Kašmír (látka)

**Kašmírska vlna** je textilný materiál získavaný zo srsti kašmírskej kozy. Textílie (napr. *paisley*) zo srsti týchto zvierat sú známe už najmenej 2 000 rokov. Označenie kašmírska vlna pochádza údajne od perzského hodnostára *Ali Em Hamdani*, ktorý v 14. storočí zaviedol v Kašmíre spracovania týchto vlákien v širokom meradle.   V Európe sa dostali výrobky (šály) z kašmíru do obľuby ešte len na začiatku 19. storočia  .
thumb|Kašmírové vlákno cca 3 500 x zväčšené

## Vlastnosti
Srsť kašmírskej kozy pozostáva z cca 1/3 z podsady s jemnými vláknami (ø 14-20 mikrometrov), ktorých sa získava asi 100-150 g ročne z každého zvieraťa a z 2/3 pesíkov (hrubých chlpov) a nečistôt . Vlákna z podsady sú 4-10 cm dlhá, s 5-6 šupinkami na 0,1 mm, pevnosťou 9-11 cN /tex, v farebných odtieňoch od bielych až po tmavohnedé, pružná, veľmi hrejivá, majú hebký omak a sklon ku žmolkovaniu .

## Rozsah spracovanie kašmírskej vlny
V 1. dekáde 21. storočia sa odhadovali celosvetové ročné dodávky surovej vlákniny na 16 000 ton, na ktorých sa podieľali: Čína 73 %, Mongolsko 18 %, Afganistan 6% a zvyškom menšie producenti (Austrália, Irán a i.). Cena vytriedených (dehaired) vlákien na spriadanie obnášala cca 60-90 US $ / kg .  

## Príprava vlny na spriadanie
Vlákna z kozej srsti sa získavajú kefovaním, alebo strihaním. Vlákna sa potom ručne triedia podľa farby a (približné) jemnosti a perú. Z vypraté vlákniny sa potom odstraňujú hrubé chlpy a nečistoty - ručne alebo na špeciálnych strojoch . Chumáče vlákien sa potom strojne rozvolňují a prípadne miešajú s vlnou alebo so šapovým hodvábom 
thumbnail|Šál z kašmírovej vlny (z konca 20. storočia)

## Výroba priadze
Väčšina priadzí sa vyrába veľmi podobnou technológiou ako mykaná] ovčia vlna. Dopriadanie veľmi jemných kašmírových priadzí (až 17 tex) sa vykonáva na selfaktore 

Známe sú tiež priadze vyrobené na spôsob česanej vlny (16% výčeskov) . Údaje o rozsahu ich výroby nie sú zverejňované 

Kašmírové priadze sa často tvoria z 2-8 nití 

## Použitie
Tovar z kašmírskej vlny je napospol oveľa drahší ako porovnateľné výrobky z iných materiálov. Pretože rozdiely medzi kašmírskou a napr. ovčou vlnou rozozná len odborník s pomocou mikroskopu, vydávajú sa v obchode imitácia s prímesou lacnejších materiálov často za výrobky z "pravého" kašmíru  Klasický kašmírový vzor na tkaninách predstavoval špičku *palmy datľovej*. Bol známy už v starom Babylone. 
Pleteniny sa vyrábajú ako zaťahovacie, tak aj osnovné. Používajú sa na svetre, šály, župany, pyžamá ai. 

## Príbuzné druhy vlákien
### Pašmína
Pašmína, starý perzský výraz pre vlnu, je ušľachtilá forma kašmíru. Jej vlákno sa získava tiež z najjemnejšieho páperia kašmírskej kozy, predovšetkým potom z tibetskej horskej kozy (tiež *čiangra* alebo *chyangra*), ktorá žije v Himalájach vo veľkej výške a produkuje preto obzvlášť jemnú podsadu ako ochranu proti extrémne nízkym teplotám. Postup získavania surového materiálu je však rovnaký, avšak výber lepšieho materiálu vedie k tomu, že jedna koza poskytuje len približne 50 g vhodné vlny ročne. 

Na trhu je pašmína predávaná často kombinovaná s istým podielom hodvábu, čo zvyšuje jej pevnosť a jemnosť. Z pašmíny sa vyrábajú predovšetkým šály, ale aj prikrývky, sukne apod

### Šáhtúš
Šáhtúš je najjemnejšie kašmírskej priadzí. Do Európy sa dostal vo väčšom meradle v deväťdesiatych rokoch 20. storočia a získal si obľubu vo forme šálov, označovaných často ako *kráľovský šál*. Jeho vlákno je tenké len okolo 11 mikrónov, teda ďaleko tenšie než kašmír alebo ľudský vlas. 
 
Problematické u šáhtúša je, že tibetskú antilopu, z ktorej srsti sa surový materiál získava, sa nepodarilo domestikovať (na rozdiel od kašmírskej kozy, z ktorej sa získava kašmír či pašmína). K získaniu jej srsti musí táto antilopa teda byť zabitá, koža sa sťahuje a až potom vyčesáva. Na zhotovenie jedného šálu treba srsti z približne piatich antilop. Koncom deväťdesiatych rokov minulého storočia bolo v príslušnej oblasti nájdených viac miest s niekoľkými stovkami usmrtených a stiahnutých antilop. To viedlo k protestom, potom konečne k zaradeniu tibetskej antilopy k chráneným (ohrozeným) druhom ak zákazu tejto tkaniny.

Cez medzinárodnej zákaz výroby i predaja tejto látky sa šáhtúš však ďalej vyrába, v turistických strediskách Indie každý obchodník rád ukáže svoju zásobu, schovanú pod regálom v kufríku. Na čiernom trhu obnáša cena jedného normálne veľkého šálu okolo 5 000 dolárov.

## Galéria kašmírových vlákien

File:Cashmeregoat shearing.png|Strihanie kašmírskej kozy v Austrálii
File:Cashmere Factory Gobi 02.JPG|Biele a hnedé vlákna zbavené nečistôt a hrubých chlpov
File:Cashmere Factory Gobi 13.JPG|Dopriadanie kašmíru na prsteňcovom stroji
File:Cashmere Factory Gobi 22.JPG|Moderný plochý pletací stroj
File:Cashmere Factory Gobi 33.JPG|Špeciálna predajňa kašmírových textílií v Ulánbátarue
 

## Literatúra
* Alfons Hofer, *Stoffe : 1. Textilrohstoffe, krevety, Effekte*, str. 215-217, 7. prepracované vydanie, Frankfurt nad Mohanom: Deutscher Fachverlag, 1992, ISBN 3-87150-366-5
* Denninger / Giese: *textil- und Modelexikon*, Deutscher Fachverlag Frankfurt / Main 2006, ISBN 3-87150-848-9, str. 354
* T.Meyer zur Capellen: *Lexikon der Gewebe*, Deutscher Fachverlag, Frankfurt / Main 2001, ISBN 3-87150-725-3, str. 186-189

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Textil