Kyjev

**Kyjev** (do roku 1966: *Kijev*; , , , ) je hlavné a najväčšie mesto Ukrajiny, správne stredisko Kyjevskej oblasti.

Mesto leží na rieke Dneper v severnej časti krajiny. Má rozlohu 847&nbsp;km2 a 2,95 milióna obyvateľov (2022). Kyjevská aglomerácia má 4,07 milióna obyvateľov. Je to dopravná križovatka a centrum elektrotechnického priemyslu.

## Názov
### Etymológia
V starej ruštine (t.j. v stredovekom jazyku, ktorý je priamym predchodcom okrem iného dnešnej ruštiny a ukrajinčiny) znie najstarší doložený tvar názvu mesta Кыѥвъ či Кыевъ (oboje: Kyjev), od 13. storočia aj Киевъ či Кiевъ (oboje: Kijev). Súčasný kodifikovaný slovenský (a český) názov tohto mesta teda zodpovedá najstaršiemu doloženému domácemu názvu tohto mesta.

Etymológia názvu mesta je sporná. 

### Slovenský názov
V rokoch 19021931 a 19401966 slovenský kodifikovaný tvar znel *Kijev*. V rokoch 19311940 a potom znova od roku 1966 dodnes bol resp. je znova kodifikovaný tvar *Kyjev*. Zmena kodifikácie je v Pravidlách slovenského pravopisu z roku 1966 komentovaná nasledovne: „Zmenil sa spôsob písania miestneho mena Kijev na Kyjev (podľa zásad transkripcie z ukrajinčiny).“ M. Považaj k tejto zmene pravopisu z roku 1966 výslovne uvádza, že mäkké i sa v tomto názve písalo pod vplyvom ruštiny, zatiaľ čo tvrdé y bolo zavedené, lebo zodpovedá stavu v ukrajinčine.

Po začiatku ruskej invázie na Ukrajinu začali niektoré médiá aj na znak sympatií k brániacemu sa ukrajinskému národu používať názov *Kyjiv* (tzn. prepis zo súčasného ), no slovenské štandardizované exonymum ustanovené Úradom geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (podľa § 18 zákona č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii) je Kyjev.

## Poloha a prírodné podmienky
náhľad|Monastier svätého Michala
Historické centrum Kyjeva sa rozkladá na pahorkoch nad pravým (západným) brehom Dnepra, v 20. storočí vyrástli nové štvrte aj na ľavom brehu (napr. Darnyca, Podil). Reliéf mesta je dosť členitý, lesnaté pahorky sú od seba oddelené malými údoliami, zbiehajúcimi sa k Dnepru. Do Dnepra sa pri Kyjeve zľava vlieva rieka Desna, severne od mesta Dneper zadržuje veľká Kyjevská priehrada.

## Dejiny
náhľad|Ulica Chreščatik
Podľa legendy založili Kyjev traja bratia tak, že postavili tri hrady na troch pahorkoch.

Kyjev patrí k starobylým európskym mestám, nakoľko archeologické nálezy posúvajú jeho začiatky na prelom 5. a 6. storočia. V 9. až 12. storočí bol Kyjev sídelným mestom rozsiahlej Kyjevskej Rusi. Roku 988 prijal kyjevský veľkoknieža Vladimír I. kresťanstvo, ktoré sa odtiaľ šírilo medzi všetkých východných Slovanov, a Kyjev sa hneď stal jedným z hlavných centier kresťanskej kultúry. Počas 12. storočia sa štát rozpadol na viacero kniežatstiev a Kyjev začal strácať svoj pôvodný význam. Roku 1240 mesto spustošili mongolské vojská Batuchána. Od roku 1363 patril Kyjev Litovskému veľkokniežatstvu (od roku 1471 ako stredisko Kyjevského vojvodstva) a spolu s ním neskôr v rámci Lublinskej únie k poľsko-litovskej ríši. Od roku 1497 mal Kyjev samosprávu podľa magdeburského spôsobu. 

Po kozáckych povstaniach v polovici 17. storočia sa Kyjev dostal pod ruskú správu; jeho pridelenie Rusku definitívne potvrdil tzv. Večný mier z roku 1686. Od roku 1797 bol Kyjev strediskom rovnomennej gubernie. Univerzita svätého Vladimíra (dnes Ševčenkova univerzita) bola založená v roku 1834.

Po revolúcii roku 1917 bola v Kyjeve založená ukrajinská Centrálna rada, ktorá vyhlásila nezávislosť Ukrajiny. Po viac ako dvoch rokoch bojov však zvíťazili v občianskej vojne boľševici, a tak bol Kyjev od roku 1920 začlenený do formujúceho sa sovietskeho štátu. Až v roku 1934 sa stal opäť (namiesto „proletárskejšieho“ Charkova) aspoň metropolou Ukrajinskej sovietskej socialistickej republiky.

Po útoku na Sovietsky zväz dobyli Nemci 19. septembra 1941 aj Kyjev. Počas bitky o Kyjev došlo v širšom okolí mesta k obrovskému obkľúčeniu sovietskych síl a strate vyše 500&nbsp;000 sovietskych vojakov. Sovietske jednotky Ľudového komisariátu vnútra (NKVD) pred ústupom z mesta zamínovali časť budov v centre, ktoré vybuchli až po začiatku nemeckej okupácie. Nacisti sa v meste dopustili krutých vojnových zločinov – 29. a 30. septembra 1941 zvláštne jednotky SS v rokline Babyj Jar na severozápadnom okraji mesta popravili vyše 33-tisíc kyjevských Židov. Popravy na tomto mieste pokračovali aj neskôr. Spod nacistickej okupácie bolo zničené mesto vyslobodené 6. novembra 1943 jednotkami 1. ukrajinského frontu. Druhej bitky o Kyjev sa zúčastnili aj vojaci 1. československej samostatnej brigády. 8. mája 1965 bol mestu za činnosť počas vojny udelený titul mesto-hrdina.

Kyjev je najbližšie veľké mesto k Černobyľu, v ktorom sa v roku 1986 odohrala najzávažnejšia jadrová havária v histórii jadrovej energetiky. Mesto bolo kontaminované a uvažovalo sa o jeho evakuácii, najmä v prípade, že by hrozil ďalší, ničivejší výbuch poškodeného reaktora. Túto hrozbu sa síce podarilo odvrátiť, ale stovky občanov museli byť hospitalizovaní so symptómami choroby z ožiarenia.

Od roku 1991 je Kyjev hlavným mestom nezávislej Ukrajiny. Významne sa do dejín zapísal v novembri a decembri 2004, keď veľké demonštrácie proti sfalšovaným výsledkom prezidentských volieb, tzv. Oranžová revolúcia, viedli k čiastočnej zmene režimu v krajine. 

V dôsledku nečakaného rozhodnutia najvyšších predstaviteľov Ukrajiny prerušiť proces európskej integrácie tu v roku 2013 opäť prebiehali masové protesty, známe ako Euromajdan, podľa námestia nezávislosti v Kyjeve, ktoré bolo centrom protestov. Po opakovaných pokusoch zastaviť protesty násilím došlo v roku 2014 k revolúcií, zvrhnutiu prezidenta Viktora Janukovyča a jeho úteku do Ruska.

Kyjev sa následne stal útočiskom pre mnohých utečencov z oblasti Donbasu na východe Ukrajiny, kde Ruskom iniciované separatistické hnutia vyvolali vojnu o samostatnosť. No ani samotný Kyjev sa vojne nevyhol, keď Rusko 24. februára 2022 vpadlo na Ukrajinu a okrem iného sa pokúsilo obsadiť Kyjev. Ukrajinským obrancom sa však podarilo zabrániť obsadeniu strategického letiska v Hostomeli ruskými výsadkarmi a následne na predmestiach Kyjeva odraziť Rusov postupujúcich po zemi z Bieloruska a Kurskej oblasti, následkom čoho sa Rusi 6. apríla 2022 stiahli z oblasti. Vojna však pokračuje na východe aj juhu krajiny, a Kyjev sa dodnes opakovane stáva cieľom ostreľovania ruskými balistickými raketami, strelami s plochou dráhou letu a bezpilotnými lietadlami. To spôsobilo značný odliv obyvateľov smerom na západ, ci už Ukrajiny a miest ako Ľvov, alebo ďalej do Európskej únie.

Po začiatku vojny sa Kyjev ako sídlo Ukrajinskej vlády a prezidenta stal dôležitým centrom medzinárodného politického diania. Hlavy mnohých štátov, Slovensko nevynímajúc, opakovane navštevujú Kyjev, aby Ukrajine vyjadrili podporu a odsúdili Ruskú agresiu.

## Administratívne členenie
Kyjev je rozdelený na 10 správnych obvodov („rajónov“):
* Darnyckyj (),
* Desňanskyj (Деснянський),
* Dniprovskyj (Дніпровський),
* Holosijivskyj (Голосіївський),
* Obolonskyj (Оболонський),
* Pečerskyj (Печерський),
* Podiľskyj (Подільський),
* Solomenskyj (Соломенський),
* Sviatošynskyj (Святошинський),
* Ševčenkivskyj (Шевченківський).

## Doprava
Kostru mestského dopravného systému tvorí metro. Kyjevské metro má tri trasy, pretínajúce sa v centre mesta. Prvá trasa bola uvedená do prevádzky v roku 1960. Dnes má 43 staníc a celkovú dĺžku 54&nbsp;km, z toho 6&nbsp;km po povrchu.

Juhovýchodne od Kyjeva sa nachádza medzinárodné letisko Boryspiľ.

## Pamätihodnosti
náhľad|Katedrála svätej Sofie
### Katedrála svätej Sofie
Katedrála svätej Sofie, resp. Svätej Múdrosti , ) bola postavená v 11. storočí z rozhodnutia Jaroslava I. Múdreho, ktorý ju dal založiť v roku 1037. Názov chrámu je odvodený od  po vzore Hagie Sofie v Konštantínopole (dnes Istanbul). Konali sa v ňom korunovačné slávnosti a iné slávnostné ceremónie; kniežatá Kyjevskej Rusi tu udeľovali audienciu zahraničným delegáciám. Za dobu svojej existencie bola katedrála niekoľkokrát zničená, obzvlášť v roku 1240 mongolskými Tatármi.

V rokoch 16851707 bola katedrála prestavaná v štýle ukrajinského baroka. Kupoly získali hruškovitý tvar a z pôvodných tridsiatich kupol bolo zachovaných iba devätnásť. V roku 1889 došlo k prestavbe západného priečelia a bola vybudovaná chrámová predsieň.

Počas protináboženskej kampane v Sovietskom zväze v roku 1920 bola plánovaná „asanácia“ katedrály, ale nakoniec bola katedrála spolu s priľahlými objektmi z 18. storočia vyhlásená za historicko-architektonickú rezerváciu. Dnes je súčasťou svetového dedičstva UNESCO a jedným zo siedmich divov Ukrajiny.

V interiéri sa nachádza rad fresiek, ktoré v minulosti zaberali plochu zhruba 5000 metrov štvorcových (dnes rôzne zdroje uvádzajú 23 m štvorcové rôzne zachovalých fresiek z 11. storočia) a mozaík, ktoré v minulosti zaberali plochu 640 metrov štvorcových (dnes 260). 
Sú na nich vyobrazení vládcovia, náboženské a lovecké motívy. Známe je vyobrazenie Jaroslava Múdreho a jeho rodiny.

V katedrále boli pochovávané ruské kniežatá, dodnes sa však zachovala iba hrobka Jaroslava Múdreho.

Bola vybudovaná s piatimi loďami a jej dĺžka je , šírka  a výška od podlahy po vrchol centrálnej kupoly je .

### Ostatné pamätihodnosti
* Chrám svätého Ondreja
* Chrám svätého Vladimíra
* Kyjevsko-pečerská lavra (UNESCO)
* Zlatá brána
* Katedrála svätého Mikuláša (rímskokatolícka) v Kyjeve
* Kláštor svätého Cyrila
* socha Matka Vlasť

## Partnerské mestá

## Poznámky


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Kyjev – sprievodca po Kyjeve s fotografiami 


Kategória:Hlavné mestá v Európe
Kategória:Mestá na Ukrajine