Alexander Húščava

Prof. PhDr. **Alexander Húščava**, DrSc. (* 4. január 1906, Lamač – † 9. august 1969, Lamač) bol slovenský historik a archivár, priekopník pomocných vied historických na Slovensku, zakladateľ odboru archívnictva na Filozofickej fakulte UK v Bratislave.

## Životopis
Po štúdiách na gymnáziu začal roku 1925 študovať na Filozofickej fakulte UK v Bratislave. Štúdium ukončil v júni 1929 v odbore dejepis-zemepis a v novembri toho istého roku získal doktorát filozofie v odbore československé dejiny a pomocné vedy historické. V rokoch 1931-1933 študoval na Vatikánskej archívnej škole, ktorú však nedokončil. Vo vatikánskych archívoch sa venoval výskumu sloveník z obdobia pontifikátu pápeža Inocenta VI. Okrem toho  bol v tomto období aj sekretárom Československého ústavu historického v Ríme. Potom začal študovať na Štátnej archívnej škole v Prahe, ktorú ukončil 26. júna 1936. V rokoch 1933-1937 pracoval na Krajinskom archíve v Bratislave. Roku 1937 sa habilitoval a získal hodnosť docenta. V tom istom roku nastúpil pracovať na Filozofickú fakultu UK v Bratislave. 1. júla 1939 sa stal mimoriadnym profesorom a 1. septembra 1940 riadnym univerzitným profesorom. V rokoch 1948-1949 zastával funkciu dekana Filozofickej fakulty. Na jeho podnet sa od roku 1950 začal študovať odbor archívnictvo, vedúcim ktorého bol v rokoch 1950-1969. 1. marca 1953 dosiahol vedeckú hodnosť  doktora historických vied. Na Filozofickej fakulte pôsobil až do svojej smrti 9. augusta 1969.

V roku 1966 bol vyznamenaný Zlatou medailou UK a roku 1969 mu bol udelený Rad práce.

Alexander Húščava je pochovaný na cintoríne Slávičie údolie v Bratislave.

## Tvorba
náhľad|Pamätník historika profesora v Lamači (Michal Zdravecký, 1988)
Venoval sa najmä problematike pomocných vied historických. Najskôr to bola diplomatika, ktorej sa venoval pri hodnotení stredovekých listín z Liptova (*Ján Literát a liptovské falzá*). Tento materiál sa stal podkladom  k štúdiu genealogických a heraldických problémov (*Archív zemianskeho rodu z Okoličného*). Je autorom prvej slovenskej učebnice paleografie (*Dejiny a vývoj nášho písma*), ktorá sa používa dodnes. Venoval sa tiež metrológii (*Poľnohospodárske miery na Slovensku*). Vo svojej tvorbe nezabudol ani na svoje rodisko, ktorého históriu spracoval v knihe *Dejiny Lamača*.

## Pamiatka na jeho osobnosť
Katedra archívníctva a pomocných vied historických Filozofickej fakulty UK v Bratislave udeľuje každoročne od roku 2006 na jeho počesť *Cenu profesora Alexandra Húščavu* za najlepšiu študentskú vedeckú odbornú prácu v odbore archívnictva a pomocných vied historických.

Od roku 1972 je po Alexandrovi Húščavovi pomenovaná ulica v Dúbravke, mestskej časti Bratislavy.

V Lamači na Heyrovského ulici v roku 1988 postavili na počesť rodáka Alexandra Húščavu pamätník s bustou, ktorého autorom je akademický sochár Michal Zdravecký.

## Dielo (výber)
* *Kolonizácia Liptova do konca XIV. storočia* (Bratislava 1930)
* *Ján Literát a liptovské falzá* (Bratislava 1936)
* *Najstaršie výsady mesta Trnavy* (Bratislava 1939)
* *Archív zemianskeho rodu z Okoličného* (Bratislava 1943)
* *Dejiny Lamača* (Bratislava 1948, reed. 1998)
* *Dejiny a vývoj nášho písma* (Bratislava 1951)
* *Poľnohospodárske miery na Slovensku* (Bratislava 1972)

## Osobný archívny fond
Osobný archívny fond, ktorý zahŕňa archívne dokumenty z vedeckej a pracovnej činnosti profesora Húščavu, je uchovávaný v Ústrednom archíve SAV v Bratislave.

## Referencie

## Externé odkazy
* Bibliografia prác Alexandra Húščavu

Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Slovenskí archivári
Kategória:Slovenskí univerzitní profesori
Kategória:Osobnosti s ulicami
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Dekani Filozofickej fakulty Univerzity Komenského
Kategória:Osobnosti z Bratislavy