open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ikarus 283

[right|thumb|Ikarus 283 v [Jekaterinburg|Jekaterinburgu]]
right|thumb|Predný článok autobusu po demontáži

**Ikarus 283** je typ maďarského mestského kĺbového autobusu. Vyrábala ho spoločnosť Ikarus do roku 1997.

Ikarus 283 bol jednou z variánt rady „200“, ktorá zahŕňala všetky možné varianty mestských, linkových, zájazdových a zvláštnych verzií. Pre radu 200 bolo charakteristické predné okno delené zvislo hliníkovou lištou na dve časti. Neskoršie verzie mali jednodielne čelné sklo. Vozidlo je kĺbové, s podpodlahovým motorom, umiestneným v prednej časti medzi nápravami. Konštrukcia a koncepcia vychádzala z predchodcu Ikarus 180, ktorý sa do Česko-Slovenska nedovážal. Motor bol vyrábaný v licencii Rába-MAN. Od Ikarusu 280/282 sa líšil 4 pármi dvojkrídlych dverí, dlhším zadným článkom a zadnou neriaditeľnou nápravou.

## Technické parametre vozidla
* Dĺžka vozovej skrine - 17 975 mm
* Šírka vozovej skrine - 2 500 mm
* Výška vozovej skrine - 3 040 mm
* Hmotnosť vozidla - 13 500 kg 
* Počet miest na sedenie - 29 osôb
* Počet miest na státie - 175 osôb
* Celková obsaditeľnosť - 204 osôb

## Výskyt
Ikarusy sa dodávali do všetkých krajín RVHP, teda ich bolo možné vidieť takmer v polovici sveta. Nezanedbateľný bol aj export do kapitalistických krajín. V Česku tieto autobusy ukončili prevádzku v Prahe v roku 1999 a v Brne v roku 2001. Posledná jazda sa uskutočnila vo februári 2007 v meste Tábor. Väčšinou ich nahradili modernejšie kĺbové autobusy Karosa B 741 a Ikarus 435

Stále sa ešte vyskytujú v mnohých krajinách a mestách, napríklad do Varšave, Istanbule, Teheráne, Basre alebo Havane.

V Bratislave dojazdil posledný zástupca tohto typu voz 1512 v roku 2010, ktorý bol zachovaný do zbierky historických vozidiel

Kategória:Autobusy Ikarus
Kategória:Kĺbové autobusy
Adámiho ulica

**Adámiho ulica**  je ulica v Bratislave, v mestskej časti Karlova Ves. 

Ulica vznikla v roku 1986 a je pomenovaná podľa Pavla Adámiho (1739 – 1814), slovenského veterinára a zoológa. Novackého ulica a Hodálova ulica sú na ňu kolmé.

## Blízke ulice
* Baníkova ulica
* Janotova ulica
* Hodálova ulica

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Adámiho ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Karlovej Vsi
Agátová ulica (Bratislava)

**Agátova ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Dúbravka. Pomenovaná je podľa stromu agát.

Na Agátovej 22 má sídlo podnik Technické sklo (v minulosti *Slovenské závody technického skla*).

Dlhá je približne 4,3 km.

## Blízke ulice
* Dúbravčická ulica
* Nejedlého ulica
* Saratovská ulica
* Na vrátkach

## Dopravné spojenie

## Galéria

Agátová 01.jpg
Agátová 02.jpg


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Agátová ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Dúbravke (Bratislava)
Albánska ulica

**Albánska ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Rača. 

Nachádza sa v strede Rače. Tiahne sa od hlavnej cestnej komunikácie – Púchovskej (na ktorú je kolmá) po Koľajnú. Je rovnobežná s Trávnou a Víťaznou, križuje Oráčsku. Je dlhá 239 m.

## Galéria

Albánska 02.jpg


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Albánska ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Rači
Reštavrácia (Kalinčiak)

***Reštavrácia*** je humoreska, ktorú napísal v roku 1860 slovenský spisovateľ a básnik Ján Kalinčiak. Kniha má podnadpis *Obrazy z nedávnych čias*. Janko Kalinčiak „Reštavráciou“ pripomína slávnu dobu rozkvetu slovenskej literatúry a literárne nadanie štúrovskej generácie. Kniha má 10 kapitol. Prvá kapitola začína citátom rímskeho básnika Horácia:

## Obsah

Zemianstvo predstavené v humoreske na jeho typických predstaviteľoch a za typických okolností sa javí v zhode s historickou pravdou ako trieda, ktorá už dohrala svoju spoločenskú úlohu. Janko Kalinčiak toto s mimoriadnou účinnosťou dokázal ukázať na udalosti, akou boli voľby župných funkcionárov - reštavrácia. Zemianske voľby Janko Kalinčiak opisuje ako komédiu, v ktorej niet ani trochu vážnosti. Zemianskych voličov a zemianských kandidátov nezaujímal povážlivo zanedbaný stav krajiny, hoci v celoeurópskom meradle  patrilo Uhorsko medzi najzaostalejšie krajiny. Plytká prestíž zemianskych strán a výhľad na obžerské a pijácke orgie, boli jedinými cieľmi a záujmami v týchto voľbách. A klamstvo, podvádzanie, vydieranie či podplácanie, boli vyskúšanými prostriedkami na ich dosiahnutie. Naozaj bolo jedno či v reštavrácii zvíťazí strana kandidáta *Bešeňovského* alebo *Potockého*, verejný život naďalej pokračoval svojím niekoľkostoročným korytom. A bedársky zeman *Matiaš Bešeňovský*, je za peniaze schopný sľúbiť hocičo a hocikomu, zradiť to, čo pred chvíľou prisľúbil, ale pritom na poddaného sedliaka pokrikuje: *„Veď je sedliak na to na svete aby robil, a to i vtedy, keď zeman ani krížom slamy nepreloží.“* 

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* KALINČIAK, Ján: REŠTAVRÁCIA. In: 

## Externé odkazy
* Digitalizované dielo Reštavrácia od Janka Kalinčiaka vo forme E-book

Kategória:Slovenské knihy
Kategória:Knihy z 1860
Albrechtova ulica

**Albrechtova ulica** je ulica v Bratislave, mestskej časti Ružinov. Nachádza sa v miestnej časti Pošeň. Je pomenovaná podľa hudobného skladateľa Alexandra Albrechta (1885 – 1958). 

## Popis
Ulica je situovaná v smere západ-východ. Na západnom konci vyúsťuje do Kostlivého ulice. Z južnej strany do nej ústi Podlučinského ulica. Na východnom konci slepo končí.

Na ulici sa nachádzajú 3-poschodové panelové bytové domy z druhej polovice 60. rokov 20. storočia. Ulica je prejazdná po celej dĺžke.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Albrechtova ulica na mape Bratislavy
* Albrechtova ulica na portáli OMA.sk

Kategória:Ulice v Ružinove
Alešova ulica

**Alešova ulica** je ulica v Bratislave, mestskej časti  Ružinov. Ulica je rovnobežná s ulicou Mlynské nivy a kolmá s Košickou ulicou. Je dlhá 216 m.

## Blízke ulice
* Súkennícka ulica
* Plátennícka ulica
* Mlynské nivy
* Košická ulica

## Externé odkazy
* Alešova ulica na mape Bratislavy

## Iné projekty

Kategória:Ulice v Ružinove
Alstrova ulica

**Alstrova ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Rača. 

Je rovnobežná so Žitnou ulicou, kolmá na Detviansku ulicu.

Pomenovaná je po kňazovi a buditeľovi Móricovi Alstrovi.

## Blízke ulice
* Stupavská ulica
* Pri vinohradoch
* Detvianska ulica

## Galéria

Alstrova 01.jpg
Alstrova 04.jpg


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Alstrova ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Rači
Alžbetínska ulica

**Alžbetínska ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Staré Mesto.

Ulica je spojená so Šafárikovým námestím, je rovnobežná so Štúrovou a Bezručovou ulicou. Je dlhá 143 m. 

## Blízke ulice
* Sienkiewiczova ulica
* Bezručova ulica
* Šafárikovo námestie
* Štúrova ulica

## Referencie

 
## Iné projekty

## Externé odkazy
* Alžbetínska ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Starom Meste v Bratislave
Ambrova ulica (Bratislava)

**Ambrova ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Nové Mesto. Nachádza sa v miestnej časti Kramáre. 

Je rovnobežná s Júnovou ulicou a Ulicou Ladislava Dérera, je kolmá na Bárdošovu ulicu. Tvorí ju zástavba rodinných domov. Na Ambrovej 1 má sídlo súkromná materská škola Sovička.

## Galéria

Ambrova 01.jpg
Ambrova 02.jpg
Ambrova 03.jpg
Ambrova 04.jpg
Ambrova 05.jpg


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ambrova ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Novom Meste v Bratislave
Sveti Rok

**Sveti Rok** môže byť:
*osada v Chorvátsku (časť obce Lovinac), pozri Sveti Rok (Lovinac)
*Tunel Sveti Rok
Sveti Rok (Lovinac)

**Sveti Rok** (, ) je osada v Chorvátsku v Licko-senjskej župe. Osada je súčasťou obce Lovinac. V roku 2001 tu žilo 292 obyvateľov.

Osada Sveti Rok sa nachádza neďaleko výjazdu z diaľnice A1 a neďaleko tunela Sveti Rok.

Kategória:Osady v Chorvátsku
Pamätné euromince roku 2004

**Dvojeurové pamätné mince** resp. eurové mince s nominálom 2 eurá, sú špeciálne euromince razené a emitované národnými (centrálnymi) bankami členov eurozóny od roku 2004 ako legálne a obehové platidlo všetkých členských štátov. Tieto mince obyčajne oslavujú výročie historickej udalosti alebo upozorňujú na práve prebiehajúcu udalosť. V roku 2004 bolo emitovaných 6 rôznych pamätných euromincí.

Pre množstvo, vzhľad a spôsob emitovania pamätných euromincí platia presne stanovené pravidlá a obmedzenia.

## Grécko

## Fínsko

## Luxembursko

## Taliansko

## San Maríno

## Vatikán

## Referencie

Kategória:Euro
Kategória:Euromince
Spolková cesta 12 (Rakúsko)

**Spolková cesta 12** (, v Dolnom Rakúsku aj *Landesstraße 12*) je 14 kilometrov dlhá rakúska spolková cesta, ktorá spája obec Mödling s južnými predmestiami Viedne.

## Odbočky
* **B12a** je 3 km dlhá odbočka zo spolkovej cesty 12. Spája diaľnicu A21 s cestou B12 a pokračuje až do obce Wiener Neudorf, kde sa spája s cestou B17
* **B12b** je krátka 700 metrová odbočka z obce Altmannsdorf na viedenskú juhovýchodnú spojku A23

12
Kategória:Doprava v Dolnom Rakúsku
Kategória:Doprava vo Viedni
Tunel Sveti Rok

**Tunel Sveti Rok** je jeden z mnohých tunelov na diaľnici A1 v Chorvátsku. Je dlhý 5 727 metrov a prechádza pohorím Velebit.

## Polohopis
Najbližšími sídlami pri jeho portáloch sú osada Sveti Rok zo severovýchodnej strany a obec Posedarje z juhozápadnej. Západný tubus tunela sprevádzkovali 30. júna 2003, východný 30. mája 2009.

Severný portál tunela na lickej strane sa nachádza vo výške 561 m n. m. a južný jadranský v 510 m n. m. Za južným portálom ďalej nasleduje pomerne prudké klesanie až takmer na úroveň morskej hladiny, ktorú diaľnica dosahuje pri výjazde Maslenica.

## Parametre tunela
Západný tubus, ktorý bol otvorený skôr, je o niečo dlhší než novší východný - meria 5 727 metrov, kým východný iba 5 687 metrov. Tubusy sú od seba vzdialené 25 metrov a sú navzájom prepojené štyrmi priechodmi pre vozidlá a ďalšími pätnástimi pre pasažierov. 

Parametre tunela sú podobné s parametrami podobne dlhého Tunela Mala Kapela, čo bolo spôsobené ich súbežnou výstavbou. Oba tubusy majú 7,7 metra širokú vozovku s dvoma jazdným pruhmi a chodníkmi po oboch stranách. Pravidelne sa vyskytujú núdzové zálivy, odstavné plochy a SOS hlásky. Tunel je takisto vybavený premenlivým dopravným značením a rýchlosť v ňom je obmedzená na 100 km za hodinu. Pri oboch portáloch sa nachádzajú riadiace a údržbové strediská a takisto aj stanica požiarnej ochrany.

## Ocenenia
Tunel Sveti Rok bol v roku 2010 ocenený organizáciou EuroTAP ako tretí najbezpečnejší tunel v Európe.

## Referencie

## Iné projekty

S
České euromince

O vzhľade **českých euromincí** ešte nebolo rozhodnuté, ale uvažuje sa o usporiadaní súťaže motívov. O strane vyhradenej Česku bude diskutovať ČNB a Národná koordinačná skupina.

Pôvodne Česko plánovalo prijatie eura na 1. januára 2010 tzv. veľkým treskom v priebehu jedného dňa, ale kvôli zlému stavu verejných financií a neuskutočnení potrebných reforiem výdajov štátneho rozpočtu bude prijatie o niekoľko rokov posunuté. Najskôr politici uvažovali o roku 2012, koncom roku 2007 však predseda vlády Mirek Topolánek uviedol, že vzhľadom na nedokončenú reformu dôchodkového a zdravotného systému je aj tento termín nereálny.

Česko je členom EÚ od 1. mája 2004 a tiež aj členom Európskej menovej únie, no ešte nevstúpilo do eurozóny, preto stále používa svoju vlastnú menu, českú korunu. Ku vstupu do eurozóny sa zaviazalo v prístupovej zmluve schválenej referendom, preto ani zvláštne referendum na prijatie eura nie je nutné.

V roku 2010 Petr Nečas prehlásil, že jeho vláda dátum prijatia eura nestanoví, čím oddialil prijatie Eura o niekoľko ďalších rokov. 

## Referencie


Euromince
Kategória:Euromince podľa krajín
Maďarské euromince

O vzhľade **maďarských euromincí** ešte nebolo rozhodnuté, ale uvažovalo sa o usporiadaní súťaže motívov v roku 2007.

Maďarsko plánovalo prijatie eura na 1. januára 2010. Je členom EÚ od 1. mája 2004 a je tiež členom Európskej menovej únie, ale ešte nevstúpilo do eurozóny, preto stále používa svoju vlastnú menu, maďarský forint.

Väčšina ekonomických odhadov predpokladá, že Maďarsko nebude schopné prijať euro skôr než v roku 2014 hlavne kvôli vysokému schodku štátneho rozpočtu, ktorý sa v roku 2006 pohyboval okolo 10% HDP. Avšak, vo februári 2011 sa premiér Viktor Orbán vyjadril, že Maďarsko neprijme euro skôr ako v roku 2020 . Keď krajiny eurozóny prijímali 25. mája 2011 Euro Plus Pact, Maďarsko sa rozhodlo spolu s Veľkou Britániou, Švédskom a Českom, že sa nepridajú k dohode. 

## Referencie


Euromince
Kategória:Euromince podľa krajín
Poľské euromince

O vzhľade **poľských euromincí** ešte nebolo rozhodnuté, ale uvažuje sa o usporiadaní súťaže motívov.

Poľsko ešte nestanovilo dátum prijatia eura, preto si vyslúžilo kritiku zo strany Európskej komisie. Je členom EÚ od 1. mája 2004 a tiež je členom Európskej menovej únie, ale ešte nevstúpilo do eurozóny, preto stále používa svoju vlastnú menu, poľský zlotý.

V zmluve o rozšírení Európskej únie sa všetky pristupujúce štáty zaväzujú ku spolupráci v Európskej menovej únii od chvíle, kedy sa stanú členmi EÚ, čo znamená, že je Poľsko povinné euro prijať. V Poľsku sa už konalo referendum o pristúpení k EÚ 7.-8. júna 2003.

17. januára 2006 vyhlásila poľská ministerka financií Zyta Gilowska, že Poľsko neprijme euro pred rokom 2010, a tým potvrdila, že najskorší termín je rok 2011.

Euromince
Kategória:Euromince podľa krajín
Rumunské euromince

O vzhľade **rumunských euromincí** ešte nebolo rozhodnuté, ale už bolo uzákonené, že budú obsahovať štátny znak Rumunska. Rumunsko sa stalo členom EÚ 1. januára 2007 a plánuje prijatie eura približne na rok  

2027-2028 po tom, čo splní kritériá na vstup do eurozóny. Do tej doby bude používať svoju vlastnú menu, rumunský lei.

Euromince
Kategória:Euromince podľa krajín
SS Andrea Doria

náhľad|SS ''Andrea Doria''

**SS ''Andrea Doria**'' bola zaoceánska loď patriaca spoločnosti Italian line. Kapacita lode bola 1200 pasažierov a 500 členov posádky . V čase keď bola Andrea Doria postavená bola najväčšou, najrýchlejšou a aj najbezpečnejšou talianskou loďou. Svoju prvú plavbu začala 14. januára 1953. Keď sa 25. júna 1956 blížila k pobrežiu Nantucket, zrazila sa s loďou MS Stockholm a potopila sa. V dôsledku zrážky zomrelo 46 ľudí. K vraku sa ako prví ponorili ešte v tom istom roku v septembri Luis Malle a James Dugan, potápači z tímu kapitána Cousteaua. Vrak leží v hĺbke približne 87 metrov (najväčšia hĺbka), pričom najvyšší bod leží v hĺbke asi 50 metrov (vrak leží na boku). Na plavbu k vraku si najali v USA malú potápačskú loď SAMUEL JAMIESON od Johna Lighta z Hyannisu. Píše sa o tom v knihe od J. Y. Cousteaua – Dych mora.

## Iné projekty

Kategória:Zaoceánske lode
Kategória:Talianske lode
Kategória:Námorné katastrofy
Kategória:Katastrofy v 1956
CreoType

**CreoType** je systém pre správu obsahu webstránok – CMS založený na LAMP/WAMP architektúre.

## Použité technológie
CreoType využíva technológie PHP, AJAX a JavaScript, ktoré mu umožňujú vytvárať webové stránky a aplikácie jednoduchým a intuitívnym spôsobom pri zachovaní štandardov.

## Vymoženosti
* Úplna podpora Unicode
* Multijazyčnosť
* Modulárnosť
* SEO – optimalizácia pre vyhľadávače (url rewrite, meta popisy...)
* Oddelený design, logika a obsah

## Externé odkazy
* CreoType - oficiálna stránka
* Zoznam referencií 

Kategória:Redakčné systémy
Zuzana (rozlišovacia stránka)

**Zuzana** môže byť:

* ženské krstné meno, pozri Zuzana
* hlavná postava rovnomenného biblického príbehu, pozri Zuzana (biblická postava)
* slovenská samohybná húfnica, pozri 155 mm samohybná kanónová húfnica vz. 2000 Zuzana a 155 mm samohybná kanónová húfnica Zuzana 2
* pásmo pesničiek so sprievodným slovom Miroslava Horníčka, ktoré pre divadlo upravil Jiří Suchý, pozri Zuzana je sama doma
Svätá tma

***Svätá tma*** je výchovný román Františka Hečka. Román vyšiel prvýkrát v roku 1958 a obsahuje prvý diel a z dôvodu autorovho úmrtia nedokončený fragment druhého dielu. Svätá tma ostala torzom, no nie torzom odsúdeným na zabudnutie, lež na čítanie a na uváženie toho, čo ono zobrazuje z nášho veku slovenského života. Kniha sa zapodieva náboženským tmárstvom a politickou zadubenosťou zaostalých malomešťanov - Dubníčanov (z mestečka Dubníky), ale nie vyslovených sedliakov ako bolo zvykom v autorových predchádzajúcich dielach.

## Charakteristika diela
Hečko vo svojom výchovnom románe nehľadá ideologické dôvody vyvracajúce náboženské dogmy, lebo správne cíti, že sa tým priemernému človeku, práve tak nábožnému ako ľahostajnému, nezaimponuje. Miesto toho hľadá pre svoj odsudok objektívne kritérium. Neušlo mu, že v samých Dubníkoch nájde dva, ba až tri druhy náboženstva. Najprv je tu náboženstvo prostého človeka, potom "náboženstvo" svetských kňazov a napokon tretie najnebezpečnejšie nábožné spolky Hlinkovej gardy, ktoré ľudom núkajú mystérium rasy, protižidovskej nenávisti a šovinizmu. Takmer celú osnovu *Svätej tmy*, jej výchovnú tendenciu i humoristický ráz založil Hečko na štyroch hlavných osobách: mladom učiteľovi Ivančíkovi a jeho žene Cilke, rodenej Klamovej, a na manželoch Klamovcoch, batožinárovi Vendelínovi a jeho žene. Učiteľ Ivančík má byť najpozitívnejšia postava a práve preto ju spisovateľ podrobuje prísnej kritike.

## Referencie

Kategória:Slovenské knihy
Kategória:Knihy z 1958
Pamätné euromince roku 2006

**Dvojeurové pamätné mince** resp. eurové mince s nominálom 2 eurá, sú špeciálne euromince razené a emitované národnými (centrálnymi) bankami členov eurozóny od roku 2004 ako legálne a obehové platidlo všetkých členských štátov. Tieto mince obyčajne oslavujú výročie historickej udalosti alebo upozorňujú na práve prebiehajúcu udalosť. V roku 2006 bolo emitovaných 7 rôznych pamätných euromincí.

Pre množstvo, vzhľad a spôsob emitovania pamätných euromincí platia presne stanovené pravidlá a obmedzenia.

## Nemecko

## Luxembursko

## Taliansko

## Belgicko

## Fínsko

## San Maríno

## Vatikán

**Zaujímavosť**: Španielsko plánovalo vydať mincu s témou "125. výročie narodenia Pabla Picassa. Dôvod zrušenia nie je známy.

## Referencie

Kategória:Euro
Kategória:Euromince
LOJZO (album)

***LOJZO*** je debutový album bratislavskej folkovej skupiny Lojzo. Album vydalo hudobné vydavateľstvo Opus v roku 1985.

Album je prierezom hudobnej produkcie, s ktorou skupina Lojzo vystupovala na folkových festivaloch a koncertných vystúpeniach. Sú na ňom nahrávky v autentickom zvukovom prostredí, ktoré patria dodnes k základnému repetoáru skupiny. Od hitov „Na centrálnom trhovisku“, či „Toreador Karol“, „Anča si drahá ako Volvo“, „Učiteľka chémie“ (...) po ódu na originálny dobový výrobok, prvú minerálku predávanú v PET fľaši s hliníkovým trhacím vrchnáčikom s obchodným názvom *Vincentka*.

## Zoznam skladieb
# „Na centrálnom trhovisku“ (neznámy/ M. Kochanský) - 3:08
# „Toreador Karol“ (neznámy/ M. Kochanský) - 3:20
# „Zita Obezita“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:20
# „Nedeľa je hrozný deň“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:27
# „Učiteľka chémie“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:30
# „Ukulele, ukulela, iaá“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 3:28
# „My nie sme Taliani“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 3:40
# „Anča si drahá ako Volvo“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:24
# „Pozri sa Jaro“ (I. Garai/ M. Kochanský) - 2:20
# „A rána sú v ňom tiché“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:24
# „Vypni tú pílu“ (J. Ciller/ M. Kochanský) - 2:00
# „Motorová Jana“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 3:28
# „Vincentka van Goghová“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 3:23

## Výroba albumu
### Skupina Lojzo
* Marián Kochanský – spev, akordeón, telefón
* Jozef Ciller – husle, trúbka z lokomotívy, rombové gule, spev
* Jozef Štalmašek - akustická gitara, kravské zvonce, ústne zvukové efekty, spev
* Ján Brzáč - akustická gitara, paličky, vysávač zn. *AKA*
* František Mikurčík – kontrabas, auto zn. *Barkas*, spev
* Tomáš Fábor – veľký bubon, malý bubon, ozembuch

### Spolupráca
* Martin Burlas - hudobná réžia
* Ing. Juraj Filo - zvuková réžia
* Milan Vašica - zodpovedný redaktor
* Michaela Kordová-Šimková - dizajn
* Jan Šilpoch - fotografie 

Kategória:Hudobné albumy z 1985
Kategória:Albumy skupiny Lojzo
Kategória:Debutové albumy
My nič, my muzikanti

***My nič, my muzikanti*** je druhý štúdiový album bratislavskej folkovej skupiny Lojzo. Album vydalo hudobné vydavateľstvo Opus v roku 1987.

Na tomto albume sa nachádza niekoľko v médiách často hrávaných skladieb, z ktorých k najpopulárnejším patrili piesne „Povolíme skrutku (LOJZO metal)“, „Pridružená výroba“, „Krajobraz“, no svoju dobu najviac vystihovala nahrávka „ZOLL sem ZOLL tam“.

## Zoznam skladieb
# „Povolíme skrutku (LOJZO metal)“ (J. Brzáč, M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:52
# „Grimasy“ (J. Štalmašek/ M. Kochanský) - 2:55
# „Na nohu jej stúpil“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 1:48
# „Povinné cviky - Odpichnutý Rittberger“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 4:25
# „Pridružená výroba“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 3:22
# „Strácam“ (J. Brzáč/ M. Kochanský) - 3:05
# „Keď ty, tak aj ja“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:21
# „Centrál pasáž (LOJZO rap)“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 1:58
# „TOM & FERI“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:53
# „Euro neuro“ (J. Ciller/ M. Kochanský) - 2:13
# „Krajobraz“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 3:25
# „Ťahavý Janko“ (J. Brzáč, J. Ciller/ M. Kochanský) - 2:51
# „ZOLL sem ZOLL tam“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) - 2:35

## Výroba albumu
### Skupina Lojzo
* Marián Kochanský – spev, akordeón zn. Josef Hlaváček-Louny
* Jozef Ciller – husle Il Cestino Portarifiuti di Metalo, spev
* Jozef Štalmašek - akustická gitara, spev
* Ján Brzáč - gitara
* František Mikurčík – kontrabas, basová gitara, spev
* Tomáš Fábor – veľký bubon, malý bubon, ozembuch zn. Pallener
* Miroslav Lukáčik – tenorový saxofón, klarinet

### Hostia
* J. Bratinka – bendžo (10)
* Juraj Burian - elektrická gitara (4)
* J. Homola - cimbal (5)
* M. Jakubčová - violončelo (6)
* R. Jurkech - mandolína (10)
* Václav Patejdl - klavír (10)
* Gabriel Szabo - bicie (1, 9)
* Ondrej Tkáč - ústna harmonika (6, 10)
* Michal Ivanický, Rastislav Martinický, S. Murányi - zbor (5)
* Dievčenský spevácky zbor Harmónia, dirigent J. Ozábal (11)
* Dychový súbor Ružinovčan (5)

### Spolupráca
* Ján Lauko - hudobná réžia
* Rastislav Martinický - zvuková réžia
* Michal Ivanický -  technická spolupráca
* Július Kinček - zodpovedný redaktor
* Igor Imro, Dušan Polakovič - dizajn

Kategória:Hudobné albumy z 1987
Kategória:Albumy skupiny Lojzo
Luigi Comencini

**Luigi Comencini ** (* 8. jún 1916, Salò, Taliansko – † 6. apríl 2007, Rím) bol taliansky filmový režisér a spolu s Dino Risim,  Ettore Scolom a Mariom Monicellim  bol považovaný za majstra žánra *commedia all'italiana*.

Narodil sa v meste Saló, v regióne Lombardsko.

Jeho dcéry Cristina (* 1956) a Francesca (* 1961) sa tiež venujú réžii. Cristinin film *Najlepší deň môjho života* sa premietal aj na Slovensku.

## Tvorba
Comencini, ktorý nastúpil svoju umeleckú dráhu po skončení druhej svetovej vojny filmom *Bambini in cittá* (Deti v meste), si  režírovanie vyskúšal už o desať rokov skôr, keď natočil dokumentárny film *La novelletta* (Novinka).

Celosvetovo sa preslávil začiatkom 50. rokov minulého 20. storočia snímkami *Pane, Amore e Fantasia* (Chlieb, láska a fantázia) a *Pane, amore e gelosia* (Chlieb, láska a žiarlivosť), ktoré znamenali aj začiatok hviezdnej dráhy pre herečku Ginu Lollobrigidu.

Vytvoril približne 50 celovečerných titulov, ktoré obvykle zožali priaznivý ohlas nielen v Taliansku, ale aj v zahraničí.

S niektorými Comenciniho snímkami sa zoznámili aj diváci na Slovensku. Ide napríklad o snímky *La ragazza di Bube * (Bubovo dievča), *Bože, ako hlboko som klesla*! (*Mio Dio, come sono caduta in basso!*), *L'ingorgo - Una storia impossibile* (Cesta Rím - Neápol neprejazdná) a iné.

Comencini bol tiež autorom scenárov a pôsobil aj v oblasti filmovej kritiky.

## Filmografia

## Ocenenia
* 1947 - Bambini di città, Silver Ribbon - Cena Syndikátu talianskych filmových novinárov za najlepší dokument
* 1954 - *Pane, amore e fantasia*, víťazstvo Zlatý medveď, Berlín
* 1957 - La Finestra sul Luna Park, nominácia Zlatý medveď, Berlín
* 1959 - Und das am Montagmorgen, nominácia Zlatý medveď, Berlín
* 1961 - *Tutti a casa*, zvláštna cena Medzinárodný filmový festival Moskva
* 1961 - *Tutti a casa*, nominácia Veľká cena MFF Moskva
* 1963 - *La Ragazza di Bube*, nominácia Zlatý medveď, Berlín
* 1967 - Incompreso, nominácia Zlatá palma, Cannes
* 1974 - *Delitto d' amore*, nominácia Zlatá palma, Cannes
* 1979 - *L' Ingorgo - Una storia impossibile*), nominácia Zlatá palma, Cannes
* 1981 - Cena Nocciola d' Oro na Giffoni Film Festival
* 1982 - Cercasi Gesù, Silver Ribbon - Cena Syndikátu talianskych filmových novinárov za najlepší scenár
* 1986 - Cena Pietra Bianchiho, MFF Benátky
* 1987 - Cena za celoživotné dielo MFF Benátky

## Externé odkazy
* 
* 

## Zdroj
* Adriano Aprà, *Luigi Comencini. Il cinema e i film*, Marsilio, Benátky 2007
* Denník SME, 7. apríla 2007 (ISSN 1335-440X)

Kategória:Talianski filmoví režiséri
Kategória:Rytieri veľkokríža Radu za zásluhy Talianskej republiky
Kategória:Talianski fotografi
Dánske euromince

Oficiálnou dánskou menou je '''dánska koruna''' (ISO 4217 DKK). V minulosti sa v Dánsku diskutovalo o zavedení eura, no skončilo to neúspešne.

V roku 2000 sa v Dánsku konalo referendum o zavedení eura, v ktorom 53,2% hlasovalo proti a 46,8% za zavedenia eura. 

Dánsko je členom EÚ od roku 1973 (Grónsko vystúpilo v roku 1985) a je tiež členom Európskej menovej únie, jeho menou je v súčasnosti dánska koruna.

Dánsko je jediným starým štátom EÚ, ktoré je členom ERM II, pričom sa dobrovoľne zaviazalo, že kurz koruny k euru sa bude pohybovať iba v rozmedzí 2,25 %.

Kategória:Euromince podľa krajín
Kategória:Ekonomika v Dánsku
Britské euromince

O vzhľade **britských euromincí** nikdy nebolo rozhodnuté a Spojené kráľovstvo prijatie eura ani neplánuje, keďže už nieje čenom EÚ. Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska k 31. januáru 2020 prestalo byť členom Európskej únie, a to na základe Dohody o vystúpení, ktorá nadobudla platnosť 1. februára 2020.

Spojené kráľovstvo bolo členom EÚ od roku 1973 a tiež členom Európskej menovej únie, no nevstúpilo do eurozóny, stále používalo svoju vlastnú menu, anglickú libru. Spojené kráľovstvo sa považovalo za člena EÚ s najkritickejším pohľadom na prijatie eura.

Euromince
Kategória:Euromince podľa krajín
Švédske euromince

O vzhľade **švédskych euromincí** ešte nebolo rozhodnuté.

Švédsko je členom EÚ od roku 1995 a tiež je členom Európskej menovej únie, no ešte nevstúpilo do eurozóny a preto stále používa svoju vlastnú menu, švédsku korunu.

Euromince
Kategória:Euromince podľa krajín
Nadácia X Prize

**Nadácia X PRIZE** je nezisková nadácia, ktorá vytvára a manažuje verejné súťaže pre benefit ľudstva.

## Poslanie nadácie
Poslaním nadácie X PRIZE je priniesť radikálny pokrok pre benefit ľudstva. Nadácia podporuje inovatívne súťaže, ktoré motivujú jednotlivcov všetkých oblastí aby vyriešili ambiciózne výzvy. Ceny sú v hodnote miliónov US-dolárov a priťahujú predstavivosť verejnosti a upriamujú pozornosť na cieľ tejto misie.
### Ansari X PRIZE (vesmír – získaná 9. sept. 2004 – 4. okt. 2004)
Prvá súťaž X PRIZE, nazvaná Ansari X PRIZE pre suborbitálny let, úspešne vyzvala tímy vytvoriť privátnu raketu na let do vesmírneho priestoru. Prvú časť požiadaviek ceny Ansari X PRIZE splnil koráb SpaceShipOne s pilotom Mike Melvill 9. septembra 2004, konštruktérom bol Burt Rutan, projekt financoval spoluzakladateľ Microsoftu Paul Allen, keď Melvill prekonal výškovú hranicu , medzinárodne uznanú ako hranica vesmírneho priestoru. Následne pokus úspešne zopakoval Brian Binnie 4. októbra 2004. Víťaz získal 10 mil. USD, ale do samotného projektu bolo investovaných viac ako 100 mil. USD. Dnes páni Richard Branson, Jeff Bezos a iní, aktívne vytvárajú priemysel súkromných letov do vesmíru.

Cena bola vytvorená podľa modelu Orteigovej ceny, ktorá v roku 1919 ponúkala 25 000$ za uskutočnenie prvého neprerušeného letu medzi New Yorkom a Parížom. Cenu vyhral Charles Lindbergh v roku 1927, čo navždy zmenilo letecký priemysel.

Ceny X Prizes sa pokúšajú vytvoriť revolúciu v oblastiach energia/životné prostredie, vzdelanie, biotechnológie, globálne podnikanie a výskum.

### X PRIZE pre automobilovú oblasť
Cieľom tejto ceny je inšpirovať novú generáciu uskutočniteľných, supervýkonných vozidiel, aby sa pomohlo prelomiť závislosť na rope a zastaviť dôsledky klimatických zmien. Tímy budú súťažiť o multimiliónové ceny, tým že skonštruujú a vyrobia superúsporné vozidlá, ktoré dosiahnu spotrebu (2,35 litrov/), a ktoré sú komerčne uskutočniteľné.

### Google Lunar X PRIZE
Táto cena bola založená dňa 13. september 2007. Cieľom tejto ceny je podobne ako cena  Ansari X PRIZE, inšpirovať novú generáciu súkromných investorov vo výskume kozmu a technológií. Cieľom tímov je uskutočniť úspešné vypustenie, pristátie a prevádzku prístroja na mesačnom povrchu.  Cena je ohodnotená 20 miliónmi USD a dostane ju prvý tím, ktorému sa podarí úspešne prejsť na mesiaci viac ako  a vyslať späť na Zem obrázky a video vo vysokom rozlíšení.  Druhou cenou je 5 miliónov USD, a tiež 5 miliónov USD pre potenciálne bonusy za extra výkony ako prekonanie dlhých vzdialeností (dlhších ako ), uskutočnenie obrázkov z predmetov, ktoré vytvoril a zanechal človek na mesiaci, alebo "prežitie" mesačnej noci.

## Referencie

## Externé odkazy
* oficiálna webová stránka nadácie X Prize

Kategória:Neziskové organizácie
Václav Sukdol

PhDr. **Václav Sukdol senior** (* 2. august 1882, Úsilné – † 2. apríl 1951, Písek) bol stredoškolský profesor a amatérsky entomológ, hlavne koleopterológ. 

## Životopis
Po skončení štúdií pôsobil v juhočeskom Písku na štátnej reálke Adolfa Heyduka.
Dňa 30. apríla roku 1939 odišiel do dôchodku. Za jeho dlhoročné a veľmi úspešné pôsobenie v školskej službe mu bolo udelené vtedajším ministrom školstva zvláštne uznanie. Zomrel 2. apríla v roku 1951 v Písku.

V entomológii sa zaoberal štúdiom a zberom chrobákov (*Coleoptera*). Svoje zbery hmyzu prevádzal hlavne v južných Čechách, predovšetkých v okolí Písku a na Šumave v okolí Lenory.  Zberateľské cesty podnikal i na Slovensko, kde tieto svoje údaje zistených vzácnejších a významných druhov chrobákov poskytol k publikovaniu prof. Janovi Roubalovi do jeho "Katalogu Coleopter (brouků) Slovenska a Podkarpatska".

## Zdroje
* Koleška, Z.: 1993, Seznam biografii čs. entomologů. 14. [Seidl, W. - Szentivanyi, M.]. In: Klapalekiana, Supplementum, 29: p. 553. 
* Groll, E. K. [ed.]: 2006, Entomologen der Welt (Biografien, Sammlungsverbleib). Datenbank, DEI Eberswalde im ZALF e. V.: „Sukdol, Václav sen.“: (internet).

Kategória:Českí entomológovia
Kategória:Koleopterológovia
Laugaricio (nákupné centrum)

**Laugaricio** je obchodné centrum, na okraji Trenčína, v mestskej časti Belá.

Projekt je rozdelený do dvoch fáz, pričom druhá fáza by mala byť dostavaná v roku 2011. Obchodné centrum Laugaricio bolo otvorené v roku 2009 a medzi najväčších prenajímateľov patria H&M, C&A, New Yorker, Intersport, ExiSport, Lindex, Lidl, Reserved, Croop, Douglas

Obchodné centrum Laugaricio sa nachádza v nákupnej zóne spolu s hypermarketom Tesco, nábytkom ASKO a elektrom Nay na okraji mesta. Je to najväčšie nákupné centrum v Trenčianskom kraji.

## Externé odkazy
* Oficiálna webová prezentácia

Kategória:Nákupné centrá v Trenčíne
Kategória:Architektúra z 2009
Pamätné euromince roku 2007

**Dvojeurové pamätné mince** resp. eurové mince s nominálnou hodnotou 2 eurá, sú špeciálne euromince razené a emitované národnými (centrálnymi) bankami členov eurozóny od roku 2004 ako legálne a obehové platidlo všetkých členských štátov. Tieto mince obyčajne oslavujú výročie historickej udalosti alebo upozorňujú na práve prebiehajúcu udalosť. V roku 2007 bolo emitovaných 20 rôznych pamätných euromincí (vrátane 13 verzií spoločnej emisie).

Pre množstvo, vzhľad a spôsob emitovania pamätných euromincí platia presne stanovené pravidlá a obmedzenia.

## Európska únia

;Prevedenie spoločného motívu v jednotlivých krajinách:

## Nemecko

## Luxembursko

## Vatikán
 

## Portugalsko

## Monako

## San Maríno

## Fínsko

## Referencie

Kategória:Euro
Kategória:Euromince
Linux standard base

**Linux standard base** (skrátene **LSB**) je spoločným projektom niekoľkých linuxových distribúcií. Projekt organizačne podlieha Linux Foundation a jeho cieľom je štandardizovať interné štruktúry operačných systémov založených na Linuxe. Jeho základy sú odvodené od štandardu POSIX a niekoľkých ďalších otvorených štandardov, avšak v niektorých ohľadoch sú rozšírené.

## Pozri aj
* POSIX
* Single UNIX Specification

## Externé odkazy
* Linux Standard Base (LSB) 
* OLVER Test Suite for LSB - sada testov kontrolujúcich LSB

Kategória:Linux
Propeller

náhľad|Propeller na staromestskom Rázusovom nábreží
náhľad|Pohľad z petržalského brehu Dunaja

**Propeller** je funkcionalistická budova v Bratislave, ktorú navrhol architekt Emil Belluš a nachádza sa na oboch brehoch rieky Dunaj.

## Architektonický výraz
Na propellerových nástupištiach na nábrežiach Dunaja v Bratislave architekt uplatnil viacero prvkov, s ktorými pracovali puristi:
* rúrkové zábradlie so sieťovou drôtenou výplňou
* pásové okno
* terasové usporiadanie objemu
* strešné terasy a vlajkové stožiare

Nástupištia boli jednoduché rámové stavby so základným vybavením pre cestujúcich, ktorých loď prepravovala z jedného brehu Dunaja na druhý. Nástupištia sú strohé rámové konštrukcie s nápisom a najnevyhnutnejším vybavením, v priamočiarom modernom poňatí.

## Referencie
* Matúš Dulla, Henrieta Moravčívková: *Architektúra Slovenska v 20. storočí.* Bratislava 2002, str. 152

## Pozri aj
* Emil Belluš

## Iné projekty

Kategória:Stavby v Bratislave
Preslav

**Preslav** môže byť:
* Mojmírovec Predslav
* hlavné mesto prvej Bulharskej ríše, pozri Preslav (Bulharská ríša)
* v rokoch 1878 - 1993 názov mesta Veliki Preslav (2 km severne od rovnomenného hlavného mesta Bulharskej ríše)

## Referencie

## Pozri aj
* Preslava
Ticho po plešine

***Ticho po plešine*** je tretí štúdiový album bratislavskej folkovej skupiny Lojzo. Album vydalo hudobné vydavateľstvo Opus v roku 1989.

Medzi najznámejšie skladby tohto albumu patrí pieseň „Schöne Náci“, ktorá oživila legendu o známej postavičke starej Bratislavy.

## Zoznam skladieb
# „Zipsy woman“ (J. Brzáč, M. Kochanský/ M. Kochanský) 
# „Schöne Náci“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) 
# „Opravovňa duší“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) 
# „Grenadir marš“ (J. Ciller, M. Kochanský/ M. Kochanský)
# „Naruby“ (J. Ciller/ M. Kochanský) 
# „Hurá na paprike“ (J. Štalmašek/ M. Kochanský)  
# „Ticho po plešine“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) 
# „Lopata metla ľudstva“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) 
# „Po lopate“ (ľudová) 
# „Za stolom si zviera“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) 
# „Koniec komárov v Bratislave“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) 
# „Balada o tureckom mede“ (M. Kochanský/ M. Kochanský) 
# „Konope“ (tradicionál)

## Výroba albumu
### Skupina Lojzo
* Marián Kochanský – spev, akordeón, elektrický strojček na strihanie vlasov, rozprašovač
* Jozef Ciller – husle, spev
* Jozef Štalmašek - akustická gitara, vokály, smiech
* Ján Brzáč - gitara, vokály
* František Mikurčík – kontrabas, basová gitara, spev, vokály
* Tomáš Fábor – veľký bubon, malý bubon, ozembuch, tamburína, triangel, zipsy kovové a umelé, vokály
* Miroslav Lukáčik – tenorový saxofón, klarinet, obsluha
* Marián Jaslovský - altový a tenorový saxofón, flauta

### Hostia
* Jozef Ráž - sólový spev (6)
* Skupina Elán - (6)
* Anton Jaro - basová gitara (3)
* Juraj Burian - gitara (3)
* Andrea Závodná - spev (5)
* orchester DIXIVUS (5)
* ľudová hudba CIFRA (9)
* Perla Čápová - klavír (4)
* sexteto ženského zboru SND so sólistkou Adelou Bukóciovou (4)
* Marián Bartal - trúbka (4)
* Radko Tvrdý - bubon (4), tympany (7)
* LOJZO sexteto ženského zboru a priatelia - zbor (13)

### Spolupráca
* Peter Smolinský - hudobná réžia
* Ing. Juraj Filo - zvuková réžia
* Ján Machút -  technická spolupráca
* Július Kinček - zodpovedný redaktor
* Juraj Kolenčík - fotografie
* Igor Danay - dizajn

Kategória:Hudobné albumy z 1989
Kategória:Albumy skupiny Lojzo
Preslava

**Preslava** môže byť:
*starý názov Bratislavy, pozri pod Historické názvy Bratislavy a Predslav
*Bratislavský komitát (v najstaršom období)
*bulharská speváčka, pozri Preslava (speváčka)

## Zdroje

## Pozri aj
*Preslav
Rad výrobkov

**Rad výrobkov** (iné názvy: **výrobkový rad**, **rad produktov**, **produktový rad**, v praxi aj **produktová línia** či **línia produktov**) je skupina výrobkov, pri ktorých sú vybrané vlastnosti z hľadiska hodnotenia obdobné pre všetky výrobky tejto skupiny, najmä výrobky ktoré plnia podobnú funkciu, sú predávané podobnej skupine zákazníkov, prechádzajú rovnakými distribučnými cestami a vytvárajú zhodný cenový rozsah.

Kategória:Marketing
Kategória:Výrobky
Laugaricio

[náhľad|[Rímsky nápis v Trenčíne|Rímsky nápis na hradnej skale]]

**Laugaricio** alebo **Leugaricio** alebo **Leukaristos** je staroveký názov osady z 2. storočia po Kr. na území dnešného Trenčína alebo z jeho bezprostrednej blízkosti, ktorá bola významným politickým a hospodárskym centrom a strategickým bodom v barbariku nad stredným Dunajom. V roku 179 tu prezimovalo 855 vojakov II. pomocnej rímskej légie. 

Známy rímsky nápis na trenčianskej skale uvádza formu Laugaricio, nápis z alžírskej Zany formu Leugaricio a obe mená sú azda identické s obchodnou osadou Leukaristos uvedenou na Ptolemaiovej mape.

## Rímsky nápis
O rímskom nápise na trenčianskej skale sa vedelo už od 16. storočia. Spomínal ho už Mikuláš Istvánffy v diele *Historiarum de rebus Hungaricis*, v druhej polovici 17. storočia o ňom písal Martin Zeiller a potom ďalší. Matej Bel správne predpokladal, že nápis vznikol za vlády Marca Aurélia, no nesprávne z toho vyvodil, že Trenčín a Trenčiansky hrad založili Rimania (názov Trenčín spojil s rímskym menom Terentius). O nápis sa začali odborníci zaujímať v polovici 19. storočia, keď o ňom v roku 1854 napísal trenčiansky farár Ľudovít Stárek. Nápis sa podarilo úspešne datovať historikovi Josefovi Dobiášovi.

Dnešné znenie nápisu s chýbajúcimi zvetranými časťami:

VICTORIAE AVGVSTORVEXERCITVS QVI LAVGARICIONE SEDIT MILL II DCCCLVIANVS LEG LEG II AD CVR FZnenie nápisu s doplnením predpokladaných skratiek a zvetraných písmen:VICTORIAE AVGVSTORVMEXERCITVS QVI LAVGARICIONESEDIT MILITESLEGIONIS II DCCCLVMARCVS VALERIVS MAXIMIANVS LEGATUS LEGIONIS II ADIUTRICIS CVRAVIT FACIENDUMDoslovný preklad: "Víťazstvu cisárov, vojsko, ktoré táborilo v Laugaricione, 855 vojakov druhej légie. Vyhotoviť dal Maximianus, legát druhej légie Pomocnej." Celé meno veliteľa légie Marcus Valerius Maximianus.

Voľný preklad: "Na počesť víťazstva cisárov a vojska, ktoré táborilo v Laugaríciu v počte 855 vojakov druhej légie dal vyhotoviť Maximianus, legát druhej pomocnej légie.

## Referencie


Kategória:Dejiny Trenčína
Kategória:Zaniknuté mestá
Kategória:Dejiny Slovenska
Piadivka egrešová

**Piadivka egrešová** (*Abraxas grossulariata*) je druh nočného motýľa z čeľade piadivkovité (*Geometridae*). Rozšírená je v Európe a severnej Amerike. Rozpätie krídel má 18-25 mm. Má charakteristické strakaté zafarbenie. Podobné majú aj ich húsenice a môžu sa sa vyskytovať napríklad na egrešoch.

## Iné projekty

Kategória:Piadivkovité
1. Gambrinus liga 1997/1998

**Sezóna 1997/98** 1. Gambrinus ligy bola 5. sezónou v samostatnej českej lige. Začala 1. augusta 1997 a skončila 3. júna 1998. Titul získala Sparta Praha, ktorá si zaistila titul už niekoľko kôl pred koncom. Túto sezónu prehrala len 3 zápasy a to s Boby Brno, Baníkom Ostrava a Sigmou Olomouc.

## Konečná tabuľka

**Z** = Počet zápasov; **V** = Výhry; **R** = Remízy; **P** = Prehry; **VG** = Vsietené góly; **IG** = Inkasované góly; **B** = Body
pri rovnosti bodov rozhodujú vzájomné zápasy

* **Sparta Praha** - majster v sezóne 1997-98.
* **České Budějovice JČE** a **Atlantic Lázně Bohdaneč** zostupujú do 2. ligy.


## Najlepší strelec

## Divácka návštevnosť
Českú futbalovú ligu navštívilo v sezóne 1997/98 v priemere 6 167 divákov. Najviac divákov prišlo 27. 10. 1997 na zápas medzi FC Boby Brno - AC Sparta Praha 2:1, tento zápas sledovalo 31 730 divákov. Naopak najmenej divákov zamierilo 4. 4. 1998 na zápas medzi AFK Atlantic Lázně Bohdaneč - Viktoria Plzeň 2:2, len 735 divákov.

## Externé odkazy
* Štatistika na ČMFS 

Kategória:Najvyššia futbalová súťaž v Česku
Botanická záhrada Pisa

**Botanická záhrada Pisa**, taliansky **Orto botanico di Pisa**, známa aj ako **Orto Botanico dell'Università di Pisa**, je botanická záhrada spravovaná univerzitou v Pise (Università di Pisa). Nachádza sa na via Luca Ghini 5 v Pise.

Záhrada bola založená v roku 1544 Cosimom I. ako prvá univerzitná botanická záhrada v Európe, a zverená významnému botanikovi Lucovi Ghinimu z Imoly. V roku 1563 bola záhrada priemiestnená z pôvodnej pobrežnej lokality (v súčasnosti Arsenal) do blízkosti kláštora Santa Marta, a v roku 1591 bola presunutá do súčasnej polohy. Od začiatku bola súčasťou záhrady zbierka prírodných objektov (v súčasnosti v pisánskom Museo di Storia Naturale), knižnica (teraz súčasť univerzitnej knihovne), a tiež zbierka portrétov jej riaditeľov. Je tu tiež jeden z najstarších vykurovaných skleníkov v Taliansku.

Dnes je záhrada rozdelená na niekoľko častí zahrňujúcich botanickú školu, záhrady, rybníky, skleníky a rôzne budovy.

## Pozri aj
* Zoznam botanických záhrad v Taliansku

## Iné projekty

## Zdroj
*
*

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky - www.biologia.unipi.it/ortobotanico 
* Orto botanico di Pisa s fotogalérou rastlín 

Kategória:Pisa
Kategória:Botanické záhrady v Taliansku
Zoznam GS1 kódov štátov

Zoznam GS1 kódov štátov. Používajú na napríklad v čiarovom kóde EAN-13.

*000 - 019 USA a Kanada
*020 - 029 vyhradené pre lokálne použitie (obchody, sklady, knižnice, ...)
*030 - 039 USA a Kanada lieky
*040 - 049 vyhradené pre lokálne použitie (obchody, sklady, knižnice, ...)
*050 - 059 poukážky, tipovacie lístky
*060 - 099 USA a Kanada
*100 - 139 USA a Kanada (rezervované pre neskoršie využitie)
*200 - 299 vyhradené pre lokálne použitie (obchody, sklady, knižnice, ...)
*300 - 379 Francúzsko
*380 Bulharsko
*383 Slovinsko
*385 Chorvátsko
*387 Bosna a Hercegovina
*400 - 440 Nemecko, 440 bola pred zjednotením Nemecka vyhradená pre NDR.
*450 - 459 Japonsko
*460 - 469 Rusko
*470 Kirgizsko
*471 Taiwan
*474 Estónsko
*475 Lotyšsko
*476 Azerbajdžan
*477 Litva
*478 Uzbekistan
*479 Srí Lanka
*480 Filipíny
*481 Bielorusko
*482 Ukrajina
*484 Moldavsko
*485 Arménsko
*486 Gruzínsko
*487 Kazachstan
*489 Hongkong
*490 - 499 Japonsko
*500 - 509 Spojené kráľovstvo
*520 Grécko
*528 Libanon
*529 Cyprus
*531 Severné Macedónsko
*535 Malta
*539 Írsko
*540 - 549 Belgicko a Luxembursko
*560 Portugalsko
*569 Island
*570 - 579 Dánsko
*590 Poľsko
*594 Rumunsko
*599 Maďarsko
*600 - 601 Juhoafrická republika
*608 Bahrajn
*609 Maurícius
*611 Maroko
*613 Alžírsko
*616 Keňa
*619 Tunisko
*621 Sýria
*622 Egypt
*624 Líbya
*625 Jordánsko
*626 Irán
*627 Kuvajt
*628 Saudská Arábia
*629 Spojené arabské emiráty
*640 - 649 Fínsko
*690 - 699 Čína
*700 - 709 Nórsko
*729 Izrael
*730 - 739 Švédsko
*740 Guatemala
*741 Salvádor
*742 Honduras
*743 Nikaragua
*744 Kostarika
*745 Panama
*746 Dominikánska republika
*750 Mexiko
*754 - 755 Kanada
*759 Venezuela
*760 - 769 Švajčiarsko
*770 Kolumbia
*773 Uruguaj
*775 Peru
*777 Bolívia
*779 Argentína
*780 Čile
*784 Paraguaj
*785 Peru
*786 Ekvádor
*789 - 790 Brazília
*800 - 839 Taliansko
*840 - 849 Španielsko
*850 Kuba
*858 Slovensko
*859 Česko
*860 Srbsko a Čierna Hora
*865 Mongolsko
*867 Severná Kórea
*869 Turecko
*870 - 879 Holandsko
*880 Južná Kórea
*884 Kambodža
*885 Thajsko
*888 Singapur
*890 India
*893 Vietnam
*899 Indonézia
*900 - 919 Rakúsko
*930 - 939 Austrália
*940 - 949 Nový Zéland
*950 Centrála
*955 Malajzia
*958 Macao
*977 ISSN
*978 - 979 ISBN
*980 Vratné účtenky
*981 - 982 Bežné platobné poukážky
*990 - 999 Poukážky

Kategória:Štandardy
Draft (šport)

**Draft** je športový proces resp. trh, ktorým *skauti* a tréneri profesionálnych športových klubov vyhľadávajú nových mladých hráčov z amatérskych alebo univerzitných klubov do svojho tímu. Draftovanie sa používa predovšetkým v športoch v Severnej Amerike, hlavne v bejzbale, americkom futbale, basketbale, ľadovom hokeji a ďalších. 

## Zoznam draftov
* Draft NBA
* Draft NFL
* Vstupný draft NHL
* Draft MLB
* Draft MLS
* Draft AFL
* Draft CFL
* Draft WNBA
* Draft WWE

Kategória:Športová terminológia
Frank CFA

right|thumb|

**Frank CFA** ( alebo v afrických krajinách hovorovo iba *franc*) je súhrnné označenie pre 2 (úplne samostatné) meny: frank BEAC/CFA (XOF) a frank BCEAO/CFA (XAF). Tieto meny používa 12 bývalých francúzskych afrických kolónií, Guinea-Bissau (bývalá kolónia Portugalska) a Rovníková Guinea (bývalá španielska kolónia). Obe meny sú pevne naviazané na euro v rovnakom pomere 100 frankov CFA = 0,152449 eur. 

Stabilitu eura tieto meny neovplyvňujú, pretože HDP všetkých 14 štátov dohromady je nižší než HDP Slovenska.

## Skratka CFA
Skratka CFA v názve pôvodne v rokoch 1945 - 1958 znamenala *Colonies françaises d'Afrique* (Francúzske kolónie Afriky), potom po roku 1958 *Communautés françaises d'Afrique* (Francúzske africké spoločenstvá – francúzska obdoba Commonwealthu). Teraz má dva významy podľa meny - pozri v článkoch frank BEAC/CFA a frank BCEAO/CFA.

Kategória:Meny v Afrike
Kategória:Ekonomika v Benine
Kategória:Ekonomika v Burkine
Kategória:Ekonomika v Čade
Kategória:Ekonomika v Gabone
Kategória:Ekonomika v Guinei-Bissau
Kategória:Ekonomika v Kamerune
Kategória:Ekonomika v Kongu (Brazzaville)
Kategória:Ekonomika v Mali
Kategória:Ekonomika v Nigeri
Kategória:Ekonomika v Pobreží Slonoviny
Kategória:Ekonomika v Rovníkovej Guinei
Kategória:Ekonomika v Senegale
Kategória:Ekonomika v Stredoafrickej republike
Kategória:Ekonomika v Togu
Kategória:Meny naviazané na euro
Draft

**Draft** môže byť:
*pracovná verzia textu
*výtlačok v nižšej kvalite, kvôli zníženiu nákladov na tlač
*v športe: výber hráčov do tímu, pozri draft (šport)
*v obchode: prívažok na straty tovaru, ktoré vzniknú pri doprave vysypaním, priľnutím na obal a podobne, pozri draft (tovar)
CFP frank

right|thumb|Bankovka 500 frankov

**CFP frank** () je od decembra 1945 zákonnou menou 3 francúzskych zámorských území v Pacifiku, ktoré spoločne tvoria menovú úniu:
* Zámorské spoločenstvá
** Francúzska Polynézia
** Wallis a Futuna
* Spoločenstvo sui generis
** Nová Kaledónia

Nariadenie z 15. septembra 2021, ktoré vstúpilo do platnosti 26. februára 2022, definuje názov CFP frank ako „frank francúzskych komunít v Tichomorí“.

## Referencie

Kategória:Meny v Austrálii a Oceánii
Alexandre Pato

**Alexandre Rodrigues da Silva** známy ako **Alexandre Pato** (* 2. september 1989, Pato Branco) je brazílsky futbalový hráč, hrajúci za taliansky klub AC Miláno. Meria 179 cm a váži 71 kg. Medzi jeho prednosti patrí technika, rýchlosť a zakončenie. V roku 2008 získal s brazílskou reprezentáciou bronzovú medailu na olympijských hrách v Pekingu.

Dňa 7. júla 2009 sa oženil s brazílskou herečkou Stéphany Britovou.

## Referencie


Kategória:Narodenia v 1989
Kategória:Brazílski futbalisti
Kategória:Hráči AC Miláno