Arumunčina

[náhľad|Slovník Grécko - albánsko - arumunsko - bulharský, vypracovaný [Daniel Moscopolites|Danielom Moscopolites, Arumunom z mesta Moscopole]]
**Arumunčina** (zriedkavo: **aromunčina**, staršie: **makedorumunčina, macedorumunčina, cincarčina**, po arumunsky aromãn/armîn /(limba) armãneascã/(limba) aromãna/armăneaşte,  - vlaški jazik, ) je jazyk resp. dialekt Arumunov. Používa sa  najmä v Grécku, Severnom Macedónsku, Albánsku a Srbsku.

## Pôvod arumunčiny/Arumunov
Existujú dve teórie (presnešie: tézy) o pôvode arumunčiny: Podľa autochtónnej teórie (pochádzajúcej pôvodne z Grécka z roku 1909) sú Arumuni potomkovia (vplyvu) rímskych strážnikov a úradníkov činných najmä pri Via Egnatia. Je nepravdepodobné, že je táto teória správna, pretože 1. neexistujú doklady o väčšej či trvalejšej prítomnosti spomínaných Rimanov v spomínanej oblasti, 2- v danej oblasti by v danom čase museli prevládnuť grécke jazykové vplyvy na vplyvmi rímskymi, 3. pre všetky miestne názvy sídiel platí, že ich pôvodne slovanské názvy boli neskôr zmenené na arumunské, z čoho vyplýva, že sa sem Arumuni prisťahovali najskôr v 6. storočí (t.j. až po príchode Slovanov).

Podľa neautochtónnej teórie Arumuni prišli do Grécka niekde zo severu niekedy medzi 6. a 10. storočím a išlo o odnož starých Rumunov. Nie je isté, odkiaľ presne prišli (čo súvisí aj so spornosťou pôvodu Rumunov), ale asi prišli z južného Srbska (dokladajú to miestne historické geografické názvy) a zrejme sa presídlili pod tlakom prichádzajúcich Slovanov a/alebo (v 10. storočí) pod tlakom expandujúcich starých Maďarov.

Existuje aj teória, podľa ktorej južnejšia časť Arumunov je autochtónna (ide o miestne romanizované obyvateľstvo, aj keď sa počas sťahovania národov mierne presunulo, a to z nížin do susedných hôr), kým iná časť vznikla ústupom romanizovaného obyvateľstva počas sťahovania národov z územia medzi Rodopami a Dunajom smerom na juh a západ.
V Albánsku Arumunov vnímajú ako romanizovanú skupinu rovnakého, t.j. thráckeho, etnického pôvodu ako Albánci.

## Klasifikácia
Podľa jednej časti bádateľov je arumunčina samostatný románsky jazyk (spravidla zaraďovaný do podskupiny tzv. rumunských jazykov, nazývaných aj východorománske jazyky v užšom zmysle či dákorománske jazyky), podľa inej časti bádateľov ide o dialekt (nárečie) rumunčiny. Ani samotní Arumuni sa nevedia rozhodnúť.

## Vzťah k príbuzným jazykom
Hoci rumunskí vedci Arumunov pokladajú len za podskupinu Rumunov, rozdiely medzi arumunčinou a rumunčinou sú také veľké, že Rumuni Arumunom nerozumejú (pokiaľ hovoria nárečím a nie jazykom vzdelancov, ovplyvneným rumunčinou). Rozdiely medzi rumunčinou a arumunčinou sú najmä v slovnej zásobe. Arumunčina má oveľa menej slovanských a oveľa viac gréckych slov. V oblasti gramatiky (morfológie a syntaxe) však zhody medzi rumunčinou a arumunčinou prevažujú nad rozdielmi.

Základná slovná zásoba arumunčiny je latinská (románska), asi 30 % slovnej zásoby sú grécke slová, menej je výpožičiek z turečtiny (čiastočne sprostredkovane cez gréčtinu) a albánčiny. Časť tvorí tzv. spoločná karpatská slovná zásoba všetkých juhobalkánskych pastierov.

Gramaticky je arumunčina, okrem vplyvov latinčiny, typický zástupca balkánskeho jazykového zväzu. Preto napríklad má postponovaný určitý člen (konkrétne: -lu , -le, -a, -ea), nemá neurčitok slovesa, nadmerne používa konjunktív a podobne. Okrem toho arumunčina vykazuje mnohé gramatické prvky gréčtiny, napr. v koncovkách množného čísla.

## Miera oficiálnosti
V Grécku je Arumunov najviac (asi 150 000, možno ale oveľa viac). Rýchlo sa asimilujú. Jazyk sa nepoužíva ani v školách, ani v kostoloch, ani na úradoch. Jedinú výnimku pokiaľ ide o školy tvorí jeden kurz arumunčiny na Solúnskej univerzite.

V Albánsku žije druhá najpočetnejšia komunita Arumunov (asi 100 000 osôb, národné povedomie má ale už len možno 10 000 z nich). Arumunčina sa vyučuje na prvom stupni škôl, v jednej škôlke a existuje cirkev a arumunskou liturgiou.

V Macedónsku si na niektorých školách (v mestách, ako Skopje, Bitola, Štip a Kruševo) možno zvoliť arumunčinu ako vyučovací predmet a na súdoch môžu svedkovia vypovedať v arumunčine. V meste Kruševo je arumunčina druhým oficiálnym úradným jazykom po macedónčine, napriek tomu, že tu Arumunov žije asi len 10 %.

V Bulharsku sa arumunčina vyučuje na Rumunskom gymnáziu v Sofii.

## Písmo
V závislosti od používaného písma sa Arumuni delia na tzv. Panhelénov (t.j. grécki Arumuni), ktorí používajú grécke písmo, a Superrománov (t.j. všetci ostatní Arumuni), ktorí používajú latinku.

## Dialekty/nárečia
Rozoznávame tieto nárečia/dialekty:
*južný dialekt (Grécko):
**pindoské nárečie
**tesálske nárečie
**epiroské nárečie
*severný dialekt
**gramosténske nárečie (v pohorí Gram(m)os)
**faršerocké nárečie (Albánsko)
**moskopolenské nárečie (Albánsko)
**gábruvské nárečie (Albánsko)
**musekiarske nárečie (Albánsko)
**ochridské nárečie (Severné Macedónsko)
**bitolské nárečie (Severné Macedónsko)
**makedónske nárečie (Grécko)
**pirinské nárečie (Bulharsko)
Existuje veľa iných spôsob rozdelenie arumunských dialektov.

## Ukážky jazyka
Gramosténske nárečie (Otčenáš):
:*Tatã a nostru, tsi eshci tu tserl,*
:*s'ayiseascã numa a Ta,*
:*s'yinã amirãriľa a Ta,*
:*si facã vreare a Ta,*
:*cum tu tserl, ashi sh'pisti locl.
:*Pãnea a nostrã atsea di cathi dzuã dã-nã-u sh'azã*
:*shi ľartã-nã amãrtiile a noastre*
:*ashi cum ľi ľirtãm sh'noi a amãrtoshlor a noshci.*
:*Shi nu nã du la pirazmo,*
:*ala aveagľi-nã di atsel arãul.*
:*Cã a Ta easte Amirãriľa shi putearea*
:*a Tatãlui shi Hillui shi a Ayului Spirit,*
:*tora, totãna sh'tu eta a etilor.*
:*Amen.*

Faršerocké nárečie (Otčenáš):
:*Tatã a nostu tsi eshti tu tser,*
:*si ayisiascã numa a Ta,*
:*s’yinã amirãria a Ta,*
:*si facã vrearea a Ta,*
:*cum tu tser, ashe sh’pisti loc.*
:*Penia a noste, atsa di cathi dzue, de-ni-u sh’aze,*
:*sh’ľartã-ni amartiili a nosti,*
:*ashe cum li ľãrtem sh’noi a amãrtoľor a noci,*
:*sh’nu ni du la pirazmo,*
:*ma viagľã-ni di atsel rãu.*
:*C a Ta esti amirãria ľ’puteria,*
:*a Tatãlui shi Hiľalui  shi a Ayiului Spirit,*
:*tora,totãna sh’tu eta a etillor.*
:*Amin.''

## Referencie

## Pozri aj
* Arumuni

## Externé odkazy
*
*http://wwwg.uni-klu.ac.at/eeo/Aromunisch.pdf 

Kategória:Románske jazyky
Kategória:Jazyky v Rumunsku
Kategória:Jazyky v Severnom Macedónsku
Kategória:Jazyky v Grécku
Kategória:Jazyky v Albánsku
Kategória:Jazyky v Bulharsku
Kategória:Jazyky v Srbsku