open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nashville (Tennessee)

**Nashville** je hlavné mesto amerického štátu Tennessee. Nachádza sa na rieke Cumberland v Davidson County v severostrednej časti štátu. Je hlavným strediskom zdravotnej starostlivosti, hudby, vydavateľstiev a dopravného priemyslu. Rozloha mesta je  a žije tu okolo 575-tisíc obyvateľov, čím je druhým najväčším mestom v Tennessee, po meste Memphis, ale je súčasťou najväčšej metropolitnej oblasti v štáte, kde žije vyše 1,4 milióna obyvateľov, ktorá je väčšia ako mesto Memphis s aglomeráciou.

Mesto je stredisko zdravotníckej starostlivosti, ale aj celonárodné centrum country hudby.

## Music City USA

Okrem New Orleansu sa v hudbe prakticky žiadne iné mesto USA nemôže rovnať Nashville, či už rozsahlym nahrávacím odvetvím, živými vystúpeniami alebo mnohými hudobnými klubmi a barmi. Najväčšie predstavenia sa môžu konať v Tennessee Performing Arts Center. Mesto každoročne priťahuje tisíce turistov z celých USA a je miestom konania najväčšieho festivalu country hudby, CMA Music Festivalu.

## Slávne osobnosti
V Nashville žije (alebo žilo) mnoho známych osobností napríklad Johnny Cash, Jack White, Sheryl Crow, Jimi Hendrix, Faith Hill, Dolly Parton, Shania Twain, Taylor Swift, Carrie Underwood, Celeste Buckingham a Reese Witherspoonová. Narodila sa tu tiež Miley Cyrusová.

## Partnerské mestá
*  Belfast, Severné Írsko, Spojené kráľovstvo
*  Caen, Francúzsko
*  Edmonton, Alberta, Kanada
*  Girona, Španielsko
*  Magdeburg, Sasko-Anhaltsko, Nemecko
*  Mendoza, Argentína
*  Pernik, Bulharsko
*  Tchaj-jüan, Čína

## Referencie


## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Iné projekty


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá v Tennessee
Nashville

**Nashville** môže byť:
* sídlo v USA:
** Nashville (Arkansas)
** Nashville (Georgia)
** Nashville (Illinois)
** Nashville (Indiana)
** Nashville (Kansas)
** Nashville (Maine)
** Nashville (Michigan)
** Nashville Township (Minnesota)
** Nashville (Severná Karolína)
** Nashville (Ohio)
** Nashville (Tennessee)
** Nashville (Wisconsin)
* loď USS Nashville
* film z roku 1975, pozri Nashville (film z roku 1975)
* album speváka menom Josh Rouse, pozri Nashville (Josh Rouse)
* album speváka menom Andy Williams, pozri Nashville (Andy Williams)
* kódové označenie pre (napokon nevydaný) Windows 95B
Šar pej

**Šar pej** je psie plemeno pochádzajúce z Číny, uznané v FCI v 2. skupine pod číslom 309.

## Vzhľad
náhľad|vľavo|Šar pej nosí chvost pretočený nad líniou chrbta.
Šar pej je pes strednej veľkosti, štvorcového rámca. Má mohutné telo s primerane veľkou hlavou. Šar pei má plochú a širokú lebku, malé tmavé oči a malé, klopené uši trojuholníkového tvaru. Má široký a tupý nos a mohutné pysky. Hrubý chvost nesie šar pej vysoko a pretočený nad líniou chrbta. Šar pej má typickú krátku a na dotyk tvrdú srsť v rôznych jednofarebných variáciách. Nezameniteľný vzhľad mu prepožičiava voľná koža, ktorá nesmie byť príliš voľná. Srsť nevyžaduje špeciálnu starostlivosť, jeho koži je však treba venovať zvýšenú starostlivosť, pretože je náchylná na rôzne kožné ochorenia.

## Pôvod
Prvé zmienky o šar pejoch pochádzajú z roku 206 pred Kr., kedy boli psy podobné šar pejom zobrazované v dielach epochy dynastie Chan. S veľkou pravdepodobnosťou ho Číňania a Tibeťania používali na psie zápasy. Až do roku 1947 patril medzi obľúbené plemená v Číne, avšak komunistická vláda zaviedla neúmernú daň za psa a tak sa spolu s ostatnými plemenami dostal až na pokraj vyhynutia. Chovateľovi Matgo Lawovi z Honkongu sa podarilo v 70. rokoch 20. storočia s pomocou amerických priateľov rasu obrodiť, avšak s pôvodným typom šar peja má dnešný typ neveľa spoločného. Trojuholníkové uši, modrý jazyk, tvrdá srsť a zakrútený chvost mu zostali, dnešný šar pej je však masívnejší, má väčšiu hlavu a menšieho vzrastu.

## Povaha
Šar pej je priateľský pes, ktorý sa najlepšie cíti v kruhu svojej rodiny, pričom zvykne rešpektovať len jedného člena ako vodcu svorky. K cudzím sa správa rezervovane. Nie je vhodné cvičiť ho drezúrou, či inými donucovacími metódami. Pri dôslednej výchove a pozitívnej motivácii sa zo šar peja stáva vychovaný pes ochotný poslúchať akýkoľvek povel svojho pána. 

Dnes patrí šar pej medzi vyhľadávané spoločenské psy. Je veľmi živý a tempramentný, nepatrí medzi tzv. „gaučové psy“. 

## Zdravie
Šar pej je ešte relatívne zdravým plemenom, avšak je zaťažené rôznymi genetickými chorobami. Typickým, pravdepodobne genetickým ochorením je idiopatická mucinóza ku ktorého častým príznakom patrí škrabanie, pĺznutie, krvavé a hnisavé rany. Kožné choroby sa liečia veľmi dlho, ale neprenášajú sa na človeka. Štenatá sa narodia s kožnou chorobou ak sú ich predkovia nositeľmi génu pre ochorenie kože. 
V súčasnosti sa u šar pejov prejavuje aj tzv. dedičná horúčka (Familial Shar-Pei Fever, známa pod skratkou FSF) a amyloidóza.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Molosoidné psy
Kategória:Plemená psov z Číny
Alena Vrzáňová

**Alena Vrzáňová** (* 16. máj 1931, Praha – † 30. júl 2015, New York, New York, USA) bola česká krasokorčuliarka, reprezentantka Česko-Slovenska, majsterka sveta z rokov 1949 a 1950, ktorá  odvtedy žila v zahraničí.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Alena "Ája" Vrzáňová
* Článok na serveri SPORTOVCI.CZ 
* Ocenění
* Bývalá krasobruslařka Vrzáňová se setkala s lidmi, které neviděla 60 let
* Ája Vrzáňová - video z cyklu České televize *13. komnata*

Kategória:Českí krasokorčuliari
Kategória:Česko-slovenskí krasokorčuliari
Kategória:Majstri Česko-Slovenska v krasokorčuľovaní
Kategória:Majstri Európy v krasokorčuľovaní
Kategória:Majstri sveta v krasokorčuľovaní
Kategória:Osobnosti z Prahy
Oklahoma City

**Oklahoma City** je hlavné a najväčšie mesto amerického štátu Oklahoma a sídlo Oklahoma County. Bolo založené v roku 1889, jeho rozloha je  a žije tu vyše 530-tisíc obyvateľov. Je známe predovšetkým vďaka svojim okolitým vidieckym oblastiam.

Oklahoma City bolo miesto teroristického útoku v roku 1995. Tento bombový atentát bol po 11.septembri druhým najväčším teroristickým útokom v Spojených štátoch.

## Osobnosti mesta
* Ralph Ellison (* 1913 – † 1994), vedec a spisovateľ
* Ken Wilber (* 1949), psychológ a vizionár
* John Michael Talbot (* 1954), mních, skladateľ, gitarista, populárny spevák katolíckej cirkvi zakladateľ rádu The Brothers and Sisters of Charity v Arkansase
* Anthony Shadid (* 1968 – † 2012), novinár, zahraničný korešpondent The New York Times
* Tyler Arnason (* 1979), hokejista
* Candice Dupree (* 1984), basketbalistka

## Partnerské mestá
* Chaj-kchou, Čína
* Jehud, Izrael
* Puebla, Mexiko
* Rio de Janeiro, Brazília
* Tchaj-nan, Taiwan
* Tchaj-pej, Taiwan
* Ulianovsk, Rusko

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Iné projekty


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá v Oklahome
Tulsa

**Tulsa** je druhé najväčšie mesto v americkom štáte Oklahoma a sídlo Tulsa County. Má rozlohu 483,8 km² a žije tu vyše 413-tisíc obyvateľov (2020). Vrátane aglomerácie má celá metropolitná oblasť okolo 880-tisíc obyvateľov.

Tulsu osídlil v rokoch 1828 až 1836 indiánsky kmeň Kríkov (Muscogee) a väčšina Tulsy je stále súčasťou územia národa Muscogee.

Je známe aj ako „hlavné naftové mesto sveta“ vďaka významnej produkcii ropy v dávnej minulosti a tiež ako „najkrajšie americké mesto“, pričom tento prívlastok získalo v strede 20. storočia v časopisoch. Tento prívlastok sa stále používa a ostáva ako pocta umeleckému dedičstvu, pričom mesto vynakladá každoročne milióny dolárov na umenie.

Tulsa je kultúrne a umelecké centrum Oklahomy, disponuje niekoľkými svetoznámymi múzeami umenia. Mnoho mrakodrapov v centre je postavených v art deco štýle.

V roku 2005 bola Tulsa vyhlásená za jedno z najvhodnejších amerických veľkých miest na bývanie.

## Iné projekty


Kategória:Mestá v Oklahome
Central Island

**Central Island** (známy aj ako **Krokodílí ostrov**) sa nachádza približne v strede jazera Turkana v Keni a je tvorený viac ako tuctom malých kráterov z ktorých tri sú zaliate vodou.

Krátery a troskové kužele sledujú východno-západnú líniu a pretínajú východnú stranu ostrova. V jej predĺžení sa ležia aj menšie ostrovčeky juhovýchodne od pobrežia ostrova. Na severovýchodnom až juhovýchodnom okraji sa vyskytujú fumaroly. V roku 1974 boli pozorované emisie roztavenej síry a pár.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - Central Island na Global Volcanism Program 

Kategória:Ostrovy Kene
Kategória:Sopky Kene
Kategória:Troskové kužele
Daniela Kapitáňová

**Daniela Kapitáňová** (* 30. júl 1956, Komárno) je slovenská spisovateľka, publicistka a divadelná režisérka.

## Dielo
* 1996 – *1926-1996*, poviedka, cena poroty v súťaži Poviedka '96
* 2000 – *Samko Tále – Kniha o cintoríne*, knihu vydala pod pseudonymom Samko Tále
* 2005 – *Nech to zostane v rodine*, kniha nominovaná do finále Anasoft litera
* 2005 – *[[Vražda v Slopnej]]*, Slovart 2007

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Slovenské divadelné režisérky
Kategória:Osobnosti z Komárna
Milan Zelinka

**Milan Zelinka** (* 22. marec 1942, Igram) je slovenský spisovateľ. Žije a tvorí v Papíne v okrese Humenné.

## Životopis
Milan Zelinka sa narodil 22. marca 1942 v Igrame. Detstvo a mladosť strávil v Cíferi. Maturoval v roku 1959 na gymnáziu v Trnave a v rokoch 1959 - 1961 študoval na Štátnom konzervatóriu v Bratislave. Štúdium však nedokončil a po absolvovaní základnej vojenskej služby v roku 1963 sa zamestnal ako technik Štátnych telefónnych ústrední v Montážnom podniku spojov v Bratislave.  Ako opravár - mechanik pobočkových telefónnych ústrední pôsobil so skupinou montérov na montážach v Žiline, Ružomberku a v Humennom, kde sa zoznámil so svojou budúcou manželkou. V polovici 60. rokov minulého storočia sa usadil v obci Papín, neskôr v meste Humenné. Súbežne s prácou montéra, a krátkodobo tiež pracovníka Štátnej inšpekcie telekomunikácií, sa venoval aj literárnej tvorbe. Poviedky publikoval v literárnych časopisoch *Krok*, *[[Slovenské pohľady (1881)|Slovenské pohľady]]*, *[[Mladá tvorba]]* či *[[Romboid (časopis)|Romboid]]*.

## Dielo
**Dych* (Bratislava, SMENA, 1972. 86 s.) 
**Smädné srdce* (Bratislava, SMENA, 1974. 86 s.)
**Belasé ráno* (Bratislava, SMENA, 1978. 86 s.)
**Slamienky z Makova* (Bratislava, Slovenský spisovateľ, 1980. 124 s.)
**Kvety ako drobný sneh* (Bratislava, SMENA, 1982. 95 s.)
**Mechanici* (Bratislava, Slovenský spisovateľ, 1983. 112 s.)
**Z havranieho dvora* (Bratislava, Slovenský spisovateľ, 1988. 357 s.)
**Povesť o strýkovi Kenderešovi* (Bratislava, SMENA, 1985. 194 s.)
**Smädné srdce (a tušená krajina)* (Bratislava, SMENA, 1990. 186 s.)
**Krajina* (Bratislava, Slovenský spisovateľ, 1992. 72 s.)
**Príbehy z Karpát* (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2005), nominovaná do finále Anasoft litera 2006
**Teta Anula* (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2007), víťaz Anasoft litera 2008
**Ten nevyspytateľný svet* (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2009. 104 s.)
**Rudenko* (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2011. 120 s.)
**Pristaš* (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2012. 160 s.), nominovaná do finále Anasoft litera 2013
**Frajlenka Hollóška* (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2013. 168 s.)
* *Blízke diaľavy* (2018)
* *Na okraj kultúry, na okraj života* (2019)
* *Neblahé skutočnosti* (2021)
* *Slzy bieleho úhora* (2022)

## Referencie

## Externé odkazy
* 
*Recenzia knihy Príbehy z Karpát 
*Recenzia knihy Teta Anula

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Laureáti Anasoft litera
Kategória:Osobnosti z Igramu
Otto Lackovič

**Otto Lackovič** (*5. apríl 1927, Hlohovec – † 4. február 2008, Praha) bol slovenský divadelný a filmový herec od roku 1955 pôsobiaci v Česku.

Pôsobil v divadlách v Nitre, Michalovciach, Prešove a Žiline. Od roku 1955 hral v pražskom Divadle satiry, ktoré neskôr (1958) Jan Werich premenoval na Divadlo ABC; od roku 1962 zostal členom súboru Mestských divadiel pražských.

Ako herec vynikal  Lackovič  svojim zmyslom pre humor, karikatúru a nadsádzku.

## Filmografia

Kategória:Slovenskí divadelní herci
Kategória:Slovenskí filmoví herci
Kategória:Slovenskí televízni herci
Kategória:Českí dabingoví herci
Kategória:Českí divadelní herci
Kategória:Českí filmoví herci
Kategória:Českí televízni herci
Kategória:České osobnosti slovenského pôvodu
Kategória:Osobnosti z Hlohovca
Kobeliarovský potok

náhľad|Kobeliarovský potok v obci Nižná Slaná
**Kobeliarovský potok** je potok v Gemeri, na území okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Slanej, meria 6,3 km a je tokom IV. rádu. 

Preteká Revúckou vrchovinou, podcelkom Dobšinské predhorie, kde pramení na západných svahoch Bučiny (857,4 m n. m.), v lokalite Vargove lúčky, v nadmorskej výške okolo 700 m n. m. Najprv tečie na krátkom úseku na juh, priberá dva prítoky zo strání Bučiny, ďalej pravostranný prítok spod sedla Podježovec (608 m n. m.) a stáča sa na juhovýchod. Preteká obcou Kobeliarovo, tu priberá prítok z oblasti Dielikov sprava a pokračuje okolo osady Kobeliarovský mlyn. Na dolnom toku vteká do intravilánu obce Nižná Slaná, opäť z pravej strany priberá potok zo Štítnickej doliny a za obcou sa v nadmorskej výške okolo 350 m n. m. vlieva do Slanej.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Súľovský potok (prítok Slanej)

**Súľovský potok** je potok v Gemeri, v severnej časti okresu Rožňava. Je to významný ľavostranný prítok na hornom toku Slanej a má dĺžku 13,1 km.

*Prameň:* vo Volovských vrchoch na východnom svahu Smrečinky () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* prevažne severojužný

*Geomorfologické celky:* 1.Volovské vrchy, podcelky Knola a Zlatý stôl, 2.Revúcka vrchovina, podcelok Dobšinské predhorie

*Prítoky:* sprava spod Stromiša (), z Hluchej doliny, dva prítoky spod Bielej skaly (), spod Jaseňového vrchu (), Martinkov potok, zľava spod sedla Súľová (), z Dobošovej doliny, Dlhý potok, prítok z oblasti Balochovej hole () a prítok () z oblasti Šramiek

*Ústie:* do Slanej na južnom okraji obce Gemerská Poloma v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* osada Podsúľová a obec Gemerská Poloma

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Rožňavský potok

**Rožňavský potok** je potok v Gemeri, na katastrálnom území mesta Rožňava. Je to významný ľavostranný prítok Slanej, meria  a je tokom IV. rádu. Na hornom toku preteká Rožňavskou dolinou, ktorá bola v minulosti známa rozsiahlou ťažbou železných rúd i zlata. Pozostatky banskej činnosti sú evidentné dodnes na oboch brehoch potoka (haldy, lomy a opustené štôlne).

*Prameň:* vo Volovských vrchoch priamo pod sedlom Krivé (), v hlavnom hrebeni pohoria, v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* po sútok s potokom Laz na juhozápad, potom najprv na krátkom úseku na juh, vzápätí sa stáča a tečie k ústiu na juhojuhozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Volovské vrchy, podcelok Zlatý stôl, 2.Rožňavská kotlina

*Prítoky:* sprava Zlatý potok, Laz, zľava prítok spod Ostrého vrchu ()

*Ústie:* do Slanej v juhozápadnej časti mesta Rožňava v nadmorskej výške približne 

*Obce:* osada Rožňavské kúpele a mesto Rožňava

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Rožňavskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Krásnohorský potok

**Krásnohorský potok** je potok v Gemeri, preteká územím okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Čremošnej, má dĺžku 13 km a je tokom V. rádu. Medzi obcami Pača a Krásnohorské Podhradie sa koryto potoka výraznejšie vlní. Niekedy sa označuje ako **Pačiansky potok**.

*Prameň:* vo Volovských vrchoch na západnom svahu vrchu Biele skaly (1 251,7 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 100 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na juhojuhozápad, na kratších úsekoch (nad obcou Pača a v okolí obce Krásnohorské Podhradie) na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Volovské vrchy, podcelok Zlatý stôl, 2.Rožňavská kotlina

*Prítoky:* sprava z oblasti Ždiarika, dva prítoky z južného úpätia Ostrého vrchu (882,0 m n. m.), Rákoš; zľava prítok z oblasti Bučiny, prítok spod Úhornianskeho sedla (999 m n. m.) zvaný Štrbavý potok, Lazný potok, prítok z juhozápadného svahu Čipkovho vrchu (966,2 m n. m.) zvaný Čurdov a Kaplna

*Ústie:* do Čremošnej pri obci Krásnohorská Dlhá Lúka v nadmorskej výške približne 295 m n. m.

*Obce:* Pača, Krásnohorské Podhradie a Krásnohorská Dlhá Lúka

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Lepkavý potok

**Lepkavý potok** je potok v Gemeri, vo východnej časti okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Čremošnej a meria 4,1 km. 

Pramení vo Volovských vrchoch, v podcelku Pipitka, na juhozápadných svahoch vrchu Pipitka (1 224,8 m n. m.) v nadmorskej výške cca 820 m n. m. Tečie severojužným smerom, na hornom toku priberá tri prítoky spod Pipitky, preteká východným okrajom obce Drnava v Rožňavskej kotline a na jej území ústi v nadmorskej výške okolo 380 m n. m. do Čremošnej. V minulosti sa v údolí potoka ťažila železná ruda.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Banský potok (prítok Čremošnej)

**Banský potok** je potok v Gemeri, vo východnej časti okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Čremošnej a má dĺžku 3,9 km. 

Preteká územím Volovských vrchov, pramení v podcelku Pipitka na juhozápadnom svahu vrchu Orlia studňa (1 102,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 010 m n. m. Tečie viac-menej juhozápadným smerom, z pravej strany priberá dva významnejšie prítoky, najprv prítok z oblasti Krupovej a následne Brestový potok. Na dolnom toku sa stáča na juh a severozápadne od obce Kováčová ústi v nadmorskej výške okolo 410 m n. m. do Čremošnej. V minulosti sa v doline potoka, v oblasti sútoku s Brestovým potokom, ťažila železná ruda.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Honský potok

**Honský potok** je potok v Gemeri, preteká územím okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Slanej a meria 9 km. Na hornom toku potoka a jeho ľavostranných prítokoch sa v 19. storočí ťažila železná ruda.

*Prameň:* v Revúckej vrchovine na západnom svahu Košariska () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* najprv na krátkom úseku na juhozápad, po pribratí prvého prítoku () sa stáča a tečie na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1. Revúcka vrchovina, podcelok Turecká, 2. Rožňavská kotlina

*Prítoky:* sprava spod Gerlašskej skaly (), zo severného svahu Veľkého vrchu (), zo Šinárovej doliny, zľava z južného svahu vrchu Turecká (), zo samoty Magdolna, z Martinovej doliny a potok pretekajúci obcou Rudná

*Ústie:* do Slanej pri obci Brzotín v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Rožňavské Bystré (okrajom), Rakovnica a Brzotín

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Franjo Tuđman

[thumb|Tuđmanova socha v obci [Selca (Brač)|Selca na Brači]]

**Franjo Tuđman** [vyslov: medzi tudjman a tudžman] (* 14. máj 1922, Veliko Trgovišće – † 10. december 1999, Záhreb), bol chorvátsky politik, prvý prezident novodobého nezávislého Chorvátska.

## Život
Počas Druhej svetovej vojny bojoval na strane Titových partizánov. Tu sa zoznámil so svojou neskoršou manželkou Jankicou. V 60. rokoch sa stal jedným z najmladších generálov v Juhoslovanskej ľudovej armáde, niektorí pozorovatelia sa domnievali, že to bolo spôsobené faktom, že pochádzal z regiónu Zagorje, odkiaľ vzišlo len veľmi málo komunistických partizánov. Iní tvrdia, že hodnosť dostal zaslúžene, nakoľko bol jedným z najvzdelanejších vojenských činiteľov a mnoho neskorších juhoslovanských generálov čerpalo z jeho teoretických prác, napr. z diela *Vojna proti vojne* (*Rat protiv rata*). Už v roku 1961 však zanechal aktívnu službu v armáde a založil *Historický ústav chorvátskeho robotníckeho hnutia * (*Institut za historiju radničkoga pokreta Hrvatske*), ostal jeho riaditeľom do roku 1967. V 70. rokoch sa dostal do nemilosti režimu, keď kritizoval niektoré praktiky komunistickej strany. Rozruch vzbudila najmä jeho práca *Veľké myšlienky a malé národy* (*Velike ideje i mali narodi*) , monografia histórie politiky, ktorá ostro kolidovala s oficiálnymi dogmami juhoslovanskej politiky.

V roku 1971 bol odsúdený na dva roky väzenia za jeho podiel na aktivitách tzv. *Chorvátskej jari*, hnutia ktoré založil pôvodne prezident štátu Tito, ale neskôr sa vyprofilovalo na spolok Chorvátov, demonštrujúcich kvôli značnej nespokojnosti s ich pozíciou v krajine.

V roku 1981 bol znovu uväznený, tentokrát pre poskytnutie rozhovoru „nepriateľskej propagande“ - išlo o švédsku televíziu, pre ktorú vyjadril kritické stanovisko o postavení Chorvátov v štáte. Z troch rokov si odsedel jedenásť mesiacov.

V čase demokratických zmien v roku 1989 založil politické hnutie Chorvátsku demokratickú úniu (chorvátska skratka **HDZ**). Hnutie bolo jednoznačne národne orientované, so silnými väzbami na katolícku cirkev. V prvých slobodných voľbách (1990) získalo 60% kresiel v chorvátskom parlamente. Po niekoľkých ústavných zmenách bol Tuđman zvolený za prezidenta Chorvátska (ešte v rámci Juhoslávie).

## Poznámky
1.  Je možné používať aj priezvisko **Tudjman** z typografických dôvodov, podľa PSP. Ide o prípustný prepis zo srbskej cyriliky (počas Juhoslávie tvorila srbčina s chorvátčinou oficiálne jeden spoločný jazyk).

## Iné projekty
 

Kategória:Narodenia v 1922
Kategória:Úmrtia v 1999
Kategória:Chorvátski politici
Kategória:Prezidenti Chorvátska
Kategória:Rytieri veľkokríža Radu za zásluhy Talianskej republiky
Egrešský potok

**Egrešský potok** je potok v Gemeri, na území okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Slanej, meria 4,2 km a je tokom IV. rádu. Niekedy je označovaný aj ako **Egrešovský potok**. 

Pramení v krasovej oblasti Plešivskej planiny Slovenského krasu na severovýchodnom úpätí vrchu Červený kopec (801,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 450 m n. m., v oblasti Želiarskeho lesa. Najprv tečie východným smerom, sprava priberá krátky prítok (348,5 m n. m.) a vstupuje do Rožňavskej kotliny. Tečie popri obci Kružná a stáča sa na juhovýchod. Ďalej priberá sprava prítok z okraja Plešivskej planiny, zľava Blatný potok a južne od obce Brzotín ústi v nadmorskej výške približne 253 m n. m. do Slanej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Hankovský potok

**Hankovský potok** je potok v Gemeri, na území okresu Rožňava. Je to ľavostranný prítok Štítnika a meria 11,5 km.

*Prameň:* v Revúckej vrchovine na západnom úpätí vrchu Malý Radzim (), pod sedlom Široké pole (), v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* prevažne na juhojuhovýchod

*Geomorfologické celky:* Revúcka vrchovina, podcelok Dobšinské predhorie, na dolnom toku oddeľuje podcelky Hrádok na západe a Turecká na východe

*Prítoky:* sprava spod Kilhova (), spod Bielej skaly (), zo severného svahu vrchu Hriadky (), z oblasti Skladov, zľava z južného svahu vrchu Veľký Radzim (), z oblasti Breziny, potok z obce Slavoška, Koceľovský potok, Petrovský potok, Roštársky potok a potok Mních

*Ústie:* do Štítnika pri osade Medený hámor, severne od obce Štítnik, v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Markuška a Roštár

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Lehotský potok

**Lehotský potok** môže byť:

* prítok Červeného potoka v povodí Muráňa, pozri Lehotský potok (prítok Červeného potoka)
* prítok Lutilského potoka v povodí Hrona, pozri Lehotský potok (prítok Lutilského potoka)
* prítok Nitry pri Novákoch, pozri Lehotský potok (prítok Nitry)
* prítok Oravy pri Beňovej Lehote, pozri Lehotský potok (prítok Oravy)
* prítok Štítnika, pozri Lehotský potok (prítok Štítnika)
* prítok Váhu pri Dolnom Hričove, pozri Lehotský potok (prítok Váhu)
Lehotský potok (prítok Štítnika)

**Lehotský potok** je potok v Gemeri, v západnej časti okresu Rožňava. Je to ľavostranný prítok Štítnika a má dĺžku 6,3 km. 

Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Stolica, na južných svahoch vrchu Stolica (1 476,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 150 m n. m. Sprvu tečie juhovýchodným smerom lesnatým prostredím, zľava priberá prítok z juhozápadného svahu Príslopu (1 161,1 m n. m.) a stáča sa na juhojuhovýchod. Vstupuje do Revúckej vrchoviny, do podcelku Dobšinské predhorie, a preteká odlesneným Štítnickým podolím. Tečie obcou Čierna Lehota a na jej okraji sa v nadmorskej výške okolo 475 m n. m. vlieva do Štítnika.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Lehotský potok (prítok Červeného potoka)

**Lehotský potok** je potok v Gemeri, v severnej časti okresu Revúca. Je to pravostranný prítok Červeného potoka, meria 9,3 km a je tokom VI. rádu. 

Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Tŕstie, na severovýchodnom svahu Troch chotárov () v nadmorskej výške približne  Od prameňa tečie najprv na sever, sprava priberá prítok spod Čierťaže () a zľava prítok spod sedla Dielik (). Na strednom toku tečie na styku Stolických vrchov na východe a Muránskej planiny na západe. Ďalej sa stáča na východ, pokračuje v odlesnenej brázde (ktorá oddeľuje podcelky Tŕstie a Stolica), sprava priberá prítok spod vrchu Pod Čierťažou (), preteká obcou Muránska Lehota a opäť z pravej strany priberá prítok spod Čierťaže (). Následne sa stáča na juhovýchod, priberá pravostranný prítok spod Kamennej (), vytvára výrazný ohyb a tečie okrajom obce Muránska Dlhá Lúka. Tu sa vlieva v nadmorskej výške cca  do Červeného potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Revúca
Protuberancia

thumb|Obrovská protubernacia na okraji slnečného disku.

**Protuberancia** je plazmový objekt nachádzajúci sa v atmosfére Slnka. Môže mať rôzny vzhľad, výšku, štruktúru a životnosť. Vyskytuje sa v chromosfére a koróne. Ide o pomerne chladný (5 až 7 tisíc kelvinov) a hustý (1013 častíc na cm3) výron hmoty do slnečnej atmosféry. Možno ich pozorovať po okrajoch slnečného disku napríklad pri zatmení Slnka. Mimo zatmenia sú pozorovateľné za pomoci koronografu alebo v iných spektrách. V obidvoch prípadoch sú protuberancie pozorovateľné len na okrajoch slnečného disku. Ak sa premietajú na slnečný disk, pozorujeme ich ako tmavé pásy – filamenty. 

## Rozdelenie protuberancií

Delenie protuberancií na pokojné a aktívne urobil taliansky astronóm Angelo Secchi už v roku 1875. V roku 1925 navrhol Pettit rozdelenie protuberancií do piatich rôznych typov: aktívne, eruptívne, spojené so slnečnými škvrnami, tornáda a pokojné. Podľa ich premenlivého tvaru môžeme protuberancie rozdeliť na výtrysky, slučky, čiapkové protuberancie, koronárne mraky, koronárne dažde, valy (kopce), stromy, tornáda a fontány.

### Pokojné protuberancie
Majú dlhú životnosť, až niekoľko mesiacov a hmota v nich prúdi pomaly. Často končia svoju existenciu výronom koronálnej hmoty. Rozvinuté pokojné protuberancie sa pozorujú mimo aktívnych oblastí slnečných škvŕn. Typické rozmery pokojných protuberancií sú dĺžka 60 000 až , výška 14 000 až , hrúbka 4 000 až . Snímky s veľkou rozlišovacou schopnosťou ukázali, že tento typ protuberancií sa skladá z viac-menej zvislých vlákien s priemerom menším než . Plazma vo vláknach tečie rýchlosťou asi /s. Po určitom čase zaniknú buď pomalým rozkladom, stečením hmoty do chromosféry alebo náhlym zmiznutím. Pôvodne pokojné protuberancie sa niekedy môžu stať tzv. *aktivovaným protuberanciami*.

### Aktívne protuberancie
Ich veľkosť a tvar sa menia v relatívne krátkom čase, niekoľko minút až hodín. Ich materiál však neuniká do medziplanetárneho priestoru. Majú tvar výtryskov, sprejov a slučiek, v ktorých pozorujeme rýchle zmeny a intenzívne pohyby. Niektoré z aktívnych protuberancií sú spojené s erupciami a niekedy sa s erupciami aj zamieňajú. Rýchlosť toku hmoty v aktívnych protuberanciách je okolo /s, niekedy dokonca presiahne únikovú rýchlosť Slnka a hmota sa stráca v koróne.

Protuberancie niekedy môžu mať tvar uzavretých slučiek, v ktorých jednou vetvou stúpa plazma hore a druhou sa vracia na povrch Slnka, zvyčajne do slnečnej škvrny. Rýchlosti toku sú okolo /s. Trochu iné sú *erupčné slučky*, v ktorých hmota tečie asi päťnásobnou rýchlosťou oproti jednotlivým slučkám, a ktoré sa vyvíjajú z erupcií. 

## Pozri aj
* slnečná erupcia

## Galéria

Solar prominence 1.jpg
Protuberancja słoneczna TRACE.jpg
Arkada petli.jpg
Mass eject.png
Soleil Coronographe.jpg
Detached sola prominence.jpg
Protuberancja eruptywna.jpg


## Externé odkazy

* Fotografie útvarov na Slnku počas jeho 11-ročného cyklu

Kategória:Slnko
Irena Jakubcová

Prof. **Irena Jakubcová - Dérerová** (* 30. december 1910, Liptovský Peter – † 1995) bola slovenská  lekárka, univerzitná profesorka, priekopníčka detskej kardiológie na Slovensku.

Narodila sa ako jedno z deviatich detí učiteľa. V rokoch 1929 – 1935 študovala  na Lekárskej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Po promóciách pracovala v sanatóriu pre detskú tuberkulózu v Lučivnej, odkiaľ odišla v roku 1936 do Prahy na detskú kliniku prof. J. Brdlíka a prof. Švejcara, kde sa venovala detskej medicíne. V roku 1939 sa vrátila späť na Slovensko. Pracovala ako praktická lekárka v Bratislave, po roku 1945 nastúpila na Detskú kliniku Lekárskej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave. V roku 1948 absolvovala študijný pobyt v Štokholme. Po návrate založila na bratislavskej detskej klinike kardiologickú poradňu a poradňu porúch dospievania, a v spolupráci s pracovníkmi Povereníctva zdravotníctva aj Doliečovací ústav na Sliači. V rokoch 1952–1974 viedla ako prednostka I. detskú kliniku. V roku 1953 habilitovala na docentku a v roku 1962 bola menovaná za profesorku detskej kardiológie.

V roku 1946 založila Dojčenecký ústav v Bratislave, v ktorom niekoľko rokov dobrovoľne vykonávala lekársku starostlivosť a dozor. Neskôr sa stala  členkou Slovenskej pediatrickej spoločnosti, výboru Slovenskej kardiologickej spoločnosti, vedeckej rady Výskumného ústavu detskej psychológie a psychopatológie. Bola zvolená aj za čestnú členku Poľskej pediatrickej asociácie a za riadnu členku Európskej kardiologickej pediatrickej spoločnosti. 

## Ocenenia
V roku 2005 jej prezident Ivan Gašparovič prepožičal štátne vyznamenanie Rad Ľudovíta Štúra I. triedy, in memoriam.

## Referencie


## Externé odkazy
* Irena Jakubcová na neoslovakia.sk 
* Irena Jakubcová na forum.navrchol.sk 

Kategória:Narodenia 30. decembra
Kategória:Narodenia v 1910
Kategória:Úmrtia v 1995
Kategória:Slovenskí kardiológovia
Kategória:Slovenskí pediatri
Kategória:Slovenskí univerzitní profesori
Kategória:Vyučujúci na Lekárskej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra I. triedy
Revizionizmus

**Revizionizmus** môže byť:
* všeobecne: snahy (obyčajne politické) o revíziu zásad, teórie, programu, poučiek a podobne
* v politológii:
** smer v socialistickom hnutí snažiaci sa o zmiernenie radikalizmu tohto hnutia, pozri revizionizmus (marxizmus)
** v medzinárodných vzťahoch: snaha o revíziu výsledkov vojen, najmä prvej a druhej svetovej vojny (napr. snaha o obnovenie Veľkého Uhorska), pozri revizionizmus (hranice)
* v historiografii: snaha o „prepísanie“ (zaužívanej interpretácie) dejín, pozri historický revizionizmus
Zdychava

**Zdychava** je vodný tok v Gemeri, v severnej časti okresu Revúca. Je to významný ľavostranný prítok Muráňa a meria 15 km. Horný tok sa často označuje ako *Ráztoka*.

*Prameň:* v Stolických vrchoch na severozápadnom svahu vrchu Stolica (), pod Slanským sedlom (), v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* na hornom toku na juhozápad, od sútoku s Hutským potokom na juh, na dolnom toku na juhojuhozápad

*Geomorfologické celky:* Stolické vrchy, podcelok Stolica

*Prítoky:* sprava dva prítoky z oblasti Javoriny, Hutský potok, prítok spod Radzima (), zľava prítok () spod Stolice, spod Lehotskej hole, Hlboký potok, prítok spod Faltenovho sedla (), Zdychavský potok, prítok zo západného úpätia Kohúta (), Pstružný potok a prítok z juhozápadného úpätia Malého Kohúta ().

*Ústie:* do Muráňa pri meste Revúca v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Muránska Zdychava, Revúčka a mesto Revúca

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v Stolických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Revúca
Kategória:Muránska Zdychava
Kategória:Revúca (mesto)
Polynomiálna transformovateľnosť

**Polynomiálna transformovateľnosť** znamená, že existuje polynomiálny deterministický algoritmus, ktorý ak dostane vstup Y, tak vráti výstup X.

Kategória:Matematika
Kategória:Informatika
Hrdzavý potok

**Hrdzavý potok** je potok v Gemeri, v najsevernejšej časti okresu Revúca. Je to ľavostranný prítok Muráňa a má dĺžku 8 km. 

Pramení v Muránskej planine na juhovýchodnom svahu Kľaku (1 408,7 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 000 m n. m. Preteká krasovou oblasťou v krajinársky pôsobivej Hrdzavej doline, ktorá je hlboko vrezaná do masívu planiny. Od prameňa tečie na juhozápad, priberá dva pravostranné prítoky, najprv z južného svahu Kľaku a potom spod Nižnej Kľakovej a stáča sa na juhojuhovýchod. Po pribratí ďalších dvoch krátkych prítokov mení smer toku na východojuhovýchod a preteká územím NPR Hrdzavá. Ďalej vstupuje do malej kotlinky, zľava priberá Dolinský potok (418,3 m n. m.), vstupuje do Revúckej vrchoviny a preteká obcou Muráň. Na záverečnom úseku sa stáča, krátko tečie na východ a v blízkosti obce sa v nadmorskej výške okolo 377 m n. m. vlieva do Muráňa.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Muránska planina
Kategória:Vodné toky v okrese Revúca
Furmanec

**Furmanec** môže byť:

* miestna časť obce Malý Slivník, pozri Furmanec (osada)
* dolina pri Tisovci, pozri Furmanec (dolina)
* potok pri Tisovci, pozri Furmanec (prítok Rimavy)
* potok v Levočských vrchoch, pozri Furmanec (prítok Jakubianky)
* potok v Zamagurí, pozri Furmanec (prítok Frankovského potoka)
* vrch v Spišskej Magure, pozri Furmanec (vrch v Spišskej Magure)
Furmanec (prítok Rimavy)

**Furmanec** je potok v Malohonte, v najsevernejšej časti okresu Rimavská Sobota. Preteká katastrálnym územím mesta Tisovec. Je to pravostranný prítok Rimavy a meria 10,5 km. 

Pramení vo Veporských vrchoch, v podcelku Fabova hoľa, na západnom svahu Kučalachu (), v oblasti sedla Zbojská (), v nadmorskej výške okolo  Najprv tečie severojužným smerom cez dolinu Furmanec, najprv jej hornou časťou zvanou Čertova dolina, kde zľava priberá Galičku a sprava prítok spod Remetiska (). Ďalej preteká osadou Pod Dielom, sprava priberá prítok spod sedla Diel () a postupne sa stáča na juhojuhovýchod. Pokračuje cez rekreačnú osadu Bánovo, priberá pravostrannú Bánovú (), ďalej v blízkosti železničnej stanice Tisovec-Bánovo ľavostranný prítok zo severozápadného svahu Magneta () a následne aj pravostranný prítok spod Kostolného vrchu (), stáča sa viac na juhovýchod a vstupuje do Muránskej planiny. 

Priberá ďalší pravostranný prítok spod Javoriny () a preteká dolnou časťou doliny s viacerými krasovými prejavmi (bralá, skalné útvary, jaskyne). Z pravej strany potom priberá vody krasového potoka Teplica a stáča sa na východ. Priberá ešte pravostranný prítok spod Grúnikov () a v priestore medzi Hradovou () a Čremošnou (), v severnej časti intravilánu mesta Tisovec, ústi v nadmorskej výške okolo  do Rimavy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Rimavy
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Atmosférická veda

**Atmosférické vedy** je zastrešujúci pojem pre vedné disciplíny, ktoré študujú atmosféru Zeme, jej zloženie, procesy prebiehajúce v nej a jej interakcie s inými vrstvami – hydrosférou, biosférou, pedosférou a litosférou.

Atmosférické vedy sú súčasťou vied o Zemi, prenesene aj planetológie (študuje atmosféru planét) a delia sa na:
* Meteorológiu – zaoberá sa fyzikálnymi a chemickými vlastnosťami atmosféry s dôrazom na predpovedanie počasia
* Klimatológiu skúma zmeny podnebia v dlhších časových intervaloch kvôli sledovaniu variability klímy a taktiež sleduje vplyv ľudskej činnosti na zmeny počasia a otepľovanie.

## Pozri aj

* Počasie
* Vedy o Zemi
* Klimatické zmeny

## Externé odkazy
* Fluidná dynamika atmosféry aplikovaná na meteorologické mapy


Atmosféricke vedy
Čerešňový potok (prítok Klenovskej Rimavy)

**Čerešňový potok** je potok v Malohonte, v severozápadnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Klenovskej Rimavy a meria 3,5 km. 

Preteká Stolickými vrchmi, pramení v podcelku Klenovské vrchy na južnom úpätí vrchu Poľana (881,9 m n. m.) v nadmorskej výške cca 710 m n. m. Tečie severojužným smerom v blízkosti osád Čerešňové a Babiná, zľava priberá tri prítoky. Najprv prítok spod sedla Babiná, ďalej prítok zo severozápadného svahu Ostrej (1 011,4 m n. m.) a napokon ešte aj z juhozápadného svahu Ostrej. V blízkosti samoty Polomce ústi v nadmorskej výške okolo 365 m n. m. do vodnej nádrže Klenovec.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Rimavy
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Josip Juraj Strossmayer

náhľad|Mnoho ulíc v Chorvátsku je pomenovaných na jeho počesť
**Josip Juraj Strossmayer**, tiež *Joseph Georg Strossmayer*, *Josip Juraj Štrosmajer* alebo len *Juraj Štrosmajer* (* 4. február 1815, Osijek – † 8. máj 1905, Đakovo) bol chorvátsky rímskokatolícky biskup, národný buditeľ a politik.

## Detstvo a štúdium
Narodil sa v Osijeku do chorvátskej rodiny, rodina niesla nemecké priezvisko, lebo jeho prastarý otec bol Rakúšan, ktorý sa oženil s Chorvátkou. Ukončil gymnázium v rodnom meste, následne úspešne vyštudoval teológiu v Đakove a už ako dvadsaťročný dosiahol i doktorát filozofie v Pešti. V roku 1838 pracoval ako vikár v Petrovaradine, o dva roky neskôr sa presťahoval do Viedne, kde získal ďalší doktorát - z kánonického práva katolíckej cirkvi.

## Pôsobenie
V roku 1849 bol vymenovaný za biskupa Bosny a Sriemu, so sídlom v Đakove.

V roku 1860 sa stal vodcom *Chorvátskej ľudovej strany*, vo funkcii zotrval do roku 1873. Bol predstaviteľom austroslavizmu, žiadal národné práva pre Slovanov v rámci Habsburskej monarchie. Udržoval kontakty s Jánom Kollárom, s ktorým sa spriatelil počas štúdia v Pešti, a pri bojovaní za národné a politické požiadavky Slovanov spolupracoval aj s Františkom Palackým a Františkom Ladislavom Riegerom. 

### I. Vatikánsky koncil
Zúčastnil sa na I. vatikánskom koncile v rokoch 18691870, kde bol jedným z najdôležitejších oponentov pápežskej neomylnosti, vynikal ako rečník. Pápež (Pius IX.) chválil Strossmayerovu „pozoruhodne dobrú znalosť latinského jazyka“. Prejav, v ktorom obraňoval protestantizmus, vyvolal veľkú senzáciu. V roku 1870 bol zverejnený prejav, ktorom bola ostro napadnutá nielen neomylnosť pápeža, ale aj jeho primát. Strossmayer bol, resp. je považovaný za jeho autora. Podľa Catholic Encyclopedia však autorom tohoto prejavu bol bývalý mexický augustiánsky mních Dr. José Agustín de Escudero. Po koncile Strossmayer udržiaval svoju opozíciu dlhšie než všetci ostatní biskupi a udržiaval kontakt s I. von Döllingerom (nemeckým teológom a historikom, jeden z duchovných otcov starokatolíckej cirkvi) a J. H. Reinkensom (prvý starokatolícky biskup v Nemecku) až do októbra 1871. Vtedy von Dollingera a Reinkensa informoval, že zamýšľa poddať sa „prinajmenšom navonok“. 

Zomrel v Đakove 8. mája 1905 vo veku 90 rokov. V roku 1991 tu bolo otvorené jeho múzeum.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Chorvátski politici
Kategória:Chorvátski národní buditelia
Kategória:Chorvátski rímskokatolícki biskupi
Kategória:Osobnosti z Osijeku
Roš ha-šana

**Roš ha-šana** (hebr. ראש השנה, *„hlava roku“*) je židovský novoročný sviatok. Slávi sa 1. a 2. dňa židovského mesiaca tišri. Súčasťou liturgie je trúbenie na baraní roh šofar. Roš ha-šana začína desať dní pokánia, ktoré sa nazývajú aj „Strašné dni“ (hebr. ימים נוראים, *jamim nora’im*)

## Roš ha-šana v najbližších rokoch
: *Poznámka: Sviatok sa začína prvý deň pri západe slnka. Končí sa posledný deň po zotmení.*
* *5780*: 29. – 1. október 2019 
* *5781*: 18. – 20. september 2020
* *5782*: 6. – 8. september 2021
* *5783*: 25. – 27. september 2022 
* *5784*: 15. – 17. september 2023
* *5785*: 2. – 4. október 2024
* *5786*: 22. – 24. september 2025 
* *5787*: 11. – 13. september 2026

## Iné projekty

Kategória:Židovské sviatky
Kategória:Oslavy nového roku
Jom kipur

[thumb|upright|[Maurycy Gottlieb (1856-1879): Židia v synagóge na Jom kipur (1878)]]

**Jom kipur** alebo **Jom kippur** (hebr. יום כיפור) je židovský **Deň zmierenia**, ktorý pripadá na 10. deň židovského mesiaca tišri. Je to najväčší židovský sviatok, sprevádzaný 25‑hodinovým prísnym pôstom a intenzívnymi modlitbami za odpustenie hriechov. Súčasťou rituálu je trúbenie na baraní roh šofar.

## Iné projekty

Kategória:Židovské sviatky
Kategória:Pôst
Sukot

**Sukot** (hebr. סוכות - *Stánky*) alebo **Chag ha-sukot** (חג הסוכות, *Sviatok stánkov*) je židovský pútnický sviatok. Slávi sa od 15. do 21. (v Izraeli), resp. 22. (v diaspóre) dňa židovského mesiaca tišri. Židia počas tohto sviatku jedia a niekedy aj nocujú v provizórnom príbytku z vetví a lístia, ktorý sa nazýva *[[suka (príbytok)|suka]]* (pl. *sukot*). Pri synagogálnej liturgii sviatku Sukot sa používajú tzv. „štyri druhy“ (hebr. ארבעה מינים, *arba’a minim*) – citrusový plod etrog, palmová, myrtová a vŕbová ratolesť. Symbolizujú ukončenie poľnohospodárskeho roka.

## Sukot v najbližších rokoch
: *Poznámka: Sviatok sa začína prvý deň pri západe slnka. Končí sa posledný deň po zotmení.*
**5772*: 12. – 19. október 2011 
**5773*: 30. september – 7. október 2012
**5774*: 18. – 25. september 2013

## Iné projekty

Kategória:Židovské sviatky
Pedológia (dieťa)

**Pedológia** (z gr. *pais* - *chlapec*, *dieťa* a *logos* - *slovo*, *náuka*) je veda o deťoch, skladajúca sa z biológie (pedobiológie), psychológie (pedopsychológie) a sociológie (pedosociológie) dieťaťa. Pedológia vyrástla z poznania, že dieťa nie je *dospelý „v malom“*.

## Externé odkazy
* 

Pedologia
Milena Rázgová

**Milena Rázgová**, (* 2. november 1969, Ružomberok) je bývalá slovenská basketbalistka. 

Reprezentovala ČSFR i Slovensko. Na letných olympijských hrách v Barcelone v roku 1992 bola členkou družstva, ktoré obsadilo 6. miesto.

## Referencie


## Externé odkazy
* https://www.sports-reference.com/olympics/athletes/ra/milena-razgova-1.html
* https://www.olympic.cz/sportovec/2218--milena-razgova

Kategória:Slovenské basketbalistky
Kategória:Slovenskí olympionici
Kategória:Osobnosti z Ružomberka
Ai

**AI** môže byť:
* skratka pre *artificial intelligence*, pozri umelá inteligencia
* skratka pre Amnesty International
* skratka pre Adobe Illustrator
* skratka indickej leteckej spoločnosti, pozri Air India
* ISO 3166-2 kód pre Anguillu, pozri ISO 3166-2:AI a Anguilla
* Skratka Pre Apple Intelligence

**ai** môže byť:
* princíp harmónie v Aikide, pozri ai (princíp harmónie)
* skratka pre *Anno Iesu* z *Anno Domini Nostri Iesu Christi*, používaná regionálne rakúskymi úradníkmi z obdobia monarchie, prevažne v pozemkových knihách

**ai.**, **a.i.** alebo **a. i.** môže byť:
* skratka pre *a iné*
* skratka pre latinské *ad interim* (dočasne), pozri ad interim

**.ai** môže byť:
* národná doména najvyššej úrovne pre Anguillu, pozri .ai
* súborový formát, pozri Adobe Illustrator
Aziatizmus

**Aziatizmus** môže byť:
*štýl v rečníctve, pozri aziatizmus (rétorika)
*ázijský spôsob správania či konania
Hebrejský kalendár

**Hebrejský kalendár** (hebr. הלוח העברי - *ha-luach ha-ivri*) alebo **židovský kalendár** je lunisolárny kalendár používaný v judaizme a v Izraeli. Podľa hebrejského kalendára sa stanovujú dátumy židovských sviatkov, určujú sa čítania z Tóry počas šabatových bohoslužieb, *[[jarcajt]]* (výročný deň smrti blízkeho príbuzného) a náležité žalmy pre každodennú recitáciu. Pravidlá určovania hebrejského kalendára definitívne stanovil v roku 359 patriarcha Hilel II. 

Mesiace sa v hebrejského kalendári počítajú podľa mesačného cyklu, počítanie rokov je prispôsobené slnečnému cyklu. Líši sa teda od lunárneho islamského kalendára aj od solárneho gregoriánskeho kalendára. Roky sa počítajú od tradičného dátumu stvorenia sveta *(AM - anno mundi)*.


Kategória:Kalendáre
Kategória:Judaizmus
Kategória:Židovská kultúra
Rudiment

**Rudiment** alebo **zákrpok** je zakrpatená štruktúra, ktorá kedysi u predkov plnila nejakú funkciu, ale v súčasnosti nijakú funkciu neplní.

Rudimenty napríklad sú: panvy pytónov, nefunkčné nohy niektorých plazov, zvyšky očí jaskynných rýb, slepé črevo, zub múdrosti a kostrč u človeka, bradavky samcov cicavcov.

Rudimenty sú nepriamym dôkazom správnosti evolučnej teórie.

## Pozri aj
* atavizmus

Kategória:Biológia
Kategória:Evolučná biológia
Backgammon

300px|right|thumb|Hracia sada pre Backgammon

**Backgammon** (pôv. z angl., nem. *Wurfzabel*, čes. *Vrhcáby*) je stará dosková hra pre dvoch hráčov, v ktorej hrá dôležitú úlohu aj náhoda, ako aj schopnosti hráčov. Na hru je potrebné mať hraciu plochu, 15 kameňov pre každého hráča odlíšené farbou, je možné použiť napríklad kamene hry Go alebo Dámy, dve klasické šesťstenné hracie kocky, napríklad z hry Človeče nehnevaj sa a obyčajne aj zvláštnu stávkovú kocku.

Je to jedna z najstarších známych stolných hier, predpokladá sa, že sa hrala už v starovekom Egypte, hrali ju Sumeri, obyvatelia Mezopotámie či Peržania.

## Pravidlá hry
Cieľom hry Backgammon je preniesť všetkých svojich 15 kameňov po vyznačenej dráhe najprv do vlastnej „ohradky“ a potom ich odstrániť z hracej plochy. Hráči sa striedajú, na začiatku každého ťahu hodí hráč oboma kockami a podľa výsledku hodu posunie niektorý svoj kameň (alebo kamene) o príslušný počet políčok smerom k ich cieľu. Na každom poli môže byť ľubovoľný počet kameňov jedného hráča (aj všetkých 15 na jednom poli). Ak však hráč ukončí ťah kameňom na poli, kde je jeden súperov kameň, „vyhodí“ ho, t. j. vráti ho až na začiatok jeho cesty, na tzv. bar. Na pole, na ktorom je viac ako jeden súperov kameň, sa ťahať nemôže. Kamene protihráčov sa pohybujú v navzájom protichodných smeroch. Keď má hráč všetky svoje kamene v poslednej časti hracej plochy, môže s nimi ťahať i mimo plochu, čím ich odstraňuje z hry. Hráč, ktorému sa podarí takto odstrániť všetky kamene, je víťazom.

## Počítačové programy
Existuje mnoho počítačových programov, ktoré umožňujú hrať dvom ľuďom proti sebe (či už priamo na jednom počítači, alebo prostredníctvom Internetu), no takisto môžu hráči hrať proti počítačovému protivníkovi. Medzi najznámejšie (a najuznávanejšie) patrí napr. slobodný software GNU Backgammon.

Keďže v hre backgammon hrajú dôležitú úlohu hracie kocky, nie je možné použiť klasické algoritmy, známe napríklad z programov hrajúcich šach. Najčastejším riešením počítačového protivníka je preto využitie umelých neurónových sietí. 

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Anglické stránky venované hre Backgammon
*Domáca stránka GNU Backgammonu
*Backgammon Online
*Backgammon Online na Yahoo

Kategória:Doskové hry
Kategória:Hry s hracími kockami
Spoločnosť Prometheus

**Spoločnosť Prometheus** je dobrovoľné občianske združenie, ktorého cieľom podľa jeho stanov je okrem iného „propagovanie a presadzovanie ľudských práv a základných slobôd všeobecne, ako aj s osobitným zreteľom na slobodu myslenia, svedomia, náboženského vyznania i humanistického presvedčenia“. 

Spoločnosť vznikla 9. marca 1990. Vydáva časopis Prometheus.

Je členskou organizáciou Slovenskej humanitnej rady, International Humanist and Ethical Union a European Humanist Federation.

## Referencie


## Externé odkazy
Webstánka Spoločnosti Prometheus

Kategória:Občianske združenia na Slovensku
Kategória:Organizácie založené v 1990
Prometheus (časopis)

**Prometheus** je časopis ktorý vydáva Spoločnosť Prometheus. Časopis propaguje myšlienky ateizmu, racionalizmu, pozitivistov, sekularistov a podobne.

Kategória:Slovenské periodiká
Kategória:Ateizmus
Minneapolis (rozlišovacia stránka)

**Minneapolis** môže byť sídlo v USA:
*v Kansase, pozri Minneapolis (Kansas)
*v Minnesote, pozri Minneapolis 
*v Severnej Karolíne, pozri Minneapolis (Severná Karolína)