open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tahalrá

**Tahalrá** (po francúzsky *Tahalra*) je vulkanické pole, pozostávajúce z viac ako stovky menších troskovýcj kužeľov a maarov prevažne bazaltového zloženia, nachádzajúce sa v južnej časti Alžírska na plocha približne 1&nbsp;800&nbsp;km². Pole bolo aktívne od miocénu až po začiatok holocénu a leží na prekambrických metamorfitoch a plutonitoch *Tuaregského štítu*. Staršie, pliocénne vulkanity poľa Tahalrá majú ryolitovo-trachytické zloženie, mladšie pleistocénne a holocénne produkty sú viac bázické (bazanity a bazalty). Najmladšími členmi poľa je skupina 20 maarov a troskových kužeľov, nachádzajúca sa na jeho severnom okraji.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – vulkanické pole Tahalra na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Alžírska
Kategória:Troskové kužele
Kategória:Maary
Kategória:Vyhasnuté sopky
Atákúr

**Atákúr** (po francúzsky *Atakor*) je vulkanické pole, nachádzajúce sa v južnej časti Alžírska na ploche 2 150 km². Pole je tvorené prevažne bazaltovými lávami, jeho vek sa datuje na pleistocén až holocén. Posledná aktivita sa začala približne pred 1,95&nbsp;mil.&nbsp;rokmi a končila v holocéne. Ústne podania Tuaregov vravia o erupciách pred niekoľkými storočiami, nedávne ukončenie sopečnej činnosti dokladajú aj záznamy o menších zemetraseniach a sporadicky sa vyskytujúcich aktívnych fumarolách v oblasti Atákúr. Mladé lávové prúdy prekrývajú aluviálne terasy s nálezmi neolitických artefaktov a keramiky.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – vulkanické pole Atakor na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Alžírska
Kategória:Troskové kužele
Kategória:Vyhasnuté sopky
Kategória:Dvojtisícovky v Alžírsku
Diaľnica A3 (Rumunsko)

**Diaľnica A3** (, ) je rumunská diaľnica, ktorá po svojom dobudovaní bude spájať hlavné mesto Bukurešť s mestami Ploješť (Ploiești), Brašov, Târgu Mureș, Kluž (Cluj), Oradea a maďarskou štátnou hranicou. 

Celková plánovaná dĺžka diaľnice A3 je 588 kilometrov, pričom v prevádzke je momentálne zatiaľ len prvých 53 km medzi mestami Turda a Kluž a medzi Câmpia Turzii a Turdou. Vo výstavbe je viacero úsekov - do konca roka 2010 by mali byť dostavané úseky Bukurešť – Ploieşti a Oradea – štátna hranica v celkovej dĺžke 67 kilometrov. Vo výstavbe je i ďalších 67 km na úseku Simleu Silvaniei – Oradea, ktorý by mal byť dokončený a sprevádzkovaný v roku 2012. Zvyšných 401 km je zatiaľ len v štádiu plánovania.

## Externé odkazy
* Zoznam výjazdov, križovatiek a iných objektov

Kategória:Diaľnice v Rumunsku
Manzaz

**Manzaz** (v spisovnej arabčine pravdepodobne **Mánzáz**) je vulkanické pole, nachádzajúce sa v južnej časti Alžírska na ploche približne 1&nbsp;500&nbsp;km². Pole pozostáva z niekoľkých desiatok troskových kužeľov a s nimi asociovaných lávových prúdov prevažne bazaltového zloženia a leží na starších, prekambrických metamorfitoch. V horninách sa často vyskytujú xenolity peridotitov a pyroxenitov. Vek poslednej erupcie poľa Manzaz nie je známy, no najmladšie produkty vulkanickej činnosti prekrývajú neolitické terasy.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – vulkanické pole Manzaz na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Alžírska
Kategória:Troskové kužele
Kategória:Vyhasnuté sopky
Robert Chase

**Dr. Robert Chase** je fiktívna postava v seriáli *[[Dr. House]]*, ktorú stvárňuje Jesse Spencer. Jeho špecializácia je intenzívna starostlivosť a kardiológia a v prvých troch sériách je členom diagnostického tímu Dr. Gregory Housea vo fakultnej nemocnici Princeton-Plainsboro. Je Austrálčan s Českými predkami, na škole navštevoval katolícky seminár. Jeho rodina je bohatá, ale on sa k majetku nehlási. Jeho otec (Rowan Chase) sa ujal jeho výchovy potom, čo sa jeho matka upila k smrti. Sám ale potom zomrel na rakovinu pľúc, čo malo za následok nedbalú starostlivosť a smrť jednej z jeho pacientiek. 

Patrí medzi najstarších členov Houseovho tímu. Bez otázok plní Houseove pokyny a podporuje jeho osobnosť, čím sa dostáva do konfliktu s Ericom Foremanom. Práca je pre neho veľmi dôležitá a keď miliardár a predseda správnej rady nemocnice Edward Vogler začne tlačiť na Houseov tím, tak na Housea začne donášať. Veľmi často je terčom Houseových vtipov a urážok. Mal pomer s Cameronovou. Prvýkrát, keď bola pod vplyvom drog a neskôr mali vzťah založený iba na sexe.

Kategória:Dr. House
Ajn Azzán (vulkanické pole)

**Ajn Azzán/Ajn az Zán** (-po arabsky) alebo **I-n-Ezzane/In Ezzane** (-po francúzsky) je vulkanické pole, nachádzajúce sa v juhovýchodnej časti Alžírska na okraji pohoria Ahaggar na ploche 500&nbsp;km². Jeho východná časť zasahuje aj do severnej časti Nigeru. Vek poslednej erupcie poľa Ajn Azzán nie je známy, no odhaduje sa na holocén.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – vulkanické pole In Ezzane na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Alžírska
Kategória:Sopky Nigeru
Kategória:Vyhasnuté sopky
Rýchlostná cesta H5 (Slovinsko)

**Rýchlostná cesta H5** () je čiastočne sprevádzkovaná rýchlostná cesta v Slovinsku, ktorá bude spájať štátne hranice Talianska a Chorvátska. 

V súčasnosti sú na H5 v prevádzke dva úseky v celkovej dĺžke 8,8 kilometra. 

## Externé odkazy
* Informácie o H5 na stránkach DARS-u 
* Zoznam výjazdov, križovatiek a iných objektov

Kategória:Rýchlostné cesty v Slovinsku
Mağusa (región)

thumb|Mapa obvodov (eparchií) Cypru z pohľadu Cyperskej republiky s vyznačeným obvodom Ammochostos
thumb|Mapa obvodov (eparchií) a regiónov Cypru z pohľadu Severocyperskej republiky s vyznačeným regiónom Mağusa

**Mağusa** alebo **Gazimağusa** (po grécky *Ammochostos*) je jeden zo šiestich administratívnycb regiónov Severocyperskej tureckej republiky. Jeho hlavným mestom je najdôležitejší prístav ostrova, Ammochostos/Mağusa. 

Z pohľadu Cyperskej republiky (a tým aj celého sveta okrem Turecka) je súčasťou obvodu (eparchie) Ammochostos okupovanou cudzím vojskom. V Cyperskej republike preto existuje "exilová" správa regiónu. 

Kategória:Eparchie na Cypre
Kategória:Regióny na Severnom Cypre
Girne (región)

**Girne** (po grécky *Keryneia*) je jeden zo šiestich regiónov Severocyperskej tureckej republiky. Jeho hlavným mestom je Girne (Keryneia). Je to najmenší z cyperských regiónov. 

Z pohľadu Cyperskej republiky ide o jej obvod (eparchiu) Keryneia okupovanú cudzím vojskom. V časti ostrova kontrolovanej Cyperskou republikou preto existuje "exilová" správa regiónu/obvodu. 

## Iné projekty

Kategória:Eparchie na Cypre
Kategória:Regióny na Severnom Cypre
Turčiansky Michal

**Turčiansky Michal** je mestská časť Turčianskych Teplíc. Do roku 1971 bol samostatnou obcou. Názov tejto pôvodne poddanskej obce je odvodený od kostola zasväteného sv. Michalovi archanjelovi.

## Dejiny
Prvá písomná pamiatka je z roku 1352 keď sa spomína ako *Ecclesio Sancti Michaeli* (Farnosť sv. Michala). Od roku 1436 do 16. storočia obec patrila Turóciovcom, neskôr tu mali majetky viaceré zemianské rody. V roku 1951 bola pričlenená obec Zorkovce a dovtedajší názov Turčiansky svätý Michal bol zmenený na Turčiansky Michal.

V roku 1971 bola obec pričlenená k Turčianskym Tepliciam. 

Zorkovce sa spomínajú v roku 1277 kedy ich kráľ Ladislav IV. Barlejovi synovi Bana z Diviak a bratov jeho dal Bošany v nitrianskej župe na náhradu za Zorkovce, ktoré kráľ Belo IV. bol ím odňal a pripojil k Zvolenskému hradu. 

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová ranogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z obdobia okolo roku 1264. Nachádza sa v opevnenom areáli na mierne vyvýšenej polohe. Pôvodnú stavbu, ešte s kvadratickým presbytériom, vybudovala stavebná huta pôsobiaca pri kláštore premonštrátov v Kláštore pod Znievom. Kostol bol prestavaný v duchu neskorej gotiky okolo roku 1515, kedy vzniklo súčasné polygonálne presbytérium s krížovou rebrovou klenbou zachovanou dodnes. V roku 1570 bola loď kostola nanovo zaklenutá renesančnou klenbou. Barokovo bol upravený v roku 1750, kedy bola loď nanovo zaklenutá a v roku 1768, kedy bola upravená veža. V rokoch 1890 a po roku 1950 bol obnovovaný. V interiéri sa nachádza neskororenesančno-barokový hlavný oltár z roku 1669 a renesančná krstiteľnica z roku 1520.. Kostol má hladké fasády členené opornými piliermi, veža je ukončená barokovou helmicou s laternou.

## Osobnosti obce
* Ján Valentini (* 1756† 1812), rímskokatolícky kňaz, dekan, básnik, historik a prírodovedec
* Izidor Žiak (* 1863† 1918), slovenský spisovateľ, redaktor, národný pracovník, úradník
* Michal Ursini, evanjelický kňaz

## Referencie

## Externé odkazy
* Informácie o Turci- zdroj časti údajov
* Apsida.sk- profil gotického kostola

Kategória:Turčianske Teplice
Kategória:Slovenské obce zaniknuté zlúčením
Štedrosť

[náhľad|''Štedrosť'', [Frans Floris (1516 – 1570), NM Gdaňsk]]
[náhľad|Byzantský vojvodca [Belisar žiada almužnu, Jacques-Louis David, 1781, Múzeum Beaux-Arts, Lille, Francúzsko]]

**Štedrosť** (lat. *liberalitas*, angl. *generosity*, rus. *щедрость*) je jednou zo siedmich cností. Je to ochota dávať, uskutočňovanie šľachetných myšlienok alebo činov, láska k blížnemu, charita, veľkorysosť. Potlačená chamtivosť a egoizmus. Neprítomnosť žiadostivosti; nelipnutie na vnímanom objekte. Opakom štedrosti je lakomstvo (*lat. avaritia*).

Štedrosť je vyváženým stredom medzi rozhadzovačnosťou a lakomstvom Aristoteles.

## Náboženstvo a štedrosť
### Kresťanstvo
Štedrosť nemožno zamieňať s moderným chápaním slovíčka charita. Štedrosť alebo ochota prispieť či podeliť sa nemá súvis s bohatstvom, ale s tým ako to dávame. Štedrosť znamená nezištnú lásku k druhým, má sa za to, že dosahuje najvyššiu dokonalosť ľudského ducha, pretože odráža povahu a oslavuje Boha. Vo svojej najextrémnejšej forme charitatívny môže dosiahnuť obetovanie seba samého. Štedrosť v kombinácii s inými teologickými cnosťami, to sú nástroje pre dosiahnutie šťastia.

### Budhizmus
Štedrosť je v budhizme jednou a prvou z tzv. Šiestich vyslobodzujúcich činov. Ďalšími sú: zmysluplné jednanie, trpezlivosť, usilovnosť, meditácia a múdrosť.
Tieto náuky sa používajú predovšetkým v budhizme Veľkej cesty.
Štedrosť sa delí na tri úrovne:
* 1. Štedrosť, ktorá pomáha okamžite: strava, odev, peniaze
* 2. Štedrosť, ktorá pomáha na celý život: vzdelávanie
* 3. Štedrosť, ktorá pomáha navždy: poskytovanie Dharmy, náuk Budhu.

## Referencie

*

## Pozri aj
* Sedem cností

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Boh - Božia dobrotivosť a štedrosť
* Dieta.sk - Štedrosť a ochota podeliť sa
* Pravda.sk Ako naučiť deti štedrosti? 
* Štedrosť a vďačnosť sa ešte nestretli 
* Katnoviny.sk - o štedrosti
* frantiskani.sk
* Štedrosť prázdnych rúk  česky

Kategória:Filozofický slovník
Kategória:Náboženstvo
Kategória:Cnosti
Kategória:Sedem cností
Udokan

**Udokan** je náhorná plošina vulkanického pôvodu, nachádzajúca sa na Sibíri, asi  severovýchodne od jazera Bajkal. Plošina sa rozprestiera na ploche asi  na východnom okraji bajkalského riftu. V horninovom zložení prevládajú bazalty, no mladšie vulkanické produkty sú skôr trachytické ignimbrity. Počiatky vulkanickej aktivity siahajú až do miocénu, posledná aktivita sa odohrala približne pred 2 200 rokmi (troskový kužeľ *Čepe*). V oblasti je častý výskyt slabých zemetrasení.

## Zoznam vulkanických foriem poľa Udokan
* **Troskové kužele**
** Aku – 
** Amutiči
** Čepe – 
** Čolomdik
** Dolinnij – 
** Changura
** Inariči
** Jakutskij
** Jemniach
** Kislij Kľuč
** Lurbun
** Neožidannij
** Syni – 
** Trachytovij
** Učučej
** Vakat
** Vechne-Ingamakitskij
** Zapadnij Sakuran
* **Lávové dómy**
** Dvojnij
** Ingamakit
** Mundužiak
** Nižnij Lurban
** Peremyčka
** Pravij Lurban

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – horský chrbát Udokan na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Ruska
Kategória:Troskové kužele
Zoznam častí seriálu V siedmom nebi

Toto je zoznam častí seriálu *[[V siedmom nebi]]*. Seriál má 11 sérií, každá séria okrem 8. má 22 častí, ôsma séria má 23 častí.

## Série

### 1. séria: 1996-1997
:

### 2. séria: 1997-1998
:

### 3. séria: 1998-1999
:

### 4. séria: 1999-2000
:

### 5. séria: 2000-2001
:

### 6. séria: 2001-2002
:

### 7. séria: 2002-2003
:

### 8. séria: 2003-2004
:

### 9. séria: 2004-2005
:

### 10. séria: 2005-2006

### 11. séria: 2006-2007

Kategória:V siedmom nebi
Vsiedmom nebi
Vitimská plošina

**Vitimská plošina** je pohorie vulkanického pôvodu, rozkladajúce sa na Sibíri na ploche cez 10&nbsp;000&nbsp;km², východne od severnej časti jazera Bajkal. Vulkanizmus prebiehal v dvoch fázach - prvá, silnejšia etapa prebiehala od miocénu po pleistocén, druhá od pleistocénu po holocén. Väčšina vulkanických centier je sústredená v severozápadnej časti poľa, kde lemuje axiálnu časť bajkalského riftu, ktorá leží 200&nbsp;km západne.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - Vitimská plošina na Global Volcanism Program 

Kategória:Pohoria v Rusku
Kategória:Sopky Ruska
Kategória:Troskové kužele
Staurolit

**Staurolit** je minerál zo skupiny nesosilikátov. Chemicky je to zásaditý hlinitokremičitan železa, horčíka a zinku - (Fe2+,Mg)2Al9(Si,Al)4O20(O,OH)4.

Názov *staurolit* má pôvod v gréckom slove *stauros* - kríž,  kvôli častým krížovým zrastom.

Na kobalt bohatá odroda staurolitu je označovaná ako lusakit.

## Charakteristika
Tento minerál obyčajne tvorí krátko alebo dlhostĺpcovité kryštály červenkastohonedej alebo hnedočiernej farby. Často vytvára typické krížové zrasty kryštálov. Tvar kríža môže byť pravouhlý alebo šikmý. Je to nepriehľadný minerál so skleným až voskovým leskom.

## Vznik
Vzniká predovšetkým v metamorfovaných horninách ako sú svory a ruly pri stredných až vyšších teplotách a tlakoch. Je indikátorom strednoteplotnej časti amfibolitovej fácie. Spolu s kremeňom vzniká pri reakciách chloritoidu s kyanitom, alebo spolu s biotitom pri reakciách granátu a chloritoidu. Je preto významným indexovým minerálom, na základe ktorého možno určiť podmienky premeny. Často asociuje s almandínom a kyanitom. Často vzniká v horninách pri regionálnej metamorfóze sedimentov, predovšetkým ílovitých, ktoré sú bohaté na hliník. Ako minerál odolný zvetrávaniu často prechádza do ťažkej frakcie a môže sa hromadiť v sedimentoch, hlavne v naplaveninách. Veľmi zriedkavo sa vyskytuje v pegmatitoch a žulách alebo kontaktne premenených horninách.

## Diagnostické vlastnosti
Netaví sa a nie je rozpustný v kyselinách. Charakteristické sú krížové kryštálové zrasty. V polarizačnom mikroskope má (svetlo- i tmavo-) žltý pleochroizmus, výrazný reliéf. Má rovnobežné zhášanie. Na rozdiel od podobného andaluzitu, ktorý má štvorcové prierezy kryštálov, staurolit tvorí kryštály s obdĺžnikovým prierezom.

## Lokality
Známy je z oblasti Monte Campione a Pizzo Forno vo Švajčiarsku. Vo Francúzsu je častý v Bretónskom departmente Morbihan. Vyskytuje sa tiež v Škótsku, Španielsku, Portugalsku a na polostrove Kola v Rusku. Známy je aj z Hrubého Jeseníku v Česku. V Severnej Amerike je známy z Maine, Severnej Karolíny, Georgie, Tennessee, Virgínie, Nového Mexika a Montany.

### Na Slovensku
Staurolity možno nájsť na viacerých lokalitách v metamorfitoch Malých Karpát, napríklad v Bratislavskej Dúbravke a Slnečnom údolí pri Limbachu. Pri Dubovej sa nachádza v kontaktne metamorfovaných horninách. Ďalšie výskyty sú z Vysokých (napr. Jalovecká dolina) a Západných Tatier, Braniska, Čiernej hory a veporického kryštalinika.

## Ekonomický význam
Nemá veľký ekonomický význam. Jeho prerastlice sú niekedy predávané ako talizmany a šperky, väčšina z nich však zvyknú byť falzifikáty, vyrezané z iných materiálov a zafarbené na tmavo hnedo. Niekde sa tiež využíval ako abrazívum a leštiaci materiál, tiež na prípravu zlievarenských foriem a ako plnidlo.

## Referencie


### Ďalšie zdroje
*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.mindat.org - staurolit na mineralogickej databáze

Kategória:Monoklinické minerály
Kategória:Nesosilikáty
Kategória:Bodová grupa 2/m
Kategória:Minerály železa
Kategória:Minerály horčíka
Kategória:Minerály hliníka
Kategória:Minerály kremíka
Kategória:Minerály kyslíka
Kategória:Minerály vodíka
Joker

**Joker** (z angl. žolík, vtipkár) je fiktívna postava z komiksov od DC Comics. Bol vytvorený Jerrym Robinsonom, Bobom Kaneom a Billom Fingerom ako úhlavný nepriateľ Batmana. Debutoval na jar 1940 v komikse Batman #1.

Stvárnenie Jokera sa v priebehu rokov menilo. Kým od konca 40. do 60. rokov bolo populárne jeho stvárnenie ako komického a neškodného zlodeja, neskôr sa ujala pôvodná idea zo 40. rokov, ktorá vykresľuje Jokera ako psychopatického, sociopatického a amorálneho kriminálnika s výzorom klauna.

Jokerov klaunský výzor je vysvetlený ako dôsledok nehody, keď sa mu po páde do nádrže s chemikáliami vybielila pokožka, vlasy zafarbili na zeleno, pery na červeno a jeho ústa boli poleptané do tvaru večného úsmevu.

Joker sa objavuje v mnohých Batmanovských komiksoch, ale tie najdôležitejšie sú Muž ktorý sa smeje (Batman: The Man Who Laughs) a Smrtiaci žart (Batman: The Killing Joke), ktoré su zamerané primárne na Jokera.

Joker sa objavil v mnohých seriáloch a filmoch spojených s Batmanom. V animovaných seriáloch ho dabovali Mark Hamill a Kevin Michael Richardson. V seriáli a filme Batman zo 60. rokov komického Jokera hral Cesar Romero. Vo filme Batman z roku 1989 Jokera, zobrazeného v duchu čierneho humoru hral Jack Nicholson. Vo filme The Dark Knight (2008), zameranom na ešte temnejšie a realistickejšie vykreslenie tejto postavy stvárnil Jokera Heath Ledger. Podľa nepotvrdených špekulácií ho príprava na túto rolu uviedla do depresií, ktoré viedli k tomu, že sa predávkoval liekmi. Vo filme Suicide Squad túto postavu stvárnil Jared Leto.

Joker je spolu s Green Goblinom považovaný za najznámejšieho superzločinca v súčasnej populárnej kultúre.

Kategória:Fiktívne postavy
Anna Smašnovová

**Anna Smašnovová**, , , vyd. *Anna Pistolesi* (* 16. júl 1976, Minsk, Bielorusko) je bývalá izraelská profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 12 turnajov WTA v dvojhre.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy

Kategória:Izraelskí tenisti
Kategória:Osobnosti z Minska
Výhrubník

**Výhrubník** je to obrábací nastroj podobný vrtáku ale bez hrotu. Používa sa na vyhrubovanie otvoru, ktorý je predtým predvŕtaný, alebo predliaty.  Výhrubniky sú trojrezné s kužeľovou stopkou alebo štvorrezné nástrčkové, môžu byť priame, ale častejšie sú skrutkovité. Rozďelujeme ich na výhrubníky so stopkou, nástrčné výhrubníky a výhrubníky so vsadenými reznými hranami. 

Valcová časť zubov nereže, ale má fazetku, aby lepšie viedla nástroj v diere. Aby sa znížilo trenie, zadná časť zubov smerom k vretenu je mierne skosená.

Používajú sa na opracovanie predhotovených otvorov, lebo nimi možno dosiahnuť vyššiu tvarovú aj rozmerovú presnosť(H9 až H12) ich D(priemer) býva o 0,5 až 1,5 mm väščí ako D predchádzajúceho otvoru.

Kategória:Nástrojárstvo
Kategória:Vŕtanie a vyvrtávanie
Barbara Paulusová

**Barbara Paulusová** (* 1. september 1970, Viedeň, Rakúsko) je bývalá rakúska profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 6 turnajov WTA v dvojhre a 1 turnaj vo štvorhre.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Rakúski tenisti
Veronika Marsová

***Veronika Marsová*** () je americký dramatický televízny seriál, ktorého tvorcom je scenárista Rob Thomas. Dej seriálu je zasadený do fiktívneho mesta Neptune v Kalifornii, v ktorom hlavnú úlohu stvárňuje Kristen Bellová. Seriál mal premiéru 22. septembra 2004 na stanici UPN, no po dvoch sériach bol presunutý na stanicu The CW, kde bola odvysielaná záverečná séria.

Hlavnou postavou je Veronika Marsová (Kristen Bellová), ktorá je študentkou na Neptune High School a pomáha svojmu otcovi s prácou súkromného detektíva.

## Obsadenie
* Kristen Bellová ako Veronika Marsová
* Teddy Dunn ako Duncan Kane
* Jason Dohring ako Logan Echolls
* Percy Daggs III ako Wallace Fennel
* Francis Capra ako Eli „Weevil“ Navarro
* Enrico Colantoni ako Keith Mars
* Sydney Tamiia Poitier ako Mallory Dent
* Tessa Thompson ako Jackie Cook
* Ryan Hansen ako Dick Casablancas
* Kyle Gallner ako Cassidy „Beaver“ Casablancas
* Tina Majorino ako Cindy „Mac“ Mackenzie
* Julie Gonzalo ako Parker Lee
* Chris Lowell ako Stosh „Piz“ Piznarski
* Michael Muhney ako Don Lamb
* Krysten Ritter ako Gia Goodman

Kategória:Televízne seriály USA
Kategória:Televízne seriály The CW
Kategória:Televízne seriály z roku 2004
Milan Pavlovkin

**Milan Pavlovkin** (* 25. marec 1980) je slovenský futbalový obranca, ktorý v súčasnosti hráva za klub FK Mesto Prievidza. V minulosti bol kapitánom tohto tímu.

## Referencie


Kategória:Narodenia v 1980
Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Hráči FK Baník Prievidza
Juraj Furka

**Juraj Furka** (* 5. november 1979) je futbalový brankár, ktorý hráva za FK Mesto Prievidza. V minulosti bol kapitánom tohto mužstva.

## Referencie


## Externé odkazy
* Juraj Furka na fkmestoprievidza.sk 

Kategória:Narodenia v 1979
Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Hráči FK Baník Prievidza
Sin-ťiang

**Sin-ťiang** dlhý tvar **Ujgurská autonómna oblasť Sin-ťiang** (; ) je Ujgurská autonómna oblasť Čínskej ľudovej republiky. Leží v severozápadnej Číne, v centre euroázijského kontinentu, a s rozlohou 1&nbsp;660&nbsp;000 km² je najväčšou provinciou Číny. Na západe a severe hraničí s ôsmimi štátmi: Mongolskom, Ruskom, Kazachstanom, Kirgizskom, Tadžikistanom, Afganistanom, Pakistanom a Indiou; hraničná čiara je 5&nbsp;400&nbsp;km dlhá.

Ide o územie bývalej separatistickej republiky Východný Turkestan.

Oblasť je obývaná početnou národnostnou menšinou Ujgurov (približne 9 miliónov obyvateľov), ich materinským jazykom je ujgurčina, stredoázijský jazyk altajského pôvodu. 

## Geografia
Sin-ťiang je najväčšia autonómna oblasť Číny, zaberá viac ako šestiny celkovej rozlohy Číny. Vrchom Mount Tianshan je rozdelená na dve platne: Džungarská platňa je na severe a Tarimská platňa na juhu. Najnižší bod Sinťiangu je Turfanská preliačina, 155 metrov pod morom, ktorá je taktiež najnižším bodom celej Číny. Najvyšší bod je vrch K2, vysoký 8 611 metrov, ktorý sa nachádza na hranici s Kašmírom.

### Rieky
* Tarim

### Púšte
* Dzoosotyn Elisen
* Kumtag
* Taklamakan

### Veľké mestá
* Urumči
* Turfan
* Kašgar
* Kche-la-ma-i 
* Š'-che-c'

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj


Kategória:Čína
Kategória:Autonómne oblasti v Číne
Urumči

náhľad|vpravo|Urumči
**Urumči** (-slov. normovaný názov; po ujgursky ئۈرۈمچی – prepis ULY: Ürümchi/čínsky prepis: Ürümqi/výslovnosť: [úrúmči]; po čínsky 乌鲁木齐 – pchin-jin: Wūlǔmùqí – slov. prepis Wu-lu-mu-čchi), starším názvom **Ti-chua** (迪化 – pchin-jin: Dǐhuà – slov. prepis Ti-chua), je hlavné mesto autonómnej oblasti Sin-ťiang v Čínskej ľudovej republike, na severozápade krajiny.

## Geografia
Urumči, najväčšie mesto na západnej polovici Čínskej ľudovej republiky, vyhralo miesto v Guinnessovej knihe rekordov ako veľkomesto najviac vzdialené od akéhokoľvek mora na svete, je vzdialené približne  (1 400 míľ) od najbližšieho pobrežia (Urumči je mesto najbližšie položené k eurázijskému pólu nedostupnosti). Mesto má rozlohu . Priemerná nadmorská výška je 

## Počasie
V Urumči je kontinentálne stepné podnebie s horúcimi a suchými letami s priemernou júlovou teplotou 24°C (75 °F) a vlhkými a studenými zimami s priemernými teplotami v januári −16 °C (3 °F). Priemerná ročná teplota je približne 5,4 °C (41,7 °F), a množstvo spadnutých zrážok cez rok je približne 273 milimetrov. 

## Dejiny
Pred dvetisíc rokmi bolo Urumči významným mestom na severnej trase Hodvábnej cesty so širokou sieťou obchodných ciest, ktoré umožňovali bohatú širokú výmenu cez Euráziu. V 22. roku vlády cisára Tchaj-cunga z dynastie Tchang, v roku 648 po Kristovi, založila vláda dynastie mesto Lun-tchaj na mieste starovekého mesta Urabo, ktoré sa nachádzalo 10 kilometrov od južného centra súčasného Urumči. Staroveké mesto Lun-tchaj bolo sídlom miestnej vlády a vyberalo poplatky od karaván, ktoré putovali po severnej trase Hodvábnej cesty. Počas dynastie Čching (v roku 1763) cisár Čchien-lung pomenoval rozšírené mesto Lun-tchaj "Ti-chua" (pchin-jin: Díhuà). V roku 1884 cisár Kuang-sü založil provinciu Sin-ťjang s mestom Ti-chua ako hlavným mestom. Po založení Čínskej ľudovej republiky 1. februára roku 1954 bolo mesto premenované na Urumči, čo v preklade znamená "prekrásny pasienok" v mongolskom jazyku džungarských kmeňov.

Urumči má pod svojou správou jeden kraj a sedem obvodov.

## Obyvateľstvo
Podľa výskumu z roku 2000 malo Urumči 2 081 834 obyvateľov s hustotou osídlenia 174,53 obyvateľov na km². Z toho 75,3% sú Číňania Han, 12,8% sú Ujguri, 8,0% sú Číňania Hui a 2,3% sú Kazachovia a Kirgizi.

## Doprava
### Letecká doprava
Mesto Urumči odbavuje Medzinárodné letisko Urumči Diwopu.

### Železnice
* Železnica spája mesto s Kašgarom na juhozápade
* Urumči je tiež na železničnej dráhe Družna z Pekingu do Alma-Aty.

### Cestná doprava
Urumči sa nachádza na čínskych národných diaľniciach číslo 312 a 314.

## Partnerské mestá

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 

Kategória:Sin-ťiang
Kategória:Mestá v Číne
Kategória:Ujguri
Kategória:Mestá na hodvábnej ceste
Michail Taľ

**Michail Taľ** (;  * 9. november 1936, Riga – † 28. jún 1992, Moskva) bol lotyšský šachový veľmajster, v rokoch 1960 až 1961 majster sveta. V roku 1960 vyhral zápas o šachovú korunu proti Botvinnikovi v pomere 12,5 : 8,5 a stal sa 8. majstrom sveta.

Šesťkrát vyhral majstrovstvá Sovietskeho zväzu.

## Externé odkazy
* Michail Tal na chessgames.com
* 85 rozhodujúcich pozícii v jeho partiách

Kategória:Lotyšskí šachisti
Kategória:Sovietski šachisti
Kategória:Šachisti židovského pôvodu
Kategória:Lotyšské osobnosti židovského pôvodu
Kategória:Medzinárodní veľmajstri
Kategória:Majstri sveta v šachu
Kategória:Osobnosti z Rigy
Marion Marusková

**Marion Marusková**, nem. *Marion Maruska* (* 15. december 1972, Mödling, Rakúsko) je bývalá rakúska profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 1 turnaj WTA v dvojhre.

## Externé odkazy

Kategória:Narodenia v 1972
Kategória:Rakúski tenisti
Igor Šemrinec

**Igor Šemrinec** (* 22. november, 1987, Bojnice) je profesionálny slovenský futbalista hrajúci za slovenský klub AS Trenčín ako brankár.

Šemrinec sa narodil v Bojniciach a kariéru odštartoval v Prievidzi. V roku 2010 prišiel do Trenčína, odkiaľ v roku 2013 hosťoval v Novom Meste nad Váhom. Po hosťovaní sa vrátil naspäť do Trenčína kde stále pôsobí.

## Externé odkazy

* Profil hráča na oficiálnej stránke klubu AS Trenčín
* Profil hráča na oficiálnej stránke slovenskej Fortuna ligy
* Profil hráča na stránke Futbalnet
* Profil hráča na stránke Transfermarkt
* Profil hráča na stránke Soccerway

## Zdroj

Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Futbaloví brankári
Kategória:Hráči FK Baník Prievidza
Kategória:Hráči AFC Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Hráči FK AS Trenčín
Kategória:Osobnosti z Bojníc
Anatolij Jevgenievič Karpov

**Anatolij Jevgenievič Karpov**,  (* 23. máj 1951, Zlatoust, ZSSR, teraz Ruská federácia) je ruský šachový veľmajster, ktorý bol v rokoch 1975 až 1985 majster sveta. V rokoch 1993 až 1999 bol majstrom sveta v šachu podľa FIDE. 

Vtedajší majster sveta Robert Fischer nenastúpil v roku 1975 k obhajobe svojho titulu a 3. apríla 1975 bol Karpov vyhlásený za majstra sveta. Dvakrát obhájil Karpov titul proti Viktorovi Korčnému, v roku 1978 vo filipínskom Baguio a v roku 1981 v severotalianskom Merane. Titul majstra sveta Karpov obhájil v roku 1985 proti Kasparovovi, keď sa za stavu 5:3 predseda FIDE Campomanes zápas kvôli neúmernej dĺžke rozhodol zrušiť. Dôvodom bolo údajné vyčerpanie oboch hráčov, keďže zápas dosiahol rekordných 48 partií a trval niekoľko mesiacov. 

Titul majstra sveta stratil v opakovanom zápase s Kasparovom, ktorý sa konal v Moskve a skončil víťazstvom Kasparova v pomere 13:11. Karpov sa stal vyzývateľom Kasparova v odvetnom zápase, ktorý sa konal v Seville v roku 1987, kde sa mu podarilo remizovať 12:12. Vďaka pravidlu, ktoré titul v tomto prípade zanechávalo vládnucemu majstrovi sveta, si Kasparov titul udržal. 

## Iné projekty

Kategória:Ruskí šachisti
Kategória:Sovietski šachisti
Kategória:Medzinárodní veľmajstri
Kategória:Narodenia v 1951
Kategória:Majstri sveta v šachu
Kategória:Držitelia Radu Priateľstva
Kategória:Absolventi Petrohradskej štátnej univerzity
Turnpike Lane (stanica metra)

**Turnpike Lane** je jednou zo staníc londýnskeho metra nachádzajúca sa v londýnskej mestskej časti West Green v obvode Haringey. Stanicu obsluhuje Piccadilly Line a nachádza sa v tarifnej zóne 3 neďaleko ulice Turnpike Lane.

## Dejiny
Stanica bola otovrená 19. septembra 1932 v prvej etape predĺženia Piccadilly Line z Finsbury Parku do Cockfosters. Ako všetky stanice na tomto predĺženom úseku, aj táto obdržala estetické prvky, ktoré predtým v metre vidieť nebolo. Pi projektovaní stanice sa uvažovalo aj názvami *North Harringay* a *Ducketts Green*. Budova stanice je pomerne zachované architektonické dielo Charlesa Holdena z 30. rokov., postavené z tehiel v tvare kocky, s dvoma ventilačnými vežami. Vestibul je z polovice pod zemou a vysoké okná umožňujú množstvu denného svetla prenikať do stanice. Večerné svetlo vytvára efekt podobný tomu, aký vidieť v katedrálach. Dva z východov zo stanice smerovali k zastávkám električiek do Alexandra Palace. V roku 1938 električky nahradili autobusy a až do roku 1968 zastavovali v električkových zastávkach, kedy boli odstránené.

Tunely v stanici majú, podobne ako v staniciach Wood Green a Manor House, priemer  a boli navrhnuté pre očakávanú väčšiu kapacitu. V porovnaní stanice Southgate a Bounds Green majú priemer len . Netradičné tiež boli priestory vybudované pre väčšiu prístupnosť pod koľajiskom.

Autobusová stanica za stanicou bola zakrytá v roku 1968 ako súčasť premodelovania autobusovej dopravy v Londýne. Strecha však zmizla pri rekonštrukcii stanice v 90. rokoch.

V súčasnosti sa budova stanice podrobuje obnove k jej pôvodnej kráse. Zničené dlaždice v interiéri sú dôkladne opravované, ako aj značné škody po zatekaní vody do stanice.

## Externé odkazy
* na Piccadilly Line sa nachádza medzi stanicami Manor House a Wood Green.

## Galéria

Image:Turnpike Lane stn southbound.jpg|Nástupište smerom do centra
Image:Turnpike Lane stn northbound.jpg|Nástupište smerom z centra
Image:Turnpike Lane stn southwest entrance.JPG|Juho-západný vstup do stanice


## Iné projekty

Kategória:Stanice londýnskeho metra
Kategória:Haringey
Katedrála Nanebovzatia Panny Márie

**Katedrála Nanebovzatia Panny Márie** môže byť:

* na Slovensku
** Katedrála Nanebovzatia Panny Márie (Rožňava)
* vo Francúzsku
** Katedrála Nanebovzatia Panny Márie v Rouene, pozri Katedrála Notre-Dame (Rouen)
* v Litve
** Katedrála Nanebovzatia Panny Márie (Vilnius)
* v Taliansku
** Katedrála Nanebovzatia Panny Márie v Neapole, pozri Neapolská katedrála
** Katedrála Nanebovzatia Panny Márie (Brixen)

## Pozri aj
* Konkatedrála Nanebovzatia Panny Márie v Opave
* Katedrála Nanebovzatia blahoslavenej Panny Márie (León) v Nikaragui
* Katedrála Panny Márie
* Kostol Nanebovzatia Panny Márie

Kategória:Rozlišovacie stránky – Sakrálne stavby
Nanebovzatia Panny Márie Katedrála
Tina

**Tina** môže byť:

* skratka mena Kristína
* skratka mena Martina
* skratka mena Valentína
* TINA môže byť použité ako skratka pre heslo *[[There is no alternative]]* (bez alternatívy, niet žiadnej alternatívy)
* slovenská speváčka, pozri Tina (speváčka)
** debutový album tejto speváčky, pozri Tina (album)
Vyhlbovanie

thumb|250px|right|Kužeľový výhlbník so štyrmi reznými hranami
**Vyhlbovanie** alebo **zahlbovanie** je operácia vyvrtávania, pri ktorej sa upravuje vonkajší okraj otvoru pre skrutky so zapustenou hlavou, alebo zrážajú hrany otvoru. Nástroj pre vyhlbovanie sa nazýva výhlbník.

Vyhlbujú sa tvary:
*valcovité,
*kužeľovité.

## Pozri aj
* vyhrubovanie
* vystružovanie

## Iné projekty

Kategória:Vŕtanie a vyvrtávanie
Dobroprajnosť

**Dobroprajnosť**, (lat. *humanitas, charitatis*, angl. *kindness*) je jednou zo siedmich cností, je to predovšetkým láskavosť, ľudskosť, obdiv, charita, súcit, priateľstvo bez predsudkov a príčiny.

Opakom dobroprajnosti je závisť (lat. *invidia*).

## Odraz v umení


Súbor:William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - Charity (1878).jpg|Dobroprajnosť, Charity, William-Adolphe Bouguereau, r. 1878
Súbor:William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - Charity (1859).jpg|Dobroprajnosť, Charity, William-Adolphe Bouguereau, r. 1859
Súbor:Van Dyck - Charity.jpg|Personifikácia Dobroprajnosti, Matka a tri deti, Anthonis van Dyck
Súbor:Charitatis or Charity.jpg|Beham, (Hans) Sebald, Charity



## Pozri aj
* Sedem cností

## Externé odkazy
* Katechizmus.sk - Dobroprajnosť
* o Božej doproprajnosti a láske 

## Zdroj

Kategória:Náboženstvo
Kategória:Cnosti
Kategória:Sedem cností
Lisa Gerrardová

**Lisa Germaine Gerrardová** (* 12. apríl 1961, Melbourne, Austrália) je austrálska hudobníčka, speváčka a hudobná skladateľka. Preslávila sa ako členka hudobnej skupiny Dead Can Dance, ktorú spoluzaložila a tvorila s Brendanom Perrym. 

Umelecky pôsobí od roku 1981 do súčasnosti. Po rozpade skupiny Dead Can Dance sa vydala na sólovú dráhu a podieľala sa na množstve projektov, najmä v oblasti filmovej hudby. Za hudbu k filmu Gladiátor bola v roku 2000 spolu s Hansom Zimmerom nominovaná na Oscara a v roku 2001 získali cenu Zlatý glóbus. V hudbe, ktorú komponuje, väčšinou aj sama spieva (má kontraalt) a hrá na rôzne nástroje. Veľmi často používa yangqin, čo je čínska verzia cimbalu.

## Diskografia
### Dead Can Dance

* albumy
** *[[Dead Can Dance (album)|Dead Can Dance]]* (1984)
** *[[Spleen and Ideal]]* (1985)
** *[[Within the Realm of a Dying Sun]]* (1987)
** *[[The Serpent’s Egg]]* (1988)
** *[[Aion]]* (1990)
** *[[Into the Labyrinth (Dead Can Dance album)|Into the Labyrinth]]* (1993)
** *[[Toward the Within]]* (1994)
** *[[Spiritchaser]]* (1996)
** *[[Anastasis]]* (2012)

* EP
** *[[Garden of the Arcane Delights]]* (1984)

* kompilácie
** *[[A Passage in Time]]* (1991)
** *[[Dead Can Dance (1981-1998)]]* (2001)
** *[[Wake (album)|Wake]]* (2003)
** *[[Memento (album)|Memento]] The Very Best of Dead Can Dance* (2005)

### Sólová dráha
* Sólové albumy
** *[[The Mirror Pool]]* (1995)
** *[[Whalerider (Original Soundtrack)]]* (2003)
** *[[The Silver Tree]]* (2006)
** *[[The Best of Lisa Gerrard]]* (2007)

* Single
** „Sanvean“ (1995)
** „The Human Game“ (1998) s Pieterom Bourkom
** „Abwoon“ (2003) s Patrickom Cassidym

* Spolupráca
** *[[Duality]]* (1998) s Pieterom Bourkom
** *[[Immortal Memory]]* (2004) s Patrickom Cassidym
** *[[A Thousand Roads]]* (2005) s Jeffom Ronom
** *[[Ashes and Snow]]* (2006) s Patrickom Cassidym
** *[[Farscape]]* (2008) s Klasuom Schulzom

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 

Kategória:Austrálske rockové speváčky
Kategória:Austrálski skladatelia modernej hudby
Kategória:Austrálski skladatelia filmovej hudby
Kategória:Dead Can Dance
Kategória:Osobnosti z Melbourne
Diaľnica A2 (Rumunsko)

**Diaľnica A2** (, ) je 202 km dlhá diaľnica v Rumunsku, ktorá po svojom dokončení bude spájať Bukurešť s čiernomorským prístavom Konstanca.

V súčasnosti je v prevádzke 131 kilometrov medzi Bukurešťou a mestom Cernavodă. Zvyšných 71 km je vo výstavbe a ich sprevádzkovanie je predpokladané na rok 2011.

## História
Výstavba diaľnice A2 začala ešte za komunistickej diktatúry Nicolae Ceaușesca. Prvý úsek diaľnice medzi mestami Fetești a Cernavodă *(18 km)* bol otvorený v októbri 1987. Po páde Ceaușescovej diktatúry na krátky čas výstavba pokračovala, ale v roku 1993 bola zastavená z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov. 

Výstavba bola opätovne obnovená v roku 1998, no prebiehala pomalým tempom. Úseky BukurešťFundulea *(26,5 km)* a FunduleaLehliu *(29,2 km)* boli po takmer šesťročnej výstavbe otvorené 4. júna 2004. V novembri toho istého roku bolo otvorených 42 km medzi mestami Lehliu a Drajna Nouă.

Medzitým bolo potrebné úplne uzavrieť úsek FeteștiCernavodă *(18 km)*, ktorý bol otvorený ešte v roku 1987, z dôvodu použitia nekvalitného materiálu. Rekonštrukcia tohto úseku bola ukončená v septembri 2006, no kvôli prebiehajúcej letnej sezóne bola v júli a auguste diaľnica dočasne prejazdná v polovičnom profile. Zatiaľ posledný dokončený úsek medzi mestami Drajna a Fetești *(38 km)* bol otvorený 1. mája 2007. 

Vo výstavbe sú v súčasnosti dva úseky A2 CernavodăMedgidia a MedgidiaKonstanca v celkovej dĺžke 52 km. Takisto prebiehajú stavebné práce aj na obchvate Konstanci, ktorý bude súčasťou diaľnice A4. Odovzdanie týchto úsekov do prevádzky sa predpokladá na polovicu roka 2011, pravdepodobne pred začiatkom letnej sezóny.

## Galéria

Súbor:Constanta.jpg|Dopravná značka ukazujúca prístup na A2 v meste Constanţa
Súbor:A2 romania.jpg|Diaľnica A2 vedie rovinatým terénom
Súbor:Autostrada Soarelui.jpg|"Slnečná" diaľnica
Súbor:Romania A2 Freeway.jpg|Parkovisko na diaľnici A2


Kategória:Diaľnice v Rumunsku
Diaľnica A11 (Chorvátsko)

**Diaľnica A11** () je diaľnica v Chorvátsku, ktorá bude spájať hlavné mesto Záhreb s mestom Sisak. Z celkovej plánovanej dĺžky 47,5 kilometrov je zatiaľ dokončených len 9 kilometra pri obci Velika Gorica.

## Externé odkazy
* Diaľnica A11

11
Obchvat Košíc

**Obchvat Košíc** (resp. *vnútorný obchvat Košíc*) je cesta I. triedy tvorená I/16 a I/20. Vo výstavbe bola od roku 1987, keď začala výstavba mimoúrovňovej križovatky (MÚK) Hlinkova (*Tri brody*). Obchvat bol úplne dokončený v roku 2008, keď bola otvorená mimoúrovňová križovatka *Prešovská - Sečovská*. Úsek je klasifikovaný ako cesta pre motorové vozidlá.

## Priebeh trasy
Obchvat začína v MÚK *Košice - Sever* (najprv ako I/20), kde sa odpája od diaľnice D1. Pokračuje juhozápadným smerom až po križovatku *Sídlisko Ťahanovce* a následne ďalšiu mimoúrovňovú križovatku *Tri brody* (tu sa oddeľuje cesta II/547). Potom sa cesta stáča na juh a pokračuje 2 kilometre až po MÚK Prešovská - Sečovská (križovatka s cestami I/16 a I/19). Obchvat ďalej vedie po ceste I/16 popri rieke Hornád až po sídlisko Nad jazerom (križovatka s cestou II/552), kde sa cesta stáča na západ a pokračuje 1 km ku križovatke s Južnou triedou (tu sa na juh odpája cesta I/17),  3 kilometre až po MÚK *Červený rak*, kde sa opätovne stáča na juh. Obchvat vychádza z intravilánu mesta a pokračuje mestskými časťami Pereš (tu sa križuje s cestou II/548) a Poľov a končí pri križovatke Šaca - vstupný areál U. S. Steel, kde sa napojí na plánovaný vonkajší obchvat Košíc R2 Košice Šaca - Košické Oľšany I. etapa. 

## Referencie

## Zdroj
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)

16
Kategória:Doprava v Košiciach
Košice
Gápel

náhľad|Ulica v osade Gápel
náhľad|Skláreň v osade Gápel
**Gápel** (, ) je pôvodne samostatná obec založená v roku 1747 ako sklárska osada, od roku 1960 časť obce Valaská Belá, pred rokom 1960 (okrem rokov cca 18731982) súčasť obce Zliechov.

Jej prvými obyvateľmi boli sklári z Bavorska, ktorí boli neskôr doplnení obyvateľmi z Čiech a Moravy. Podľa sčítania v roku 1850 mala obec 301 obyvateľov, v roku 1869 315, a v roku 1880 už 338. Obyvatelia boli od začiatku rímskokatolíci, ktorí sa postupne asimilovali do okolitého slovenského obyvateľstva, aj keď nemecká komunita tu tvorila v roku 1880 ešte 11 %.

Od roku 1882 tvorila súčasť obce Zliechov. V roku 1910 mala 497 obyvateľov. Po vytvorení Československa sa stala súčasťou tohto štátu. V roku 1923 tu vznikla lesná železnica, no v roku 1929 musela ukončiť svoju činnosť.

V roku 1956 bola ukončená výroba v tunajšej sklárni a jej prevádzka bola presunutá do Valaskej Belej. Od roku 1960 došlo aj k pripojeniu osady Gápel k tejto obci, ktorej súčasť tvorí aj dnes. Počet obyvateľov sa po tejto zmene radikálne znížil, v roku 2021 tu mal pobyt už iba 23 ľudí. Zostatok domov využívajú najmä chatári. Gápel má dnes charakter koncovej osady, vedie do nej iba jedna cesta z materskej obce. Úzka asfaltová cesta smerom do Tužinej je vyhradená len pre použitie správou lesov a cyklistami.

## Iné projekty

Kategória:Miestne časti na Slovensku
Kategória:Valaská Belá
Kategória:Sklárske obce na Slovensku
Daniela Hivešová-Šilanová

**Daniela Hivešová-Šilanová** (* 1. február 1952, Bratislava – † 26. august 2008, Prešov) bola slovenská spisovateľka, dramaturgička a scenáristka, spoluzakladateľka rómskeho divadla Romathan. 

Vyštudovala slovenčinu a estetiku na Filozofickej fakulte UK v Bratislave. Redaktorka novín Romano nevo lil v rokoch 1993-2008. V roku 2005 bola ako jedna z dvoch Sloveniek nominovaná na Nobelovu cenu mieru. 

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí dramaturgovia
Kategória:Slovenskí scenáristi
Kategória:Laureáti Pribinovho kríža II. triedy
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Rýchlostná cesta H4 (Slovinsko)

**Rýchlostná cesta H4** () je 40,9 km dlhá slovinská rýchlostná cesta, ktorá spája diaľnicu A1 s hraničným priechodom Vrtojba do Talianska.

## História
Stavba rýchlostnej cesty H4 prebiehala v niekoľkých etapách.

Úsek štvorpruhovej cesty v blízkosti hraničného priechodu Vrtojba (0,7 km) bol otvorený v júni 1980. Počas výstavby bolo potrebné upraviť aj hranice medzi vtedajšou Juhosláviou a Talianskom, čo riešila Osimská zmluva z roku 1975.

V rokoch 1994 až 1996 prebiehala výstavba na úseku *Selo-Šempeter pri Gorici* s dĺžkou 11,8 km. O rok neskôr, v júli 1997 začala výstavba viaduktov Selo a Ribnik na úseku *Vipava-Selo* s dĺžkou 11.5 km. Tento úsek otvorili 25. októbra 1999. Ešte v máji 1998 sa otvoril úsek *Šempeter-Vrtojba*, čim bola na zvyšok H4 napojená štátna hranica. 

V rokoch 1998 až 2000 bola vo výstavbe diaľničná križovatka Razdrto, kde sa H4 pripája na diaľnicu A1. Po roku 2000 boli vo výstavbe zvyšné chýbajúce úseky, najmä technicky náročný úsek *Razdrto-Ajdovščina*, ktorý bol otvorený ako posledný v 13. augusta 2009.

## Galéria

Súbor:SLO-Ajdovščina5.JPG|H4 pri meste Ajdovščina


## Externé odkazy
* Informácie o H4 na stránkach DARS-u 
* Zoznam výjazdov, križovatiek a iných objektov

Kategória:Rýchlostné cesty v Slovinsku
Rýchlostná cesta H3 (Slovinsko)

**Rýchlostná cesta H3** () je 8,1 kilometra dlhá slovinská rýchlostná cesta, ktorá tvorí severný obchvat hlavného mesta Ľubľana. Spoločne s diaľnicami A1 a A2 tvorí okolo tohto mesta súvislý štvorprúdový okruh.

## História
Cesta bola vo výstavbe v dvoch etapách.

*Prvá etapa* prebiehala v rokoch 1981 až 1983 a zahrňovala výstavbu úseku *Koseze-Tomačevo*. V rokoch 1995 až 1998 nasledovala *druhá etapa*, ktorá pozostávala z úseku *Tomačevo-Zadobrova*.

## Externé odkazy
* Informácie o H3 na stránkach DARS-u 
* Zoznam výjazdov, križovatiek a iných objektov

Kategória:Rýchlostné cesty v Slovinsku
Obchvat Bratislavy

**Obchvat Bratislavy** môžeme rozdeliť na
* Mestský okruh číslo 1
* Mestský okruh číslo 2
* Vnútorný obchvat
* Vonkajší obchvat

## Vnútorný obchvat
**Vnútorný obchvat** je tvorený úsekmi diaľnic D1 a D2. Začína sa na D2 na výjazde Bratislava – Lamač, odkiaľ pokračuje výjazdmi Bratislava – Alexyho (iba nájazd v smere do centra), Bratislava – Polianky a Bratislava – Mlynská dolina na križovatku Bratislava – Pečňa s diaľnicou D1 na ktorú sa napája. Na diaľnici D1 pokračuje obchvat Bratislavy výjazdmi Bratislava – Incheba, Bratislava – Ovsište, Bratislava – Prievoz, Bratislava – Ružinov, Bratislava – Trnávka, Bratislava – Letisko, Bratislava – Zlaté piesky a Bratislava – Vajnory. Celý tento úsek diaľnic D1 a D2 nie je spoplatnený. Dĺžka vnútorného diaľničného obchvatu mesta je 23,6 km.

## Vonkajší obchvat

**Vonkajší obchvat** je momentálne vo výstavbe, s výnimkou už postaveného 2 km dlhého úseku od hraničného priechodu Jarovce po križovatku s D2 a úseku od križovatky Rača po hranice s Rakúskom. Základný kameň bol slávnostne poklepaný 24. októbra 2016, za účasti ministra dopravy Árpáda Érseka a zástupcov konzorcia dodávateľov. Predpokladaný termín dostavby je október 2020.

## Referencie

Kategória:Doprava v Bratislave
Diaľnica A5 (Slovinsko)

**Diaľnica A5** () je takmer 81 km dlhá diaľnica v Slovinsku, ktorá smeruje z Mariboru na maďarskú štátnu hranicu pri obci Pince. Diaľnica je súčasťou európskej cesty E653 a jej výstavbou sa zjednodušilo spojenie medzi Ľubľanou a Budapešťou. Na maďarskej strane na A5 nadväzuje rýchlostná cesta M70 a následne aj diaľnica M7.

## História
Výstavba diaľnice sa začala v roku 2000. Prvým sprejazdneným úsekom bol úsek *Vučja vas-Beltinci*, ktorý otvorili v roku 2003. Stavba potom pokračovala od roku 2005 na zvyšných úsekoch diaľnice. V máji 2008 bol otvorený úsek *Maribor-Lenart*, v auguste toho istého roku úseky *Beltinci-Pince* a *Pince-Lendava*. Dňa 30. októbra 2008 bola otvorením posledného úseku *Lenart-Vučja vas* výstavba dokončená. Diaľnica A5 sa tak stala prvou kompletne dostavanou diaľnicou v krajine.

Nasledujúca tabuľka ponúka detailný prehľad postupnosti otvárania úsekov diaľnice A5.

## Diaľničné križovatky

## Galéria

Súbor:Most čez Muro.JPG|Most Mura - najdlhší most v Slovinsku


## Referencie

## Externé odkazy
* Zoznam križovatiek, výjazdov, odpočívadiel a iných objektov
* Internetová stránka DARS-u 

Kategória:Diaľnice v Slovinsku
Problémovo orientovaný počítač

**Problémovo orientovaný počítač** je počítač určený na riešenie problémov z danej triedy, používa preto špeciálne navrhnuté súbory inštrukcií a väčšinou špecializované periférne zariadenia.

Kategória:Počítače
Rýchlostná cesta M70 (Maďarsko)

**Rýchlostná cesta M70** () je rýchlostná cesta v Maďarsku, ktorá spája diaľnicu M7 pri obci Letenye so štátnou hranicou so Slovinskom pri obci Tornyiszentmiklós. 

Jej celková dĺžka je 20 km a v prevažnej miere je vybudovaná v polovičnom profile. V plnom profile sú vybudované len výjazdy. V Slovinsku na ňu nadväzuje diaľnica A5 a obe komunikácie sú súčasťou európskej cesty 653.

## História
Výstavba rýchlostnej cesty sa začala v roku 2002, súčasne s výstavbou diaľnice M7 v blízkosti chorvátskej štátnej hranice pri obci Letenye. V novembri 2004 bol do užívania odovzdaný 18,6 km dlhý úsek po výjazd do obce Tornyiszentmiklós. O rok neskôr bol sprejazdnený aj zvyšok vrátane hraničného priechodu do Slovinska.  Výstavba M70 bola koordinovaná s výstavbou slovinskej diaľnice A5 bilaterálnou dohodou týchto dvoch krajín. 

## Spoplatnenie
Rýchlostná cesta M70  je od 1.Januára 2015 spoplatnená aj pre motorové vozidlá do celkovej hmotnosti 3,5 tony. Takisto je spoplatnený aj kilometer dlhý úsek medzi križovatkou M7 s M70 a chorvátskou štátnou hranicou.

## Galéria

Súbor:M70 Murarátka.jpg|M70 pri obci Murarátka
Súbor:M70 Letenye.jpg|M70 pri križovatke s M7 pri Letenye


## Pozri aj
* Diaľnica M7
* Diaľnica A5

## Iné projekty

Kategória:Rýchlostné cesty v Maďarsku
Rýchlostná cesta H2 (Slovinsko)

**Rýchlostná cesta H2** () je rýchlostná cesta v Slovinsku tvoriaca obchvat centra mesta Maribor. Cesta bola vybudovaná v rokoch 1979 až 2001. 

V roku 2009 bola H2 ako obchvat nahradená novým vonkajším obchvatom, ktorý tvoria diaľnice A1 a A2.

## História
Stavba rýchlostnej cesty H2 prebiehala vo viacerých etapách.

*Prvá etapa* zahrňovala rekonštrukciu a stavbu komunikácie od Ptujskej cesty k rieke Dráva. Merala 1 kilometer a prebiehala v rokoch 1978 až 1979.

*Druhá etapa* pokračovala severným smerom k Meljskej ceste. Zahrňovala okrem iného i výstavbu mosta cez Drávu a výstavbu tunela. Tento úsek s dĺžkou 1,7 kilometra bol odovzdaný do užívania v roku 1985.

*Tretia etapa* pokračovala ďalej na sever a spojila skôr dokončené časti s obcou Pesnica pri Mariboru. Úsek je dlhý 4,7 kilometra a do prevádzky bol odovzdaný v roku 1989. Na diaľničnú sieť bol napojený až po dostavbe diaľnice A1.

*Etapa 2B*, ktorá prebiehala v rokoch 2000 až 2001, zahrňovala rekonštrukciu časti *regionálnej cesty 430* a napojenie diaľnice A1 južne od Mariboru. Dĺžka tohto úseku je 2,6 kilometra a jeho otvorením tak bolo dokončený vnútorný obchvat mesta. Do roku 2009, keď bol dokončený hlavý, diaľničný obchvat, bola táto komunikácia hlavnou tranzitnou trasou.

## Externé odkazy
* Informácie o H2 na stránkach DARS-u 
* Zoznam výjazdov, križovatiek a iných objektov

Kategória:Rýchlostné cesty v Slovinsku