov v topológii, v teórii miery a v reálnej analýze
* všeobecná charakterizácia generických rozšírení modelov teórie množín
* vlastnosti topologických priestorov nerozlišujúcich rôzne typy konvergencie postupností reálnych funkcií
* všeobecná teória tenkých množín harmonickej analýzy

## Funkcie
* člen Vedeckej rady Prírodovedeckej fakulty UPJŠ a Vedeckej rady UPJŠ,
* bol členom Vedeckej rady UK Bratislava
* bol členom Akademického sněmu Akademie věd ČR
* 19962000 predseda Slovenskej matematickej spoločnosti.
* bol predsedom Akreditačnej komisie
* bol vedúci Katedry matematickej informatiky
* bol rektorom UPJŠ
* člen Akademického senátu UPJŠ.
* člen Správnej rady Nadácie Michala Kováča a Václava Havla.
* člen správnej rady Nadácie otvorenej spoločnosti
* bol rektorom Vysokej školy medzinárodného podnikania ISM Slovakia v Prešove

## Ceny
* 1996 Cena mesta Košice
* 1999 Krištáľové krídlo
* 2004 Cena predsedu Košického samosprávneho kraja
* 2015 Veľká medaila sv. Gorazda

## Knihy
* Štruktúra reálnej osi. Veda, Bratislava 1979
* Množiny a všeličo okolo nich. UPJŠ, Košice, 2005 ISBN 80-7097-578-4
* The Structure of the Real Line, Springer – Birghäuser, Basel 2011 ISBN 978-3-0348-0005-1

## Referencie

## Externé odkazy
* Diela Leva Bukovského v súbornom katalógu Slovenskej národnej knižnice

Kategória:Slovenskí matematici
Kategória:Držitelia Krištáľového krídla
Kategória:Rektori Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach
Kategória:Absolventi Prírodovedeckej fakulty Univerzity Komenského
Kategória:Osobnosti z Podkriváňa
Adaptácia

**Adaptácia** môže byť:
* všeobecne: 
** prispôsobenie, prispôsobovanie
** úprava niečoho na nové účely
* v umení: prepracovanie dramatického alebo literárneho diela pre film, rozhlas alebo televíziu, pozri Adaptácia (zmena žánru)
* v textológii: rôzne obsahové a formálne úpravy textu
* v teórii prekladu: úprava originálneho textu približujúca text novému čitateľovi
* v stavebníctve: prispôsobenie objektu novému účelu, spravidla z dôvodu nových prevádzkových požiadaviek a spravidla pri zachovaní pamiatkovej podstaty objektu, no s použitím nových účelových zariadení, pozri adaptácia (stavebníctvo)
* v biológii:
** prispôsobenie sa organizmu podmienkam životného prostredia, pozri adaptácia (biológia)
** vlastnosti, ktoré vznikli procesom adaptácie (predošlý bod), a to morfologické, fyziologické a/alebo etologické vlastnosti
* v etnografii: prispôsobenie alebo pretvorenie prejavov národnej kultúry tak, aby lepšie slúžili v zmenených podmienkach spôsobu života, pozri adaptácia (etnografia)
* v psychológii: prispôsobovanie ako všeobecná psychická schopnosť prejavujúca sa početnými kvalitatívne aj kvantitatívne odlišnými procesmi a činnosťami (napr. jednoduchými orientačne regulačnými aktivitami, asimilačnými a akomodačnými procesmi myslenia), pozri adaptácia (psychológia)
* v sociológii: 
** všeobecne prispôsobenie človeka novým podmienkam (napr. zmena zamestnania)
** skrátene sociálna adaptácia 
* v zmyslovej fyziológii a neurológii: prispôsobenie sa vplyvu stimulácie alebo zmena citlivosti zmyslových buniek na stimuláciu, pozri zmyslová adaptácia
* v lekárstve: adaptačný syndróm
* schopnosť zraku prispôsobiť sa podmienkam osvetlenia, pozri adaptácia oka
* v medzinárodnom súkromnom práve: spôsob odstránenia neprijateľných dôsledkov vyplývajúcich z disharmónie právnych poriadkov (ktoré treba použiť pre rôzne súčasti určitého rámca právnych vzťahov), ktorý spočíva v prispôsobení aplikovaného práva nezvyčajnej situácii, pozri adaptácia (právo)
* v kybernetike: využívanie schopnosti adaptácie živých organizmov na zmenu okolitého prostredia v technických systémoch, pozri adaptácia (kybernetika)
* v automatizácii: proces prispôsobovania systému zmenám uskutočňujúcim sa vnútri alebo mimo systému
* film z roku 2002, pozri Adaptácia (film)

## Pozri aj
*chromatická adaptácia

## Zdroj
* pre adaptáciu v kybernetike, etnografii, textológii, teórii prekladu, zmyslovej fyziológii a neurológii:
Alfa verzia

**Alfa verzia** je testovacia verzia softvéru, ktorý je v skorom štádiu testovania. Neodporúča sa na iné činnosti, ako je testovanie vývojármi. Po odhalení základných chýb sa program presunie do beta verzie.

Kategória:Verzie softvéru
Beta verzia

**Beta verzia** je testovacia verzia softvéru. Beta testeri odhaľujú chyby a následne ich opravujú, alebo o nich informujú vývojárov. Po odhalení chýb sa program presunie do release candidate.

Kategória:Verzie softvéru
Kancelársky balík

[thumb|[OpenOffice.org Writer]]

**Kancelársky balík** je softvérový balík, obsahujúci programy na vykonávanie bežných kancelárskych činností. Najčastejšie sú to textový procesor, tabuľkový kalkulátor a program na tvorbu prezentácií. 

Novšie resp. obsiahlejšie kancelárske balíky dosahujú aj e-mailového klienta, program na tvorbu webových stránok a program na prácu s databázami. 

V súčasnosti je najrozšírenejší Microsoft Office, ktorý využíval proprietárny formát súborov, ktorý sa stal *de facto* štandardom.  Microsoft Office pred Office 2007 používal proprietárne formáty súborov založené na OLE Compound File Binary Format. To nútilo používateľov, ktorí zdieľali súbory, aby prijali rovnakú softvérovú platformu. V roku 2008 Microsoft bezplatne sprístupnil na stiahnutie celú dokumentáciu pre binárne formáty Office a udelil všetky prípadné patentové práva na používanie alebo implementáciu tohto binárneho formátu v rámci Open Specification Promise. Schopnosť čítať súbory vytvorené programami Microsoft Office sa de facto stala nutnou podmienkou pre všetky ostatné kancelárske balíky. 
 
Najznámejšie kancelárske balíky sú:
* Microsoft Office (Word, Excel, PowerPoint, Access, ...)
* Google workspace (Google docs, Google sheets, Google slides, Google forms) 
* OpenOffice.org (Writer, Calc, Draw, Impress, Base, ...)
* LibreOffice (odnož OpenOffice.org)
* WordPerfect Office (od Corel Corporation, obsahuje CorelDraw)
* KOffice

Online:

*Gsuite
*Zoho Office Suite

Už nevyvíjané kancelárske balíky:
* StarOffice (posledná verzia z roku 2010)
*PC Suite 602 (posledná verzia z roku 2006)
Národný cintorín v Martine

**Národný cintorín v Martine** je miestom posledného odpočinku mnohých významných osobností slovenského života. Nachádza sa v centre mesta na Sklabinskej ulici. Bol založený koncom 18. storočia pôvodne ako mestský cintorín. V roku 1967 bol vyhlásený za Národný cintorín a národnú kultúrnu pamiatku. Svoj celonárodný význam si získal v druhej polovici 19. storočia, keď bola starostlivosť oň zverená Matici slovenskej. Martin ako miesto Národného cintorína nebol vybraný náhodne, v 19. storočí bol totiž strediskom slovenskej kultúry.

## História
Založenie cintorína súviselo s osvietenskými reformami 18. storočia. V roku 1785 bol vykonaný súpis cintorínov a krýpt. Z tohto dokumentu je známe, že cintorín v Martine založili pred piatimi rokmi a toto je zatiaľ prvý známy doklad o jeho existencii. Prvým Martinčanom, o ktorom je správa, bol Ján Lauček. Cintorín slúžil aj pre obyvateľov priľahlých obcí Jahodníky, Tomčany a Dolina (dnes už mestské časti). Cintorín sa pomaly zapĺňal, preto sa v roku 1865 po dohode s rodinou Révaiovcov rozšíril o ďalší pozemok. No i tento priestor sa čoskoro zaplnil. A tak 8. júla 1903 za richtára Samuela Šimka mesto kúpilo od baróna Júliusa Révaia za 1000 korún pozemok s výmerou 1 katastrálneho jutra na rozšírenie cintorína. O krátky čas, v roku 1909, v obecnom zastupiteľstve rokovali o kúpe ďalšieho pozemku, ktorého vlastníkom bol taktiež barón Július Révai. Išlo o malý kus zeme na zarovnanie pôdorysu cintorína, ktorý kúpili za 300 korún. Uvedenému vývinu zodpovedajú mapové zobrazenia cintorína z rôznych období. Po takýchto krokoch nadobudol dnešné rozmery. Po ďalšom mapovaní v roku 1912 bol do pozemkovej knihy zapísaný ako parcela č. 1878/1 s výmerou 23 580 m2.

Cintorín dnes tvoria dve parcely a jeho plochu rozdeľujú hlavné uličky do šiestich blokov.

## Zoznam pochovaných

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna webová stránka Národného cintorína v Martine

## Zdroje
* http://urda.blog.sme.sk/c/123704/Narodny-cintorin-v-Martine-2.html http://urda.blog.sme.sk/c/111174/Narodny-cintorin-v-Martine-1.html Fotogaléria
* Slovenský sprievodca po Národnom cintoríne v Martine Jarmila Matejková, František Zboray - 10. júna 2003
* Zdenko Ďuriška: *Národný cintorín v Martine*. Matica slovenská, Martin 2007. ISBN 978-80-7090-800-6 str. 10-13,316-321
* Národný cintorín v Martine na www.findagrave.com (anglicky)

Kategória:Cintoríny na Slovensku
Kategória:Turiec (región)
Kategória:Národné kultúrne pamiatky na Slovensku pred rokom 2002
Kategória:Stavby v Martine
Kategória:Národné inštitúcie
Martin