Hontianska župa (Uhorsko)

náhľad|Hontianska župa, 1. vojenské mapovanie, okolo r. 1780

**Hontianska župa** resp. **Hontianska stolica** resp. **Hontiansky komitát** (namiesto slova Hontianska/-y môže byť staršie slovo **Hontská/-ý**; iný názov: **Hont**; maď. *Hont(h) vármegye* alebo *Hont(h)*, nem. *Komitat Hont* alebo *Honter Gespanschaft* alebo *Hont*, lat. *Comitatus Hont(h)ensis* alebo *Honthum*) bola župa resp. stolica resp. komitát v Uhorsku. Na jej území je v súčasnosti oficiálny turistický región s totožným názvom.

Od 15. storočia sa niekedy (najmä keď do župy patril aj Malohont) terminologicky rozlišovali dve časti:
***[[Malohont]]** (maď. Kis-Hont, nem. Klein-Hont; v časoch samostatnosti Malohontu administratívne: **Malohontská/Malohontianska stolica**) 
***Veľkohont** (maď. Nagy-Hont, nem. Groß-Hont; administratívne Hontianska/Hontská stolica alebo **Veľkohontská/Veľkohontianska stolica**): t.j. Hont okrem Malohontu, čiže časť Hontu západne od Novohradskej župy

## Uhorský komitát/stolica/župa
Hontianska župa susedila s Tekovskou, Zvolenskou, Novohradskou, Peštiansko-Pilišsko-Šoltsko-Malokumánskou  (*Pest-Pilis-Solt-Kiskun*) a Ostrihomskou župou. Hontianskou župou pretekali rieky Krupinica a Ipeľ. Rozloha Hontu v roku 1910 bola 2 633 km².

thumb|Hontianska župa na južnom Slovensku

### Centrum
Administratívnym centrom Hontu bol Hontiansky hrad. V stredoveku však hontianska šľachta často snemovala spolu s novohradskou šľachtou v Balážskych Ďarmotách. Do roku 1497 zasadala stoličná sedria prevažne v Ipeľskom Predmostí. Počas tureckých výbojov stolica nemala trvalé sídlo. Od polovice 16. storočia zasadala sedria v Krupine (vtedy táto patrila do Zvolenskej stolice). V rokoch 1725 - 50 boli centrom stolice Sebechleby, od roku 1751 do konca 18. storočia Kemence. Po požiari stoličného domu sa centrom stolice stali Šahy (po maďarsky *Ipolyság*).

### Rody vládnucich županov
Na čele stolice sa striedali členovia významných šľachtických rodín Hontu, od roku 1711 post hlavného župana dedične zastávali členovia rodu Koháriovcov (Koháry).

### Dejiny
*Hontiansky komitát* vznikol v 11. storočí odčlenením od Novohradského komitátu. Do konca 13. storočia sa komitát zmenil na *šľachtickú (zemiansku) stolicu*. Na prelome 13. a 14. storočia sa k Hontu pripojil Rimavský komitát (Malohont), ktorý však s Hontom priamo nesusedil, čo ustavične viedlo k sporom medzi šľachtou obidvoch častí stolice.

V rokoch 1552 (dobytie hradu *Drégely*) až 1682 väčšinu územia stolice obsadili turecké vojská a pripojili ju k Novohradskému sandžaku. Turecké územie siahalo až ku Krupine, ktorú však Turci nikdy nezískali a do okolia Banskej Štiavnice. Cisárske vojská oslobodili hrad Drégely už v roku 1593, neskôr Novohrad, a v roku 1595 Vyšehrad a Ostrihom. Turci však vo výbojoch pokračovali aj po porážke v pätnásťročnej vojne (Žitavský mier roku 1606) a získali územie približne po spojnicu Hontianske Nemce - Pukanec. Turci boli vyhnaní až po porážke pri Nových Zámkoch roku 1685.

V roku 1877 bola k *Hontianskej župe* pripojená Krupina. Najvýznamnejším mestom stolice bola Banská Štiavnica, ktorá bola roku 1787 druhým najväčším slovenským mestom s počtom obyvateľov 18 926.

### Národnosti
Hont v 19. storočí obývali prevažne Slováci a Maďari, etnická hranica medzi nimi prebiehala severne od rieky Ipeľ. Slováci však tvorili aj jazykové ostrovy v maďarskom etnickom priestore na juhu stolice. Nemci mali prevahu len v Banskej Štiavnici a Banskej Belej.

### Okresy
V stredoveku sa Hontianska stolica delila na štyri *[[slúžnovský okres|slúžnovské okresy]]*:
* Bátovský (*Processus Bathensis*)
* Banskoštiavnický (*Processus Schemnicziensis*)
* Bzovícky (*Processus Bozokiensis*)
*Malohont

Po pripojení Malohontu ku Gemeru roku 1802 sa vytvoril štvrtý okres na východ a juh od Ipľa:
* Ipeľský (*Processus Ipolyitanus*)

V roku 1910 sa Hontianska župa delila na tieto *okresy*: 
* Šahy
* Krupina
* Bátovce
* Vinica
* Vámosmikola (v súčasnosti v Maďarsku)
* Szob (v súčasnosti v Maďarsku)

* *Municipiálne mesto*: 
** Banská Štiavnica, aj spolu s Banskou Belou

* *Mesto so zriadeným magistrátom*:
** Krupina

## Slovenská župa
*Viac v článku [[Hontianska župa (Česko-Slovensko)]].*

V roku 1918 (potvrdené roku 1920 Trianonskou zmluvou) sa 82% územia Hontianskej župy stalo súčasťou Česko-Slovenska, zvyšok pripadol Maďarsku. 

Hontianska župa v Česko-Slovensku existovala do roku 1922. 1. januára 1923 v plnom rozsahu zanikla a jej územie bolo rozdelené medzi novovzniknutú Zvolenskú a Nitriansku (veľ)župu. V roku 1928 bolo župné zriadenie na území Slovenska úplne zrušené.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam obcí Hontianskej župy
* Hontianska župa (Česko-Slovensko)
* Hont (slovenský región)
* Hont (maďarský región)
* Malohont

## Iné projekty

Kategória:Hont
Kategória:Župy v Uhorsku