open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piccadilly

[thumb|285px|[Burlington House - sídlo Kráľovskej akadémie umení.]]
thumb|285px|Kníhkupectvo Waterstone's. 

**Piccadilly** je dôležitá ulica v londýnskom obvode Westminster vedúca zo západu od Hyde Parku až k Piccadilly Circus. 

Je súčasťou dopravnej tepny západnej časti Londýna označovanej ako A4. Na juh od jej východnej časti sa rozkladá štvrť St. James's, zatiaľ čo na západnej strane hraničí s Green Parkom. Na sever od Piccadilly sa nachádza Mayfair.

## História
Piccadilly je jednou z hlavných mestských tried. Prvýkrát spomína v roku 1626 ako Piccadilly Hall, nazvaná podľa domu patriacemu krajčírovi Robertovi Bakerovi. Baker predával rôzne druhy límcov a golierov, ktoré sa označovali názvom „piccadill“. V roku 1692 bola ulica známa ako Portugal Street, nazvaná na poctu maželky kráľa Karola II., Kataríny z Braganza. Od roku 1743 sa však opäť začal používať pomenovanie Piccadilly.

Po obnove monarchie v roku 1660 sa v oblasti Piccadilly a na sever od nej začala rozvíjať stavebná aktivita a z obvodu sa začala stávať módna štvrť. Počas 17. storočia tu bolo postavených mnoho významných pánskych sídel Clarendon House, Burlington House, Albany, Apsley House, Bath House a Cambridge House. V 20. rokoch 20. storočia však bola väčšina týchto domov zbúraná alebo ich využívali rôzne inštitúcie. 

## Opis ulice
Na ulici sa nachádaza obchod spoločnosti Fortnum & Mason, Kráľovská akadémia umení, Hotel Ritz alebo kníhkupectvo Hatchards. Jeden z významných predajcov módneho oblečenia minulosti, spoločnsť Simpsons, tu prevádzkovala svoj obchod od 30. rokov 20. storočia až do roku 1999. V súčasnosti v tejto budove sídli kníhkupectvo spoločnosti Waterstone's.

V súčasnosti sa na ulici nachádzajú luxusné hotely, luxusné byty a kancelárie. Napriek tomu, že tu majú mnohé obchodné spoločnosti svoje predajne, Piccadilly nebola nikdy obchodnou triedou. Zároveň je Piccadilly najdlhšou a najpriamejšou ulicou v Londýne, čo z nej činí významnú dopravnú tepnu. 

## Dopravné spojenie
Trasa Piccadilly Line je pomenovaná podľa ulice, keďže časť tejto trasy vedie priamo pod ňou. Z ulice, alebo z jej bezprostrednej blízkosti je prístup k staniciam Piccadilly Circus, Green Park a Hyde Park Corner.

Kategória:Ulice v Londýne
Kategória:City of Westminster
Poštová ulica (Žilina)

**Poštová** je ulica v Žiline. 

V oblúku Obchodnej ulice na sídlisku Vlčince IV bola postavená veľká budova Slovenských telekomunikácii. V budove bola umiestená okrem Pošty 08 aj tranzitná telefónna ústredňa pre severozápadné Slovensko. Po privatizácii je teraz v budove T-com. Okolo tejto budovy v tvare písmena „L“ prechádza krátka Poštová ulica, ktorej začiatok aj koniec je pripojený na Obchodnú ulicu. Na jej druhej strane je postavený Kostol Sedembolestnej Panny Márie v ktorom sa nachádza aj Rímskokatolícky farský úrad Žilina-Vlčince. Pred kostolom je postavené nové Námestie Jána Pavla II., ktoré susedí s Poštovou ulicou. Na námestí je busta pápeža Jána Pavla II., ktorú vytvoril akademický sochár Ladislav Berák.

## Externé odkazy
* Fotogaléria na zilina-galery.sk

Kategória:Ulice v Žiline
3dfx

thumb|Kombinovaná 2D/3D grafická karta Creative 3D Blaster s chipom 3dfx Banshee
**3dfx** alebo **3Dfx** bola spoločnosť špecializovaná na návrh a výrobu grafických kariet a grafických čipov, predovšetkým 3D grafických akcelerátorov. 

Firma bola založená v roku 1994 a sídlila v San José v Kalifornii. Preslávila sa hlavne koncom 90. rokov 20. storočia a neskôr sa zlúčila s firmou nVidia.

Grafické karty 3dfx používali proprietárne rozhranie Glide, podporovali aj OpenGL a Direct3D.

Firma na tieto grafiky dávala doživotnú záruku.

Kategória:Podniky v USA
Kategória:Výrobcovia počítačových súčiastok
Michal Lukša

**Michal Lukša** (* 20. marec 1962) bol poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.

Bol členom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií a Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu.

## Externé odkazy
* SMER
* Michal Lukša - oficiálna stránka

Kategória:Narodenia v 1960
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Politici Smeru
Kategória:Poslanci NR SR (2006 – 2010)
Greenwich Park

**Greenwich Park** je jedným z Kráľovských parkov v Londýne a zároveň aj najstarším z nich. Bol založený v roku 1433. Pôvodne sa park používal na polovačky na jelene a bol najväčšou plochou zelene v juhovýchodnom Londýne. Rozprestiera sa na ploche 183 akrov (17 ha).

## Opis parku
V severnej časti parku sa nachádza Národné námorné múzeum (angl.: National Maritime Museum) sídliace v bývalom Queen's House. V strede parku sa nachádza Kráľovské observatórium Greenwich (angl.: Royal Observatory Greenwich). Observatórium je umiestnené na vrchole kopca. Na západnom okraji parku stojí Ranger's House. 

Pred observatóriom sa nachádza socha generála Jamesa Wolfa. Z tohto miesta je prekrásny výhľad na celé okolie: od bývalej Greenwichskej nemocnici (v súčasnosti Kráľovská námorná škola), rieky až smerom k mrakodrapom Canary Wharf, City na severozápade a Miléniovému domu na severe. 

Park je možné ďalej rozdeliť na dve výškovo odlišné časti. V spodnej časti sa nachádzajú ihriská pre deti a jazero na člnkovanie. V hornej časi parku sa nachádza rozsiahla kvetinová záhrada s rybníkom, ružová záhrada, kriketové ihrisko, tenisový kurt a hodobný pavilón. Nachádza sa tu aj Staroveký dub (angl.: Ancient Oak), ktorý sa spája s kráľovnou Alžbetou I..

Počas Letných olympijskych hier v roku 2012 sa má park stať miestom jazdeckých a bežeckých častí pretekov päťbojárov.

## Dopravné spojenie
Najbližšie stanice Docklands Light Railway:
* Greenwich
* Cutty Sark

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 

Kategória:Londýnske parky a voľné priestranstvá
Kategória:Greenwich
Kategória:Športoviská na Letných olympijských hrách 2012
Regina Spektorová

**Regina Spektorová** (, *Regina Iľjinična Spektor*; * 18. február 1980, Moskva) je americká pesničkárka a klaviristka rusko-židovského pôvodu. Je výraznou predstaviteľkou žánru anti-folk, ale hudobné inšpirácie čerpá aj z džezu, blues, hip-hopu, ľudovej hudby a folku. Jej tvorba je úzko spätá s East Village v New York City.

## Životopis
Narodila sa v Moskve v hudobníckej rodine židovského pôvodu. Jej otec, Iľja Spektor, je fotograf a huslista. Jej mama, Bella Spektorová, je profesorkou hudby v New Yorku, predtým učila v Moskve. Má brata Barsyka, ktorý sa objavil aj v piesni *Whisper* z jej albumu *Soviet Kitsch*. Vyrástla v Bronxe, kam sa jej rodičia presťahovali, keď mala 9 rokov, počas obdobia perestrojky z dôvodu utláčania židovskej komunity. Hudobne vyrástla hlavne na anti-folku z Bronxu, ale vďaka otcovi dostala hudobné vzdelanie a bola vystavená vplyvu kapiel ako The Beatles a Queen. V roku 2001 absolvovala umeleckú školu Purchase College. V tom istom roku si sama vydala svoj prvý album *11:11*. Svoju hudbu musela až do roku 2006 vydávať sama, pretože nevedela nájsť nakladateľstvo, ktoré by jej piesne vydalo.

Pri speve plne využíva široký rozsah svojho hlasu, čo kombinuje s neobvyklými technikami spevu ako napr. beatbox (napr. v piesni *Fidelity*). Je hrdá aj na svoj newyorský prízvuk, ktorý často prezentuje.
Hovorí plynule rusky a vie čítať hebrejsky. Svoju spätosť s rodným jazykom dokázala aj tým, že viacero piesní naspievala po rusky. Aj pieseň *Apres Moi* obsahuje časť, kde spieva text básne Február, ktorú napísal ruský poet Boris Pasternak.

Jej piesne obsahujú veľa narážok na literatúru a kultúru, napr. menovaná *Apres Moi*, potom napr. v piesni *Poor Little rich boy* sú narážky na Hemingwaya, narážky na biblický príbeh o Samsonovi a Dalile v piesni *Samson*, narážky na Exupéryho Malého princa v piesni *Baobabs* a mnoho iného.

Od roku 2011 je vydatá za hudobníka Jacka Dishela.

## Diskografia
### Štúdiové albumy
* 2001 – *11:11*
* 2002 – *Songs*
* 2004 – *Soviet Kitsch*
* 2006 – *Begin to Hope*
* 2009 – *Far*
* 2012 – *What we saw from the Cheap Seats*
* 2016 – *Remember Us to Life*
* 2022 – *Home, Before and After*

## Ocenenia

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* 

Kategória:Osobnosti z Moskvy
Kategória:Folkové speváčky USA
Kategória:Popové speváčky USA
Kategória:Folkoví klaviristi USA
Kategória:Popoví klaviristi USA
Kategória:Folkoví gitaristi USA
Kategória:Popoví gitaristi USA
Kategória:Gitaristky
Kategória:Folkoví basgitaristi USA
Kategória:Popoví basgitaristi USA
Kategória:Klaviristky USA
Kategória:Speváci-skladatelia USA
Kategória:Skladatelia modernej hudby USA
Kategória:Speváčky židovského pôvodu
Kategória:Gitaristi židovského pôvodu
Kategória:Klaviristi židovského pôvodu
Kategória:Osobnosti USA židovského pôvodu
Kategória:Ruské osobnosti židovského pôvodu
Kategória:Indiepopoví hudobníci
Kategória:Naturalizované osobnosti USA
Medzinárodný deň žien

thumb|Plagát ženského hnutia za volebné právo žien, 8. marec 1914

**Medzinárodný deň žien** (často označovaný skratkou **MDŽ**), pripadajúci každoročne na 8. marec, je medzinárodne uznávaný sviatok stanovený OSN k výročiu štrajku 15 000 newyorských krajčírok v roku 1908. Tieto bojovali za zrušenie povinného desaťhodinového pracovného času, proti nízkym mzdám a zlým pracovným podmienkam.

## Dejiny
Demonštrácie žien na konci zimy, tradične v nedeľu, sa najskôr odohrávali v USA na popud Socialistickej strany USA; veľké zhromaždenie za volebné právo žien sa konalo 8. marca 1908 v New Yorku. Na prvej medzinárodnej ženskej konferencii Druhej internacionály v roku 1910 v Kodani presadila nemecká socialistka Clara Zetkinová medzinárodný sviatok, vtedy ešte bez určenia pevného dátumu.

Dátum 8. marec sa ustálil až po 1. svetovej vojne, najmä pod vplyvom veľkej demonštrácie v Petrohrade v roku 1917 tesne pred Februárovou revolúciou, ktorá sa konala poslednú nedeľu vo februári podľa juliánskeho kalendára, čo sa rovná 8. marcu kalendára gregoriánskeho. Sviatok sa rýchlo rozšíril, jeho obsah kolísal od politického a feministického protestu po apolitickú socialistickú obdobu Dňa matiek.

Pred prvou svetovou vojnou vytýčili ženy predovšetkým tieto požiadavky:
* volebné právo
* osemhodinový pracovný čas
* zlepšenie špeciálneho zákonodarstva

V Rakúsku, Švajčiarsku, Nemecku sa prvý MDŽ konal už v roku 1911. Roku 1913 ho oslavovali aj v cárskom Rusku. Po ženských nepokojoch a demonštráciách v Petrohrade bol roku 1917 pevne ustanovený 8. marec ako MDŽ.

Od roku 1975 je sviatok uznaný OSN a  pripomínaný ako deň medzinárodnej solidarity žien za rovnoprávnosť, spravodlivosť, mier a rozvoj.
náhľad|Sovietsky propagandistický plagát z roku 1932: 8. marec deň povstania robotníčiek proti kuchynskému otroctvu.

### MDŽ na Slovensku
Prvý sviatok MDŽ v ČSR sa konal v roku 1921 a o rok neskôr nadobudol už masový charakter. Počas druhej svetovej vojny bol MDŽ zrušený; posledný sa konal v roku 1938. Po roku 1945 bol MDŽ znovu obnovený.

## Referencie

## Pozri aj
* Medzinárodný deň mužov
* Deň matiek
* Medzinárodný deň detí

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Medzinárodný deň žien na webe rodovej rovnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR

Kategória:Medzinárodné sviatky
Kategória:Feminizmus
Kategória:Ženské práva
Kategória:Československá socialistická republika
Kategória:8. marec
Myšpotok

**Myšpotok** je potok v Honte, v severnej časti okresu Levice. Je to pravostranný prítok Sikenice, meria 5,4 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení na podhorí Štiavnických vrchov, podcelok Hodrušská hornatina v ústí Chorvátovej doliny, v nadmorskej výške okolo 380 m n. m., juhozápadne od obce Pukanec. Tečie v Ipeľskej pahorkatine, podcelok Bátovská pahorkatina najprv na juh okrajom vinohradov na pravom brehu, sprava priberá krátky prítok spod Hôrky (437,9 m n. m.) a stáča sa na juhovýchod. Východne od obce Devičany napája rovnomennú vodnú nádrž a tečie popri osade Vináre na ľavom brehu. Neďaleko nej, severne od obce Bátovce, ústi v nadmorskej výške okolo 235 m n. m. do Sikenice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Sikenice
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Levice
Kategória:Pukanec
Kategória:Devičany
Kategória:Jabloňovce
Kategória:Bátovce
Sikenica

**Sikenica** môže byť:

* obec v okrese Levice, pozri Sikenica (okres Levice)
* rieka na južnom Slovensku, pozri Sikenica (rieka)
Čajkovský potok

**Čajkovský potok** je potok v Tekove, v severnej časti okresu Levice. Je to pravostranný prítok Podlužianky, meria 13,6 km a je tokom V. rádu. Na hornom toku preteká dolinou Bukovinka (Bukovská dolina), na dolnom toku tečie súbežne s korytom Podlužianky na ľavom brehu a Rybníckeho potoka na pravom brehu.

*Prameň:* v Štiavnických vrchoch na juhovýchodnom svahu vrchu Priesil (746,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 660 m n. m., v lokalite Suchý prsec

*Smer toku:* na hornom toku na juhojuhozápad, po vstupe do nížiny tečie severojužným smerom

*Geomorfologické celky:* 1.Štiavnické vrchy, podcelok Hodrušská hornatina, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Ipeľská pahorkatina

*Prítoky:* sprava zo severného svahu Priesilu, tri prítoky z oblasti Panskej hory, zľava spod Varty (616,7 m n. m.) a spod Obecnej hory (354,3 m n. m.)

*Ústie:* do Podlužianky severne od mesta Levice, pod Kusou horou (225,5 m n. m.), v nadmorskej výške okolo 164,5 m n. m.

*Obce:* Čajkov a Hronské Kosihy

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Sikenice
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Levice
Kategória:Čajkov
Kategória:Hronské Kosihy
Kategória:Podlužany (okres Levice)
Kategória:Hronské Kľačany
Hyde Park (Londýn)

**Hyde Park** je jeden z najväčších parkov v centre Londýna, v obvode Westminster a jeden zo skupiny kráľovských parkov. Park je rozdelený jazerom Serpentine na dve polovice. Na západe susedí Hyde Park s Kensingtonskými záhradami. Park má celkovú rozlohu 350 akrov (1,4 km²).

## História
Najstaršia časť parku patrila panstvu Ebury. Plocha tejto časti bola jeden hide (plocha 0,24 – 0,49 km²), z čoho vznikol aj súčasný názov parku. V roku 1536 získal pozemok od mníchov Westminsterského opátstva do svojho vlastníctva kráľ Henrich VIII.. Autorom vybavenia parku je architekt Decimus Burton.

V roku 1851 sa tu konala Veľká výstava. Ako súčasť výstavy tu stál aj Crystal Palace (budova) (Krištáľový palác) navrhnutý architektom Josephom Paxtonom. Palác po skončení výstavy rozobrali a opäť postavili v časti Upper Norwood.

Park sa stal miestom demonštrácií i veľkých rockových koncertov. Vystriedali sa tu Jethro Tull (1968), Rolling Stones (1969), Pink Floyd (1970), Queen (1976). Medzi koncerty z posledného obdobia patria: Red Hot Chili Peppers (2004) a Foo Fighters (2006). 

V roku 2005 sa Hyde Park stal jedným z miest koncertov Live 8.

## Zaujímavé miesta
Hyde Park ponúka niekoľko architektonických či iných zaujímavostí:
* **Vstupná brána** (angl.: **Grand Entrance**): Je vstupnou bránou do Hyde Parku. Bola postavená podľa návrhov architekta Decima Browna. Pozostáva z niekoľko iónskych stĺpov a tri oblúky pre vjazd vozidiel a dve pre peších. Brána je vyrobená zo železa a je pokrytá bronzom. Brána je zdobená gréckymi rastlinnými ornamentami. 
* **[[Speaker's Corner]]:** Je verejné priestranstvo v severovýchodnom rohu parku, neďaleko Marble Arch. Rečníci tu majú možnosť vyjadriť svoj názor na akúkoľvek tému, s výnimkou dvoch: kráľovskej rodiny a zvrhnutia britskej vlády. 
* **Rotten Row:** Rotten Row tvoril severnú hranicu Krištáľového paláca a kedysi sa využíval najmä na prechádzky na koňoch. 
* **[[Pamätník Diany, princeznej z Walesu]]:** Je to oválna fontána postavená z kameňa na juh od jazera Serpentine. Verejnosti ju sprístupnili v roku 2004. náhľad|''Hyde Park'', prechádzky v parku
Medzi ďalšie zaujímavosti patrí strom rastúci hore nohami alebo Hotel The Lanesborough, ktorý patrí medzi najdrahšie hotely v meste a ponúka izby aj za £6 000 za noc.

## Dopravné spojenie
Najbližšie stanice London Underground:
* **[[Hyde Park Corner (stanica metra)|Hyde Park Corner]]** (Piccadilly Line)
* **[[Marble Arch (stanica metra)|Marble Arch]]** (Central Line)
* **[[Knightsbridge (stanica metra)|Knightsbridge]]** (Piccadilly Line)
* **[[Lancaster Gate (stanica metra)|Lancaster Gate]]** (Central Line)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka parku 
* Staré pohľadnice z Hyde Parku a Marble Arch 

Kategória:Londýnske parky a voľné priestranstvá
Kategória:City of Westminster
Kategória:Športoviská na Letných olympijských hrách 2012
Rybnícky potok (prítok Podlužianky)

**Rybnícky potok** je potok v Tekove, v severnej časti okresu Levice. Je to pravostranný prítok Podlužianky, má dĺžku 9,2 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení na južnom okraji Štiavnických vrchov, v podcelku Hodrušská hornatina, na juhovýchodnom svahu Starej hory (474,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 380 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie na juh, v oblasti vinohradov vteká do Podunajskej pahorkatiny, do podcelku Ipeľská pahorkatina, stáča sa na juhozápad a sprava priberá dva krátke prítoky spod kóty 244,9 m. Následne výraznejšie rozširuje svoje koryto, pokračuje viac juhojuhozápadným smerom a z pravej strany priberá Tepličku (168,1 m n. m.). Opätovne mení smer toku, tečie juhovýchodným smerom, na dolnom toku súbežne s korytom Čajkovského potoka na ľavom brehu. Do Podlužianky ústi severne od mesta Levice, pod Kusou horou (225,5 m n. m.), v nadmorskej výške cca 164 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Sikenice
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Levice
Kategória:Čajkov
Kategória:Rybník (okres Levice)
Kategória:Hronské Kosihy
Kategória:Starý Tekov
Kategória:Hronské Kľačany
Teplička

**Teplička** môže byť:

* sídlo:
** obec v okrese Spišská Nová Ves, pozri Teplička (okres Spišská Nová Ves)
** skrátený názov obce Liptovská Teplička
** skrátený názov obce Teplička nad Váhom
** obec v Česku v okrese Karlovy Vary, pozri Teplička (okres Karlove Vary)

* vodný tok:
** prítok Čierneho Váhu v povodí Váhu, pozri Teplička (prítok Čierneho Váhu)
** prítok Rybníckeho potoka v povodí Sikenice, pozri Teplička (prítok Rybníckeho potoka)
** prítok Štítnika v povodí Slanej, pozri Teplička (prítok Štítnika)
** prítok Váhu pri Trenčíne, pozri Teplička (prítok Váhu, Trenčín)
** prítok Váhu pri Žiline, pozri Teplička (prítok Váhu, Žilina)
** prítok Oskavy v povodí Moravy v Česku, pozri Teplička (prítok Oskavy)
Teplička (prítok Rybníckeho potoka)

**Teplička** je potok v Tekove, v severnej časti okresu Levice. Je to pravostranný prítok Rybníckeho potoka, meria 2,7 km a je tokom VI. rádu. 

Vzniká na území obce Rybník, zo skalného brala (kóta 232,7 m) vyviera termálny prameň Teplica, ktorý potom pokračuje ako v zime nezamŕzajúci vodný tok. Tečie juhojuhovýchodným smerom spomenutou obcou a ďalej rovinatým územím Ipeľskej pahorkatiny. Južne od obce, v lokalite Jablonka, ústi v nadmorskej výške 168,1 m n. m. do Rybníckeho potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Sikenice
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Levice
Kategória:Rybník (okres Levice)
Tekovský potok

**Tekovský potok** je potok na území okresov Zlaté Moravce, Žarnovica a Levice. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 10 km a je tokom III. rádu. Nad obcou Tekovské Nemce napája vodnú nádrž.

*Prameň:* v Pohronskom Inovci na juhozápadnom svahu Veľkého Inovca (900,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 620 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku viac-menej severojužný, pričom vytvára oblúk ohnutý k západu, na dolnom toku sa stáča na juhovýchod, obcou Hronský Beňadik preteká esovito stočeným korytom a za obcou pokračuje k ústiu na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Pohronský Inovec, podcelok Veľký Inovec, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Hronská pahorkatina, 3.Štiavnické vrchy, podcelok Hodrušská hornatina, časť Slovenská brána

*Prítoky:* sprava prítok prameniaci na západnom okraji obce Tekovské Nemce, zľava Inovecký potok (vetví sa na dve ramená)

*Ústie:* do Hrona v priestore Slovenskej brány, južne od obce Hronský Beňadik v blízkosti časti Psiare, v nadmorskej výške  

*Obce:* Tekovské Nemce a Hronský Beňadik

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Pohronskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Hronskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Vodné toky v okrese Levice
Kategória:Tekovské Nemce
Kategória:Hronský Beňadik
Kategória:Rybník (okres Levice)
Inovecký potok

**Inovecký potok** je potok v Tekove, vo východnej časti okresu Zlaté Moravce. Je to ľavostranný prítok Tekovského potoka, meria 6,5 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Pohronskom Inovci, v podcelku Veľký Inovec, na južnom svahu Veľkého Inovca (900,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 810 m n. m. Tečie severojužným smerom, sprava priberá prítok zo severozápadného svahu Veľkého Inovca a pred vstupom do Podunajskej pahorkatiny sa z pravej strany oddeľuje vedľajšie rameno, ktoré ústi do Tekovského potoka. Potom preteká Hronskou pahorkatinou, stáča sa na juhojuhovýchod, zľava priberá Kalinový potok (263,2 m n. m.) a neďaleko obce Tekovské Nemce ústi (hlavné koryto) v nadmorskej výške cca  do Tekovského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Pohronskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Hronskej pahorkatine
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Tekovské Nemce
Chválenský potok

**Chválenský potok** je potok v Tekove, v južnej časti okresu Žarnovica. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria  a je tokom III. rádu. 

Pramení v Štiavnických vrchoch, v podcelku Hodrušská hornatina, na západnom svahu Agraša () v nadmorskej výške okolo  Tečie severozápadným smerom cez Chválenskú dolinu, zľava priberá dva prítoky spod sedla Pod Rakovcom. Pred obcou Tekovská Breznica obteká troskový sopečný kužeľ Putikov vŕšok na pravom brehu a vrch Hrádok () so zvyškami hradu Breznica na ľavom brehu. Potom sa stáča na západ, vstupuje do Breznického podolia a preteká obcou Tekovská Breznica. Západne od nej ústi v nadmorskej výške okolo  do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Tekovská Breznica
Obecný potok

**Obecný potok** je potok na Strednom Pohroní, v južnej časti okresu Žarnovica a v severnej časti okresu Levice. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 6 km a je tokom III. rádu. 

## Priebeh toku
Pramení v Štiavnických vrchoch, v podcelku Hodrušská hornatina, na severozápadnom svahu Veľkého Veterníka (756,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 600 m n. m. Na krátkom úseku tečie na juhozápad, zľava priberá prítok spod sedla Krížny buk (618 m n. m.) a stáča sa postupne na severozápad. Postupne priberá krátke prítoky: zľava spod kóty 647,9 m, sprava prítok (362,6 m n. m.) z juhozápadného úpätia Gruntov (656,4 m n. m.) a opäť zľava spod kóty 647,9 m, potom preteká oblasťou so stopami činnosti zrážkovej vody na oboch brehoch (výmole). Následne preteká obcou Brehy, zľava priberá krátky prítok z oblasti Liešne a vstupuje do Breznického podolia. Severne od obce ústi v nadmorskej výške okolo 194 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Pukanec
Kategória:Brehy
Kategória:Nová Baňa
Rudniansky potok

**Rudniansky potok** môže byť:

* potok na Strednom Pohroní, pozri Rudniansky potok (prítok Hrona)
* potok na strednom Spiši, pozri Rudniansky potok (prítok Hornádu)
* potok v Turci, pozri Rudniansky potok (prítok Jasenice)
Tiša be-av

thumb
**Tiša be-av** (hebr. תשעה באב alebo ט׳ באב) je židovský pôstny deň. Pripomína* „najsmutnejší deň v židovskej histórii“*, 9. deň židovského mesiaca av. Podľa Mišny sa v tento deň odohralo päť veľkých katastrof:
# Vrátilo sa dvanásť zvedov, ktorých vyslal Mojžiš do krajiny Kanaan. Dvaja z nich priniesli pozitívne správy, ale zvyšní desiati priniesli katastrofické správy, ktoré uvrhli Izraelitov do paniky, takže prepadli zúfalstvu a reptali proti Hospodinovi. Ako trest museli blúdiť ďalších 40 rokov po púšti. (Numeri 13-14) 
#Babylonci pod vedením Nabuchodonozora zničili Šalamúnov chrám (586 pred Kr.), Židia boli odvedení do exilu v Babylonii.
#Rimania zničili Druhý chrám, začiatok dvetisícročného exilu Židov (70 po Kr.)
#Zlyhanie Bar Kochbovho povstania proti Rimanom v roku 135 po Kr., Bar Kochba a učenec rabi Akiva boli zabití.
#O rok nato pád Jeruzalema a jeho zničenie.

V tento deň (alebo v jeho blízkosti) sa odohrali aj ďalšie katastrofy židovského národa:
* Podpis dekrétu, ktorým kráľ Eduard I. vyhnal Židov z Anglicka (18. júla 1290,* 9. av 5050*)
* Vyhnanie Židov zo Španielska (31. júla 1492, *7. av 5252*)
* Vpád nemeckých vojsk do ZSSR a masové zabíjanie Židov od Pobaltia až po Besarábiu v roku 1941
* Začalo sa vraždenie v Treblinke (Tábor bol spustený 24. júla 1942, *11. av 5702*)
* Bombový útok na Izraelsko-argentínsku asociáciu AMIA *(Asociación Mutua Israelita Argentina)* v Buenos Aires 18. júla 1994 (*10. av 5754*), pri ktorom zahynulo 86 ľudí a 120 bolo zranených.

V judaizme sa tento deň pripomína prísnym pôstom, ktorý trvá od západu do západu slnka. Ak pripadne Tiš’a be-av na šabat, pôst sa odkladá na nasledujúcu nedeľu.

## Iné projekty

Kategória:Židovské pôsty
Kategória:Pôst
Rudniansky potok (prítok Hrona)

**Rudniansky potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresov Levice a Žarnovica. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 9 km a je tokom III. rádu. 

## Priebeh toku
Pramení v Štiavnických vrchoch, v podcelku Hodrušská hornatina, pod sedlom Lachtriská () v nadmorskej výške cca  Na krátkom úseku tečie na juhozápad cez obec Uhliská, sprava priberá krátky prítok z východného svahu Drieňova (), stáča sa na západ a preteká Rudnianskou dolinou. Z ľavej strany priberá dva prítoky z oblasti Jakubovho uhliska, stáča sa na severozápad, pričom koryto vytvára dva výrazné oblúky. 

Zľava priberá prítok zo severozápadného svahu Veľkého Veterníka (), sprava prítok spod Drieňova a spod Veľkého Žiaru (), ďalej zľava spod Humenice () a sprava spod Drastavice (). Potom sa stáča na západ, vytvára ďalší oblúk a preteká horným koncom obce Rudno nad Hronom, pričom vstupuje do Breznického podolia a zľava priberá ešte prítok zo severného svahu Gruntov (). Napokon sa stáča na sever, preteká celou obcou a na severnom okraji jej intravilánu ústi v nadmorskej výške okolo  do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Levice
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Uhliská (okres Levice)
Kategória:Rudno nad Hronom
Richnava

**Richnava** alebo **Richňava** môže byť:
* obec v okrese Gelnica, pozri Richnava (okres Gelnica)
* prítok Hrona, pozri Richnava (potok)
* Richnavské jazerá

**Richňava** môže byť aj časť obce Štiavnické Bane tvorená Richnavskými jazerami a chatovou osadou pri nich, pozri pod Štiavnické Bane

## Jazyková poznámka
Normovaný tvar je vždy len ten, ktorý má v názve tvrdé n (s tým, že časť obce Štiavnické Bane pri Richnavských jazerách sa nevyskytuje v štandardizačných textoch, takže jej normovaná podoba je otvorená; samotná obec v každom prípade používa názov Richňava). Vo vzťahu k obci pri Gelnici sa však občas (staršie) vyskytuje aj variant s -ň- a vo vzťahu k prítoku Hrona a jazerám sa v praxi používajú častejšie tvary s -ň- (t.j. Richňava, richňavský) .

Tvar s -ň- je podľa niektorých názorov výslovne nesprávny (čiže správny je len tvar Richnava) . Tvary Richnava aj Richňava vznikli poslovenčením nemeckého názvu ; nemecká podoba názvu gelnickej obce aj jazier na strednom Slovensku v posledných storočiach znela Richenau alebo Richnau .

## Referencie
Richnava (potok)

**Richnava** (normovaný názov) alebo **Richňava** je potok na Strednom Pohroní, na území okresov Banská Štiavnica a Žarnovica. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 13,2&nbsp;km a je tokom III. rádu.

## Priebeh toku
Vyteká z Richnavských jazier v Štiavnických vrchoch v nadmorskej výške okolo , juhozápadne od obce Štiavnické Bane. Najprv tečie juhozápadným smerom, vzápätí sa stáča na západ a po pribratí prítoku z juhovýchodného svahu Vtáčnika () na severozápad. Preteká dolinou Richnava, kde postupne priberá viaceré prítoky: zľava z oblasti Košarísk a pri osade Dolný mlyn () spod Muráňa (), sprava spod Trsteného (), následne zľava potoky Zlatno a Suchá Voznica, prítok zo severného svahu Veľkého Žiaru (), zo severného svahu Drastavice () a z doliny Vtáčnik. Napokon vstupuje do Žiarskej kotliny, do podcelku Žarnovické podolie, kde preteká obcou Voznica. Na severnom okraji jej intravilánu ústi v nadmorskej výške okolo  do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Štiavnické Bane
Kategória:Vysoká (okres Banská Štiavnica)
Kategória:Hodruša-Hámre
Kategória:Voznica
Slaný potok (prítok Tople)

**Slaný potok** je potok na Hornom Zemplíne, v západnej časti okresu Vranov nad Topľou. Je to pravostranný prítok rieky Topľa, meria 10 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Potok pramení v Slanských vrchoch na juhovýchodnom svahu Ivanovho vrchu v nadmorskej výške približne 615 m n. m.

## Smer toku
Na hornom toku tečie najprv od prameňa na východ, odtiaľ po sútok s Ivanovym potokom pokračuje na juhovýchod. Potom tečie východojuhovýchodným smerom, obcou Rudlov na východ. Za obcou sa vetví na dve ramená, ľavé (kratšie) tečie na severovýchod, kým pravé pokračuje viac-menej na východ a v obci Soľ vytvára oblúk prehnutý na sever.

## Geomorfologické celky
*Slanské vrchy, geomorfologický podcelok Šimonka
*Východoslovenská pahorkatina, geomorfologické podcelky Podslanská pahorkatina a Toplianska niva

## Prítoky
*Pravostranné: krátky prítok vznikajúci východojuhovýchodne od kóty 526,0 m, Ivanov potok, občasný prítok prameniaci západne od obce Rudlov, prítok z oblasti Chraste, občasný prítok z lokality Tabla (ústi do dlhšieho ramena)
*Ľavostranné: nemá trvalé prítoky

## Ústie
Vlieva sa do Tople, ľavé rameno severne od obce Soľ v nadmorskej výške cca 130 m n. m., pravé rameno juhovýchodne od tejto obce v nadmorskej výške cca 128 m n. m.

## Obce
*Rudlov
*Soľ

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Slanských vrchoch
Kategória:Vodné toky vo Východoslovenskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Vranov nad Topľou
Vyhniansky potok

**Vyhniansky potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresov Banská Štiavnica a Žiar nad Hronom. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 13,9 km a je tokom III. rádu.

*Prameň:* vyteká z tajchu Štiavnické jazero (Rozgrund) v Štiavnických vrchoch v nadmorskej výške okolo 702 m n. m.

*Smer toku:* najprv na krátkom úseku sever, vzápätí sa oblúkom stáča na severozápad, medzi osadou Vindišlajtňa a obcou Vyhne tečie viac-menej na západ, na dolnom toku opäť na severozápad

*Geomorfologické celky:* Štiavnické vrchy, podcelok Hodrušská hornatina, časť Vyhnianska brázda, 2.Žiarska kotlina, podcelok Žarnovické podolie

*Prítoky:* sprava spod samoty Pri Novom kríži, potok od obce Repište, zľava z osady Banky, z oblasti Kýzovej, spod Rumplovskej, spod Kešnerovskej, z oblasti Jergovej, spod Banského vrchu (Kerlingu; 865,5 m n. m.) a spod Mäsiarky (626,1 m n. m.)

*Ústie:* do Hrona pri obci Bzenica v nadmorskej výške okolo 221 m n. m.

*Obce:* osada Vindišlajtňa, Vyhne a Bzenica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Banská Štiavnica
Kategória:Vyhne
Kategória:Bzenica
Hodrušský potok

**Hodrušský potok** je potok na Strednom Pohroní, preteká územím okresu Žarnovica. Je to ľavostranný prítok Hrona, má dĺžku 13,5 km a je tokom III. rádu. Na hornom toku bol vybudovaný tajch Hodrušské jazero. Údolie Hodrušského potoka bolo v minulosti dôležitou baníckou oblasťou s ťažbou zlata a striebra. Popod Hodrušskú dolinu vedie tzv. Voznická dedičná štôlňa, najdlhšie banské dielo svojho druhu na Slovensku. Potok sa niekedy označuje ako **Hodruša**.

*Prameň:* v Štiavnických vrchoch na severozápadnom svahu vrchu Tanád () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* od prameňa najprv na krátkom úseku na severozápad, následne na juhozápad, na strednom toku prevažne na západ, na dolnom toku tečie k ústiu na severozápad

*Geomorfologické celky:* 1. Štiavnické vrchy, podcelok Hodrušská hornatina, 2. Žiarska kotlina, podcelok Žarnovické podolie

*Prítoky:* sprava spod vrchu Paradajs (), z oblasti Havranieho kameňa, zľava z oblasti Hodrušských rybníkov, spod Kanderky (), spod Ostrého vrchu (), spod Beckova (), spod Hrbu (), spod Trsteného () a spod Kojatína ()

*Ústie:* do Hrona juhojuhovýchodne od centra mesta Žarnovica v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Hodruša-Hámre, postupne jej časti a osady: Banská Hodruša, Jelšová, Sandrik, Raková, Kyslá, Dolné Hámre a osada Okrut

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Hodruša-Hámre
Kategória:Žarnovica
Teplá

**Teplá** môže byť:
* sídlo:
** v Česku:
*** mesto v okrese Cheb, pozri Teplá (okres Cheb)
*** miestna časť obce Třebenice v okrese Litoměřice, pozri Teplá (Třebenice)
** na Slovensku:
*** miestna časť obce Podhorie v okrese Banská Štiavnica, pozri Podhorie (okres Banská Štiavnica)
*** skrátený názov obce Liptovská Teplá v okrese Ružomberok, pozri Liptovská Teplá
*** skrátený názov obce Trenčianska Teplá v okrese Trenčín, pozri Trenčianska Teplá
*** skrátený názov mestskej časti Považskej Bystrice Považská Teplá, pozri Považská Teplá
* vodný tok:
** prítok Babindolského potoka v povodí Žitavy, pozri Teplá (prítok Babindolského potoka)
** prítok Hrona na Strednom Pohroní, pozri Teplá (prítok Hrona)
** prítok Pereca v povodí Hrona, pozri Teplá (prítok Perca)
** rieka v západných Čechách v povodí Ohře, pozri Teplá (prítok Ohře)
** horná časť toku rieky Vltavy, tzv. Teplá Vltava, pozri pod Vltava
* vulgarizmus: lesbička, pozri pod lesbizmus
Teplá (prítok Hrona)

**Teplá** je potok na Strednom Pohroní, na území okresov Banská Štiavnica a Žiar nad Hronom. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria  a je tokom III. rádu. 

V údolí potoka sa nachádza niekoľko chránených lokalít: na ľavom brehu Kamenný jarok, Wilckensove stromy, Bralce, na pravom brehu Kapitulské bralá a Szabóova skala. Na dolnom toku sa od hlavného koryta oddeľuje sprava vedľajšie rameno, ktoré tečie na sever popri obci Lehôtka pod Brehmi a ústi do Hrona v nadmorskej výške cca 

*Prameň:* v Štiavnických vrchoch na severozápadnom svahu vrchu Brezový hrad (; na ňom stojí Žakýlsky hrad) v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* k obci Podhorie na juh, odtiaľ po sútok s Čamporovým potokom na severozápad, potom po ústie Kamennej doliny pokračuje na západ, následne sa oblúkom stáča na sever, za obcou Sklené Teplice opäť na severozápad a postupne až na západojuhozápad, pri obci Lehôtka pod Brehmi na krátkom úseku na sever a napokon tečie k ústiu na západ

*Geomorfologické celky:* 1.Štiavnické vrchy, podcelok Hodrušská hornatina, časti Štiavnická brázda a Vyhnianska brázda, 2.Žiarska kotlina

*Prítoky:* sprava Čamporov potok, Vydričný potok, prítok z oblasti Maselnej, zľava spod kóty , z lokality Rebriny, Kozí potok, prítok spod Širokého vrchu, z Kamennej doliny, spod samoty Pri Novom kríži, prítok () od Štepnice, z oblasti Janova, spod kóty , z oblasti Bralca a z oblasti Farskej hory

*Ústie:* do Hrona na severnom okraji obce Hliník nad Hronom v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Podhorie (časť Teplá), Sklené Teplice, Lehôtka pod Brehmi a Hliník nad Hronom (okrajom)

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Podhorie (okres Banská Štiavnica)
Kategória:Banská Štiavnica
Kategória:Sklené Teplice
Kategória:Repište
Kategória:Lehôtka pod Brehmi
Kategória:Hliník nad Hronom
Istebný potok

**Istebný potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresov Banská Štiavnica a Žiar nad Hronom. Je to ľavostranný prítok Hrona, má dĺžku 5,2 km a je tokom III. rádu. 

Preteká severnou časťou Štiavnických vrchov, pramení v podcelku Hodrušská hornatina na západnom svahu Pliešky (795,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 640 m n. m., západne od obce Močiar. Tečie viac-menej severoseverozápadným smerom, zľava priberá prítok spod Holého vrchu (755,5 m n. m.) a spod Konického vrchu (693,9 m n. m.) a na dolnom toku sa stáča na sever. Preteká Šášovským Podhradím, priberá pravostranný prítok z Husárovej doliny a priamo pod Šášovským hradom (na pravom brehu) ústi v nadmorskej výške 252 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Močiar (okres Banská Štiavnica)
Kategória:Žiar nad Hronom
Kategória:Ladomerská Vieska
Močiarsky potok (prítok Hrona)

**Močiarsky potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresov Banská Štiavnica a Žiar nad Hronom. Je to ľavostranný prítok Hrona, má dĺžku 5,8 km a je tokom III. rádu. 

## Priebeh toku
Preteká severnou časťou Štiavnických vrchov, geomorfologickým podcelkom Hodrušská hornatina, kde pramení na území obce Močiar, pri samote Lišková v nadmorskej výške približne  Tečie viac-menej na sever, priberá krátky prítok najprv sprava, potom zľava a preteká Močiarskou dolinou. Z ľavej strany ďalej priberá krátky prítok (440,7 m n. m.) z východného úpätia Demiana (615,4 m n. m.), sprava zo severného úpätia Holého vrchu (705,7 m n. m.) a opäť z pravej strany aj Henclovský potok. Napokon preteká cez Jalnú, v blízkosti ktorej sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Močiar (okres Banská Štiavnica)
Kategória:Trnavá Hora
Dračia loď

thumb|Snímka z pretekov dračích lodí
**Dračia loď** je veslica s približne 20 člennou posádkou používaná na športové účely, ktorá vychádza z konštrucie lodí v starovekej Číne. Prednú a zadnú časť lode zdobí vyrezávaná dračia hlava a chvost.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.dragonboat.sk

Kategória:Lode
Močiar (rozlišovacia stránka)

**Močiar** môže byť:
* zamokrené územie, pozri Močiar
* obec v okrese Banská Štiavnica, pozri Močiar (okres Banská Štiavnica)
* osada obce Dačov Lom
* osada obce Donovaly, pozri Močiar (Donovaly)
* osada obce Rimavské Janovce
* osada obce Šoltýska
* osada obce Žemberovce
* prírodná rezervácia vo Veľkej Fatre, pozri Močiar (prírodná rezervácia)
* potok v povodí Rimavy, pozri Močiar (prítok Rimavy)
Bystrý potok (prítok Jasenice)

**Bystrý potok** je potok na Strednom Pohroní, preteká územím okresov Banská Štiavnica a Zvolen. Je to ľavostranný prítok Jasenice, meria 7 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Štiavnických vrchoch, v podcelku Hodrušská hornatina, pod sedlom Jaseňová pažiť v nadmorskej výške okolo 725 m n. m. Najprv tečie severovýchodným smerom k samote Rubáčka, tu zľava priberá prítok (551,4 m n. m.) od osady Hrudková a stáča sa na východ. Z ľavej strany priberá prítok z juhovýchodného svahu Holého vrchu (705,7 m n. m.) a pri osade Mlyn sprava prítok z oblasti Živíc. Ďalej sa oblúkom stáča na severovýchod, na dolnom toku už nepriberá prítoky a južne od obce Hronská Breznica ústi v nadmorskej výške okolo 292 m n. m. do Jasenice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Vydričný potok

**Vydričný potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresov Banská Štiavnica a Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Teplej, meria 5,7 km a je tokom IV. rádu. 

## Priebeh toku
Preteká Štiavnickými vrchmi, podcelkom Hodrušská hornatina, pramení pod sedlom Jaseňová pažiť v nadmorskej výške približne 660 m n. m., juhozápadne od obce Močiar. Od prameňa tečie najprv severozápadným smerom cez Vydričnú dolinu, sprava priberá krátky prítok z južného svahu Pliešky (795,3 m n. m.) a prudko sa stáča na juhozápad, zľava priberá prítok zo západného svahu Orecha (793,0 m n. m.) a ďalej tečie viac-menej západným smerom. Postupne priberá pravostranné prítoky z Čečetkovho lesa a spod kóty 596,4 m, pri osade Sady ľavostranný prítok z oblasti Marušovskej a preteká obcou Sklené Teplice. Z pravej strany ešte priberá prítok z oblasti Horného salaša a priamo v centre obce ústi v nadmorskej výške cca 353 m n. m. do Teplej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Močiar (okres Banská Štiavnica)
Kategória:Podhorie (okres Banská Štiavnica)
Kategória:Sklené Teplice
Natasha Bedingfieldová

**Natasha Bedingfield** (* 26. november 1981, Londýn, Spojené kráľovstvo) je britská popová speváčka. Natasha debutovala v 80. rokoch ako členka skupiny Christian rock so súrodencami Danielom Bedingfieldom a Nikolou Rachellovou. V priebehu 90. rokov nahrala Natasha rockové a gospelové piesne pre Hillsong London Church.

Debutový album Unwritten nahrala v roku 2004. Album obsahoval najmä pop-rockové piesne a bol ovplyvnený R&B hudbou. Zožal medzinárodný úspech s viac ako 2,5 milióna predaných nosičov na celom svete. V roku 2007 bola nominovaná na Cenu Grammy za najlepší ženský spevácky popový výkon. Bedingfieldovej druhý album *[[N.B]].* (2007) vyšiel aj s piesňou „I Wanna Have Your Babies“, ktorá nemala až taký veľký svetový úspech.

Natasha pomáhala s humanitnými záležitosťami po celom svete a pracuje s deťmi v kampani „Stop the Traffik“ v charite jej matky Molly Bedingfieldovej s názvom Global Angels.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Oficiálna stránka

Kategória:Osobnosti z Londýna
Kategória:Anglické gospelové speváčky
Kategória:Anglické popové speváčky
Kategória:Anglické R&B speváčky
Kategória:Anglické rockové speváčky
Kategória:Anglické soulové speváčky
Slanské vrchy

[náhľad|Najvyšší vrch Slanských vrchov [Šimonka (vrch)|Šimonka počas inverzie]]

**Slanské vrchy** je pohorie a geomorfologický celok vulkanického pôvodu na východnom Slovensku. 

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Matransko-slanská oblasť]]* → ***Slanské vrchy***
***
 
Pohorie sa tiahne v severojužnom smere od Prešova po hranice s Maďarskom. Na západe susedí Košická kotlina, na severe Beskydské predhorie a na východe Východoslovenská pahorkatina.

## Delenie
Celok Slanské vrchy sa člení na päť podcelkov, a to:
* Šimonka
* Makovica
* Bogota
* Mošník 
* Milič 

Najvyšším vrchom je Šimonka (), ďalej medzi najvyššie vrchy, ktoré ešte presahujú výšku 1000 metrov nad morom patria Čierna hora () a Tri chotáre ().

## Geológia
Geologicky sa Slanské vrchy zaraďujú k tzv. východoslovenským neovulkanitom neogénneho veku (23,8 - 5,3 mil. rokov). Tvorené sú ryolitmi, dacitmi a najmä amfibol - pyroxénickými andezitmi a ich tufmi. V severnej časti pohoria vystupujú nadložné sedimenty tvorené ílmi, pieskovcami a zlepencami. Samotné andezitové masívy tvoria stratovulkanické súvrstvia, tvorené striedaním masívnych andezitových polôh s vrstvami vulkanického popola.

Andezit je využívaný ako stavebný kameň vysokej kvality.

V Slanských vrchoch sa nachádza chránený areál Dubnícke bane s členitým systémom štôlní, kde sa v minulosti ťažil opál. Predmetom ochrany je *mimoriadne veľké a vedecky významné sídlisko viacerých druhov vzácnych a užitočných druhov netopierov, ktoré je využívané na vedecké účely. V bývalých baniach bola popísaná zimujúca kolónia netopiera dvojfarebného*.

## Vrcholy

Vrcholy Slanských vrchov nad :

## Sedlá
Sedlá Slanských vrchov:

* Dargovský priesmyk ()
* Grimov laz ()
* Červená mláka ()
* Obracaná studňa ()
* Hanušovské sedlo ()
* Herlianske sedlo ()

## Galéria
*Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.*

Šimonka 011.jpg|Vrchol Šimonky
Šimonka 010.jpg|Pohľad na Vysoké Tatry z vrcholu Šimonky počas inverzie
Šimonka 017.jpg|Pohľad na Vysoké Tatry z vrcholu Šimonky počas inverzie
Slovakia autumn 10.JPG|Slanské vrchy v jeseni pohľad na Vysielač Dubník
Praporec (v zime) 001.jpg|Praporec (961,2 m n. m.)


## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vrcholov v Slanských vrchoch

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape
* Poloha na turistickej/cykloturistickej mape
* Diaľkové pozorovania zo Slanských vrchov  na Na obzore
* Slanské vrchy – potulky

Kategória:Slanské vrchy
Kategória:Matransko-slanská oblasť
Kategória:Pohoria na Slovensku
Kategória:Geomorfologické celky na Slovensku
Oxford Circus

**Oxford Circus** je križovatkou dvoch významných londýnskych ulíc, a to Regent Street a Oxford Street. Oxford Circus sa nachádza v obvode Westminster.

Na námestí sa nachádzajú obchody rôznych svetových značiek, ako napr. H&M, Nike, United Colors of Benetton a iné. Námestie obsluhuje rovnomenná stanica londýnskeho metra na trasách Bakerloo, Victoria a Central Line.

## Externé odkazy
* Explore London ; fotografie Oxford Circus

Kategória:Ulice v Londýne
Kategória:City of Westminster
Queensbury (stanica metra)

**Queensbury** je jedna zo staníc Londýnskeho metra na Jubilee Line v obvode (*London Borough*) Brent, konkrétne v časti Queensbury. Leží v tarifnej zóne č.4 (*Travelcard Zone 4*) medzi stanicami Canons Park a Kingsbury. Otvorili ju 16. decembra 1934, 2 roky po otvorení jej susedov ako jednu zo staníc na jednej z vetiev na Metropolitan Line. V roku 1939 sa táto vetva stala súčasťou Bakerloo Line a v roku 1979 ju prebrala Jubilee Line.

V dobe vybratia názvu pre túto stanicu sa *Queensbury* vôbec nevzťahovalo na okolitú štvrť, ale bol vybratý podobný názov ako pre stanicu Kingsbury.

## Iné projekty

Kategória:Stanice londýnskeho metra
Kategória:Brent
Kráľovské parky v Londýne

**Královské parky** v Londýne sú pozemky pôvodne vlastnené anglickými alebo britskými panovníkmi pre odpočinok kráľovskej rodiny. S rastúcou urbanizáciou Londýna sa niektoré z nich uchovali ako parky, ktoré sú voľne prístupné pre verejnosť. 

## Parky
V súčasnosti existuje v Londýne týchto osem kráľovských parkov:
*Bushy Park
*Green Park
*Greenwich Park
*Hyde Park
*Kensingtonské záhrady
*Regent’s Park
*Richmond Park
*St. James’s Park

Hyde Park, Kensingtonské záhrady, Green Park, Regent’s Park a St James's Park vytvárajú najväčší pás zelene v centrálnom Londýne. Bushy Park, Greenwich Park a Richmond Park sa zasa nachádzajú mimo centra, na predmestiach.

Všetky parky spravuje rovnomenná spoločnosť **Royal Parks** a policajnú službu v nich vykonáva Metropolitná polícia. Parky sú financované z vládnych grantov, na rozdiel od bežných parkov, ktoré financuje miestna samospráva. Príjmy z rôznych komerčných služieb sú ďalším zdrojom príjmov na údržbu a obnovu parkov. 

## Externé odkazy
* Royal Parks ; oficiálna stránka Royal Parks