Milo Urban

**Milo Urban** (pseudonymy **Ján Rovňan ml.**, **Podbabjagurský** a i.; * 24. august 1904, Rabčice – † 10. marec 1982, Bratislava) bol slovenský prozaik, prekladateľ a novinár, jeden z najvýznamnejších reprezentantov modernej slovenskej literatúry.

## Životopis
Narodil sa na regióne Orava v rodine hájnika. Rané detstvo prežil v hájovni pod vrchom Babia Hora, prakticky odtrhnutý od civilizácie. Základné vzdelanie získal v Zázrivej, Oravskej Polhore, gymnázium navštevoval v Trstenej a v Ružomberku.  Z rodinných dôvodov (tragická smrť otca, nezhody s otčimom) a pre konflikt s profesorom francúzštiny, ktorý vyústil do trojky z mravov, štúdium na gymnáziu zanechal a pracoval ako pomocný redaktor v tlačovom orgáne Slovenskej ľudovej strany (od roku 1938 HSĽS) Slovák a úradník v Spolku sv. Vojtecha v Trnave. Napokon sa jeho finančná situácia vďaka podpore viacerých mecénov zlepšila a on mohol pokračovať v štúdiu na *Štátnej vyššej lesníckej škole* v Banskej Štiavnici, no štúdium predčasne ukončil pre neriešiteľné finančné problémy.

Pracoval v denníku Slovenský národ v Bratislave, v roku 1927 však ostal po zániku novín nezamestnaný a venoval sa hlavne vlastnej literárnej činnosti. Bol redaktorom v časopise Vatra, neskôr pracoval v periodiku Slovák. Od roku 1940 bol šéfredaktorom ľudáckych novín (od 1941 denníka) Gardista.

Pred koncom 2. svetovej vojny emigroval aj s rodinou do Rakúska, kde bol internovaný v americkej zóne a v roku 1947 eskortovaný do ČSR a postavený pred ľudový (retribučný) súd. V roku 1948 ho ľudový súd odsúdil na verejné pokarhanie za jeho novinársku činnosť počas vojny. Usadil sa v Chorvátskom Grobe a živil sa najmä prekladaním. V roku 1974 sa presťahoval do Bratislavy, kde 10. marca 1982 zomrel.  

## Tvorba
náhľad|Pamätná tabuľa v Oravskom Podzámku

Urbanova prozaická tvorba patrí k trvalým hodnotám našej spisby. Písal realistické poviedky a novely zo života horalov, romány z obdobia 2. svetovej vojny. V trilógii *Živý bič, Hmly na úsvite* a *V osídlach* zachytil osudy obyvateľov hornooravského kraja v 20. a 30. rokoch 20. storočia. Umeleckou a dokumentárnou hodnotou vynikajú najmä jeho knihy spomienok. Prekladal z poľskej, nemeckej (Thomas Mann) a českej literatúry (Karel Čapek). Na jeho dielo mali vplyv hlavne Martin Kukučín a Svetozár Hurban Vajanský, ale tiež Ján Kalinčiak a Pavol Országh Hviezdoslav, zo zahraničných autorov potom Fiodor Michajlovič Dostojevskij, Endre Ady, Petr Bezruč či Jiří Wolker.

Čo sa týka jeho noviel – napätie novely nepramení z vonkajších situačných prvkov, ale zo spôsobu, ako sa vo vedomí človeka postupne koncentrujú dojmy, myšlienky a obrazy, ktoré majú reálnu a dešifrovateľnú príčinu. Urbanova próza neprichádza s mravným ponaučením a odsúdením, ale s úsilím preniknúť do súhry síl v človeku – do jeho myšlienok, i do síl mimo neho, ktoré sa splietajú do tragickej nepochopiteľnosti a ovládajú jeho osud tak, akoby bol iba pasívnou súčasťou, hoci sa im vzpiera.

## Dielo

### Poviedky, novely a romány
* 1920:
** *Ej, ten tanec*, poviedka (vyšlo v časopise Vatra)
** *Nešťastník*
** *V zhone žitia*
** *Vanitas vanitatum*
** *Typograf*
* 1922 – *Jašek Kutliak spod Bučinky*, novela
* 1926 – *Za vyšným mlynom*, toto dielo sa stalo predlohou k opere Eugena Suchoňa Krútňava
* 1928:
** *Výkriky bez ozveny*, zbierka noviel
** *V súmraku*
** *Štefan Koňarčík-Chrapek a Pán Boh*
** *Rozprávka o Labudovi*
** *Mičinova kobyla*
** *Tajomstvo Pavla Hrona*
** *Svedomie a Staroba*
* 1932:
** *Z tichého frontu*, zbierka noviel
** *Skok do priepasti*
** *Nie! *
** *Roztopené srdce*
** *Pred dražbou*
** *Drevený chlieb*
** *Človek, ktorý hľadá šťastie*
* 1927 – *Živý bič*, román (1. diel trilógie)
* 1930 – *Hmly na úsvite*, voľné pokračovanie diela *Živý bič* (2. diel trilógie)
* 1940 – *V osídlach*, druhé pokračovanie diela *Živý bič* (3. diel trilógie)
* 1957 – *Zhasnuté svetlá*
* 1964 – *Kto seje vietor*
* 1996 – *Železom po železe*

### Memoáre
* 1970 – *Zelená krv: Spomienky hájnikovho syna*
* 1992 – *Kade-tade po Halinde*
* 1994 – *Na brehu krvavej rieky*
* 1995 – *Sloboda nie je špás*

### Ostatná tvorba
* 1920 / 1921 – *Zavrhnutý*, báseň (vyšlo v časopise Vatra)
* 1925 – *Otroci predsudkov*, divadelná hra (len ukážka, ktorá vyšla v časopise Slovenský národ)
* 1934 – *Česká literatúra a Slováci*, prednáška
* 1991 – *Beta, kde si? *, divadelná hra (rok zinscenovania, knižne nevyšla)

### Preklady
* 1951 – výber z ruských ľudových rozprávok
* 1954 – Igor Newerly: *Pamiatka z celulózky*
* 1959 – Aleksander Fredro: *Pán Geldhab*
* 1960 – Karel Čapek a Josef Čapek: *Zo života hmyzu*
* 1961 – Karel Čapek: *Matka*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

## Zdroj
* Biografické štúdie 22 Vedecká konferencia o Milovi Urbanovi

Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí novinári
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Osobnosti z Rabčíc
Kategória:Osobnosti s ulicami