open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heaven for Everyone

**„Heaven for Everyone“** je pieseň, ktorú napísal Roger Taylor. Skladba pôvodne vyšla na albume skupiny The Cross s názvom *[[Shove It]]*, pričom hosťujúcim vokalistom bol Freddie Mercury. Neskôr skladbu nahrala skupina Queen a „Heaven for Everyone“ vyšla ako siedma skladba a prvý singel albumu *[[Made In Heaven]]*. Singel dosiahol druhé miesto vo Veľkej Británii.

Ide o kľudnú a melodickú pieseň, ktorej text vyjadruje obavy o svet, ktorý by mohol byť lepší.

Skladba bola nahratá v štúdiu Twin House v Londýne.

## Obsadenie nástrojov
; verzia The Cross

* Roger Taylor – Spev, väčšina nástrojov
* Spike Edney – klávesy, doprovodné vokály
* Freddie Mercury – doprovodné vokály

; verzia Queen

* Freddie Mercury – hlavné a doprovodné vokály
* Brian May – elektrická gitara, doprovodné vokály
* Roger Taylor – bicie, klávesy, doprovodné vokály
* John Deacon – basová gitara

## Hudobné video
Videoklip k piesni je venovaný Mercuryho pamiatke. Obsahoval aj zábery z rôznych nemých filmov, vrátane filmu Georgesa Mélièsa z roku 1902 *[[Cesta na Mesiac (film z roku 1902)|Cesta na Mesiac]]*.

## Referencie


Kategória:Piesne Queen
Kategória:Piesne z 1986
Kategória:Piesne z 1995
Kategória:Single Queen
Kategória:Single z 1986
Kategória:Single z 1995
Amfetamínová psychóza

**Amfetamínová psychóza** je jednou zo skupiny toxických psychóz. Dochádza k nej pri predávkovaní niektorými amfetamínmi, ako napríklad pervitínom alebo MDMA. Objavujú sa pomerne pestré halucinácie alebo zmeny nálad: zelená hmla, vnímanie sveta ako jednofarebného, pocit hlbokej samoty a opustenia a podobne.

Kategória:Psychózy
Kategória:Amfetamíny
Kunratice (Praha)

right|thumb|Stará škola v Kunraticiach
**Kunratice** sú mestská časť (od 24. novembra 1990) a katastrálne územie Prahy na juhovýchodnom okraji mesta s rozlohou . Je tu evidovaných 135 ulíc a 1695 adries.

V roku 1990 bolo na centrálnom námestí prezidenta Masaryka obnovené bronzové poprsie TGM, dielo sochára Vincenzo Makovského (dvakrát odstránené v roku 1940 a 1950).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Praha
Ilz (rieka)

**Ilz** je rieka, ktorá preteká cez Bavorský les v Nemecku. Je ľavostranným prítokom Dunaja a má dĺžku , počas ktorej prúdi vo výškovom rozmedzí ~.
Ilz pramení blízko Rachelských hôr. V meste Passau sa vlieva do Dunaja.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Rieka Ilz  

Kategória:Rieky v Nemecku
Vinohrady (Praha)

right|thumb|Vinohradské divadlo (vľavo) a kostol sv. Ludmily na Náměstí míru

**Vinohrady** sú od roku 1922 mestská štvrť a katastrálne územie Prahy, východne od Nového Města.

Pod názvom *Viničné Hory* boli od roku 1877, resp. od zriadenia samospráv v roku 1849 samostatnou obcou, od roku 1867 premenovanou na *Královské Vinohrady*. Do roku 1875 zahŕňali aj územie Žižkova. V rokoch 1879 – 1922 boli kráľovským mestom. Do roku 1949 boli samostatným mestským obvodom Praha XII, v roku 1949 boli rozdelené medzi dva a od roku 1960 až medzi 5 obvodov, súčasne sa ich západná časť stala centrom nového obvodu Praha 2. Od roku 1968 sa nazývajú iba *Vinohrady*.

## Iné projekty

Kategória:Vinohrady
Bavorský les

[thumb|Výsledok [kyslý dážď|kyslého dažďa v Bavorskom lese]]

**Bavorský les** (nemecky: **') je nízkohorské územie v [[Bavorsko|Bavorsku]], [[Nemecko]]. Rozprestiera sa pozdĺž českých hraníc a pokračuje na [[Česko|českej]] strane ako [[Šumava]]. Geograficky sú Bavorský les a Šumava to isté horské pásmo.

Najvyššia hora je ''[[Großer Arber]]'' ("Vysoký javor", ). Najväčšia rieka pretekajúca cez Bavorský les je Regen, ktorá je vytvorená spojením Bieleho Regenu a Čierneho Regenu a opúšťa hory pri meste [[Regensburg]].

Časť Bavorského lesa je vyhlásená za Národný park Bavorský les (***Nationalpark Bayerischer Wald*''') s rozlohou . Založený bol v roku 1970 a bol to prvý národný park v Nemecku.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Pohoria v Nemecku
Nové Město (Praha)

right|thumb|Radnica

**Nové Město** je mestská štvrť a katastrálne územie Prahy na pravom brehu Vltavy s rozlohou . Pred vytvorením Kráľovského hlavného mesta Prahy to bolo mesto s názvom *Nové město pražské*.

Časť severne od hranice vedúcej po Jiráskovom moste a uliciach Myslíkovej, Lazarskej a Žitnej  patrí do obvodu a mestskej časti Praha 1, časť severne od tejto hranice do obvodu Praha 2 a malá časť do obvodu Praha 8.

## Iné projekty

Kategória:Praha 1
Kategória:Praha 2
Ilz

**Ilz** môže byť:
* rieka v Nemecku v spolkovej krajine Bavorsko, pozri Ilz (rieka)
* obec v Rakúsku v spolkovej krajine Štajersko, pozri Ilz (Rakúsko)
13000krát

***13000krát*** je tretí štúdiový album slovenskej speváčky Mishy.

## Skladby albumu
# „Afrodiziakum“
# „13000krát“
# „Gratitude“
# „Čiarky“ 
# „Six Weeks“ (Accoustic)
# „Spomalíme svet“ (ft. Opak) 
# „Stick To Your Guitar“
# „A Different You“
# „Using My Heart“
# „Six Weeks“
# „Raz to príde“
# „You Can Do Anything“
# „Let Me Make Your Life“
# „Čo s tým urobíš“ (AMO ft. Misha) 
# „Kým tu so mnou si“

## Umiestnenie v rebríčkoch

## Referencie

Kategória:Hudobné albumy z 2007
Kategória:Albumy Mishy
Krycie pletivo

[thumb|[Prieduch pod mikroskopom]]
[thumb|Trichómy na stonke a liste rastliny ''[Bladbeharing geranium*]]
*'Krycie pletivo''' je pletivo, ktoré pokrýva povrch rastlinných orgánov. Zabezpečujú ochranu rastlín proti pôsobeniu vonkajších fyzikálnych, chemických, ale aj biotických vplyvov, ktoré by svojim pôsobením mohli rastlinu poškodiť alebo aj usmrtiť. Jedna z najdôležitejších funkcii krycích pletív je ochrana proti nadmerným stratám vody. Zároveň sprostredkúvajú výmenu látok medzi rastlinou a vonkajším prostredím. Sústava krycích pletív vzniká v prvotnom meristéme.

Sústavu krycích pletív tvorí:
* pokožka – povrchová vrstva rastliny tvorená jednou vrstvou buniek bez chloroplastov
* chlpy (trichómy) – jednobunkové alebo viacbunkové nerozkonárené alebo rozkonárené výrastky pokožky
* prieduchy (stómy) – štruktúry v pokožkových pletivách nadzemných častí rastlín regulujúce výmenu plynov a vyparovanie vody. Sú tvorené dvojicou buniek väčšinou fazuľovitého (obličkovitého) tvaru medzi ktorými je prieduchová štrbina
* korok – vrstva buniek na druhotne hrubnúcich orgánoch, centrifugálne oddeľovaná felogénom
* emergencia – viacbunkové veľké výrastky z pokožkových aj podpokožkových buniek, niekedy aj so zachovanými vodivými pletivami

Kategória:Rastlinné pletivá
Kalcinácia

**Kalcinácia** alebo **kalcinovanie** môže byť:
*v chémii: 
**zahrievanie látky na teplotu, pri ktorej sa zbavuje vody, oxidu uhličitého, prípadne aj iných látok, synonymum: žíhanie, pozri kalcinácia (chémia)
**u alchymistov a starých chemikov: pálenie alebo praženie látky, spravidla kovu, za prístupu vzduchu, synonymum: zvápnenie, pozri kalcinácia (alchymisti)
*pri keramike: tepelné spracovanie surovín, ktorým sa dosahuje zlepšenie ich tvárniacich vlastností, pozri kalcinácia (keramika)
*v poľnohospodárstve: vápnenie (pridávanie vápna, napr. do pôdy)
*v geológii: proces zachovávajúci len anorganickú vápennú súčasť, pozri kalcinácia (geológia)
Hydrotherosaurus

**Hydrotherosaurus** je vyhynutý rod dlhokrkých plesiosaurov z čeľade Elasmosauridae ktorý žil vo vrchnej kriede na území Fresna, Kalifornia. Zahŕňa 1 druh, ***Hydrotherosaurus alexandrae*** ktorý opísal Welles v roku 1943.

Dorastal do dĺžky 13 m a podobne ako u iných elasmosauridov tvoril polovicu dĺžky tela jeho dlhý krk. Živil sa rybami ktoré chytal pomocou dlhého krku a ostrých zubov.

Kategória:Elasmosauridae
Oxid horečnatý

**Oxid horečnatý** (inak aj **pálená magnézia**) je oxid horčíka s oxidačným číslom II a chemickým vzorcom MgO.  Je to biela prášková látka s minimálnym trením. Športovci (gymnasti) ju využívajú proti poteniu rúk.

Oxid horečnatý sa v prírode vyskytuje ako minerál periklas, no priemyslene sa získava tepelným rokladom magnezitu (MgCO3). Magnezitový žiaruvzdorný materiál obsahujúci MgO môže byť získaný z vysoko čistej magnezitovej rudy jednoduchou úpravou a následnou kalcináciou pri teplote 500 – 700 °C. Žiaruvzdorné materiály na báze dolomitu sú doteraz široko používané a to hlavne v Európe. Ďalším komerčne využívaným zdrojom oxidu horečnatého je morská voda a nánosy solí bohatých na MgO. 500 l morskej vody obsahuje okolo 1 kg MgO vo forme chloridu horečnatého. Chlorid horečnatý reaguje so zásadou (obyčajné, alebo hasené vápno) za vzniku Mg(OH)2. Precipitát je premývaný, tlakovo filtrovaný, sušený a nakoniec kalcinovaný vo veľkých rotačných peciach pri teplote 750 – 900 °C za vzniku MgO.

## Príprava
Pripravuje sa tepelným rozkladom uhličitanu horečnatého alebo horením kovového horčíka. MgCO3 → MgO + CO22Mg + O2 → 2MgO

## Technické poznámky
Rozsiahly výskum v posledných rokoch bol zameraný na prípravu jemného, vysoko čistého MgO prášku, konkrétne nanoprášku pripraveného oxidáciou pár, ktorý je charakteristický svojou vysokou spekateľnosťou. Takýto prášok je východiskovou surovinou pre prípravu priehľadného MgO metódou horúceho lisovania pri teplote 1100°C bez spekacích prídavkov.

## Príklady použitia
Skrz elektrické a žiaruvzdorné vlastnosti je MgO používaný v rôznych aplikáciách (vysoko teplotné kelímky, puzdra na termočlánky, tepelná ochrana pecí, izolácia). Najširšie konvenčné uplatnenie má vo výrobe základných žiaruvzdorných materiálov využívaných v peciach pri výrobe ocele. 
Značná pozornosť je venovaná výrobe hutného bez defektného MgO, pretože má vysoký potenciál v mechanických, tepelných a optických vlastnostiach. Hutný MgO vykazuje vysokú transparentnosť pre infračervené a viditeľné svetlo, vďaka čomu sa z neho pripravujú zafírové IČ okienka a ochrana pre senzory.

## Vlastnosti MgO
### Mechanické
*Youngov modul pružnosti: 250 GPa
*Pevnosť v ťahu: 100 - 150 MPa
*Poissonové číslo: 0,2 - 0,37
*Lomová húževnatosť KIC: 2,7 - 2,8 MPa.m1/2
*Tvrdosť – Vickers (HV): 500 - 700 GPa

### Fyzikálne
*Hustota: 3,58 g/cm3
*Teplota topenia: 2800°C
*Tepelná rozťažnosť: 10,8 ×10-6.K-1
*Tepelná vodivosť: 42 W/m.K
*Merný odpor: 1014 - 1015 Ω.cm
*Max. teplota použitia: 1980 - 2130 °C

## Iné projekty

Horečnatý
Horečnatý
Kategória:Zlúčeniny horčíka
Kategória:ATC A02AA – Zlúčeniny horčíka
Kategória:ATC A06AD – Osmoticky pôsobiace laxatíva
Kategória:ATC A12CC – Horčík
530
Praha-Slivenec

náhľad|vpravo|Erb

**Slivenec** je katastrálne územie Prahy s rozlohou . Je tu evidovaných 51 ulíc a 970 adries. Žije tu 1947 obyvateľov. K Prahe bol pripojený v roku 1974.

**Praha-Slivenec** je od 24. novembra 1990 mestská časť na juhozápade Prahy, s rozlohou , zahŕňajúca celé katastrálne územie pôvodných obcí Slivenca a Holyně.

## Iné projekty

Kategória:Praha
Daň zo spotreby

**Dane zo spotreby** alebo **spotrebné dane (v širšom zmysle)** sú dane, ktorých výška závisí (predovšetkým) od rozsahu spotreby danej osoby. Na Slovensku sú to v súčasnosti konkrétne práve tie dane, ktoré sú aj nepriamymi daňami (obyčajne ale okrem dane z poistenie), pozri nepriama daň.

Kategória:Dane
Colors in My Life

***Colors in my life*** je prvý štúdiový album slovenskej speváčky Mishy.

## Skladby albumu
# „Haeven in My Bed“
# „Náladu mi dvíhaš“
# „Druhá“
# „No I Do“
# „Stonewalling“
# „I've Got to Play You“
# „When They Tell Me...“
# „Wish“
# „You Alleviate My Pain“
# „Words“ (feat. Helicó)
# „Colours in My Life“
# „Naozajstné, dobré“
# „So Much Trouble“
# „One More Track“
# „(This Is) Crazy“ (bonus track)

Kategória:Debutové albumy
Kategória:Albumy Mishy
Kategória:Hudobné albumy z 2002
Misha (album)

***Misha*** je druhý album slovenskej speváčky Mishy.

## Skladby albumu
### CD 1
# „I Want To Make Him Want“ 
# „Dobrý pocit“
# „Stále“
# „Just A Friend To me“
# „Attracted“
# „Think Twice“
# „Just Like Me“
# „Barbecue“
# „Možno sa to dá“
# „Footprints In My Heart“
# „Music“
# „Latino Twist“
# „Proud“

### CD 2
#  "Naozajstné, dobré“ (remix) 
# „Life Is Easy“ / B3 feat. Misha 
# „Now I Do“ (DJ K.I.P. Remix) 
# „Mars & Venus“ / Helicó feat. Misha 
# „Words“ (Live) 
# „Len Tak“ / Peter Adamov feat. Misha 
# „All You Need Is Love“ / Neuropa feat. Misha 
# „Now I Do“ (remix) 
# „When They Tell Me“ (F 04 Remix) 
# „Noel“ (Original Mix) / Tkac & Haverlik 
# „Silent Night“

Kategória:Hudobné albumy z 2005
Kategória:Albumy Mishy
Kategória:Dvojalbumy
Valhalla (sieň)

**Valhalla** je v staronordickej mytológii miesto, kam prichádzajú po smrti padlí hrdinovia.

V živote starých Vikingov mala vojna významné miesto. Svedčí o tom aj miesto ich posledného odpočinku - Valhalla (Valhôll), sieň slávy, sieň zabitých. Do Valhally sa dostali iba hrdinovia usmrtení v boji. Mýtická Valhalla bola obrovská vysoká sieň, mala nádvorie, 540 dverí, pričom z každých pri poslednom boji v Ragnaröku, naraz vyrazí 800 einherjov - mŕtvych bojovníkov. Einherjovia žili vo Valhalle spolu s Odinom (hlavný boh nórskej mytológie) a Valkýrami - Odinove bojovníčky a služobnice. Do Valhally sa však dostala len polovica mŕtvych bojovníkov. Medzi Odinom a bohyňou Freyou,jeho manželkou, bola tajná dohoda, podľa ktorej tá druhá polovica mŕtvych hrdinov putovala do jej sály vo Folkvangu. Mytológia opisuje život einherjov vo Valhalle celkom detailne, napr. ich jedálny lístok sa skladal z mäsa a slaniny z večne ožívajúceho kanca Saehrimniho a medoviny od kozy Heidrún, ktorá stojí na najvyššom mieste Valhally - na jej streche, odkiaľ sa kŕmi listami stromu laeradu. A krásne Valkýry mŕtvym bojovníkom nalievajú medovinu do pitných rohov. Za stolom spolu s nimi sedí aj sám boh Odin, ktorý kŕmi mäsom zo stola svojich dvoch vlkov - Geriho a Frekiho.

Kategória:Severská mytológia
Číž

**Číž** môže byť:
* drobný spevavý vták (lat. Carduelis), pozri Čížik
* obec v okrese Rimavská Sobota, pozri Číž (okres Rimavská Sobota)
** kúpele v tejto obci, pozri Číž (kúpele)
*slovenské priezvisko
** Ján Číž, slovenský spisovateľ
** Miroslav Číž, slovenský politik
Großer Arber

**Großer Arber**, česky: *Velký Javor* () je bavorský vrch a najvyšší vrchol celej Šumavy. Nachádza sa 5 kilometrov západne od Bayerisch Eisenstein.

## Vrchol
200px|thumb|left|Letecký pohľad na vrchol Veľkého Javora
Vrchol tvoria štyri skupiny skál: *Großer Arber*, *Bernstein*, *Richard Wagner-Spitze* a *Ostspitze*. V blízkosti hlavného vrcholu sú dve kruhové veže (televízny vysielač, radarová a meteorologická stanica) a kaplnka sv. Bartolomeja z roku 1956.

## Chata
Pôvodná chata bola postavená na severnom svahu 110 metrov pod vrcholom v roku 1885 železnorudným odborom Waldvereinom. Dnešná moderná horská chata s reštauráciou sa nachádza 60 metrov pod vrcholom.

## Zjazdové lyžovanie
Veľký Javor je rajom lyžiarov. Nachádza sa tu zjazdársky areál *Arber Skigebiet*. K dispozícii je niekoľko zjazdových tratí všetkých obtiažnostných kategórií, čierne a červené zjazdovky majú homologizáciu FIS a sú tu usporiadúvané medzinárodné preteky. Pre dopravu lyžiarov slúži 6 vlekov a 1 sedačková lanovka. Prevažná časť zjazdových tratí je pokrytá snežnými kanónmi. Táto skutočnosť spolu s orientáciu zjazdoviek na severovýchod až severozápad zaručuje dobré snehové podmienky od decembra do apríla. Vleky sú v prevádzke za dobrých snehových podmienok denne 9 – 16 hod.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Stránka Arber Skigebiet 

Kategória:Vrchy v Nemecku
Kategória:Tisícovky v Nemecku
Bayerisch Eisenstein

**Bayerisch Eisenstein** (do 1950 *Eisenstein*; po česky *Bavorská Železná Ruda*) je obec v Dolnom Bavorsku, okres Regen a leží priamo na štátnej hranici s Českom.

## Geografia
Obec na Šumave leží v údolí rieky Großen Regens, uzavretom medzi *Zwercheckom*, *Spitzbergom* a *Panzerom* zo severu a zároveň Veľkým Javorom (Großer Arber) z juhu, naprieč je údolie delené štátnou hranicou s Českom. Na českej strane sa nachádza Železná Ruda (po nemecky *Böhmisch Eisenstein*).

## Dejiny
V roku 1835 krajský súd určil názov „Eisenstein“. So stanicou a zahájením prevozu na Železnorudskej ceste z Plattlingu do Plzne roku 1877 začala vlastný rozvoj obce medzi starším *Neu-Waudhausom* a stanicou *Bavorská Železná Ruda - Štátna hranica*. Veľkoryso koncipovaná staničná budova stojí jednou polovicou na nemeckom a druhou polovicou na českom území. Hraničná kontrola sa prevádza v budove. Turistika a drevársky priemysel prinášali upadajúcim sklárňam veľký rozmach.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Obce v Bavorsku
Kraskovo

**Kraskovo** môže byť:
* mesto v Rusku (Moskovská oblasť), pozri Kraskovo (Rusko) 
* obec na Slovensku, pozri Kraskovo (okres Rimavská Sobota)
Spotrebná daň

**Spotrebná daň** môže byť:
*v širšom zmysle (v teórii): daň zo spotreby
*v užšom zmysle (napr. v texte slovenských zákonov): selektívna spotrebná daň, pozri spotrebná daň (selektívna)
Krymský chanát

náhľad|Krymský chanát (mapa, rok 1600)
**Krymský chanát** bol krymskotatársky štátny útvar existujúci v rokoch 1443 až 1783 na území Krymského polostrova, časti Kubáni pobrežia Azovského a severného pobrežia Čierneho mora. 

Bol založený roku 1443 po rozpade Zlatej hordy Hadži I Girejom, ktorý bol podporovaný litovským veľkokniežatstvom. Po tureckom vpáde na Krym sa stal krymský chanát tureckým vazalom. Cháni podnikali lúpežné výpravy do susedných krajín, v roku 1521 obliahli spojené krymsko-kazaňské vojska Moskvu za livónskej vojny v rokoch 1558–1583 podnikli krymskí Tatári 21 výprav na Rusko. Roku 1648 uzavrel krymský chán spojenectvo s Bohdanom Chmeľnickým, ale niekoľkokrát ho zradil. Pre ochranu južných ruských hraníc proti krymskému chanátu bola vybudovaná pevnostná línia, v rokoch 1687–1689 podnikli ruské vojska neúspešné ťaženie proti krymskému chanátu (tzv. *krymské pochody*).

Po porážke Osmanov v rusko-tureckej vojne v rokoch 1768–1774 uznala Osmanská ríša nezávislosť krymského chanátu pod ruským protektorátom a roku 1783 bol chanát priamo pripojený k ruskému impériu. 

## Literatúra
* KRÓLIKOWSKA-JEDLIŃSKA, Natalia: Orientálny despota či primus inter pares? : Vláda krymského chána v epoche novoveku. In: *Historická revue*, roč. XXXIV, 2023, č. 2, s. 16 - 23.  
* KUNEC, Patrik: Krvavé krymsko-ruské susedstvo : Snahy o podmanenie si polostrova v 16. - 18. storočí. In: *Historická revue*, roč. XXXIV, 2023, č. 2, s. 6 - 10.
* KUNEC, Patrik: Ruské okno do Orientu : Cárovná Katarína II. a podmanenie si Krymu. In: *Historická revue*, roč. XXXIV, 2023, č. 2, s. 11 - 15.

Kategória:Chanáty
Kategória:Turkické národy
Kategória:Dejiny Ukrajiny
Kategória:Krym
Výnosová daň

**Výnosová daň** má dve základné alternatívne definície: 

Je to jednak daň, ktorej vymeriavacím základom je ekonomický výsledok (a nie majetok, spotreba a podobne) zdaňovanej osoby. Výsledkom sa v širšom zmysle myslí výnos alebo zisk, potom sem z aktuálnych slovenských daní patrí daň z príjmov (niekedy sa sem zaraďuje aj daň z nehnuteľností). Výsledkom sa v užšom zmysle myslí výnos iný ako zisk, potom sem patrí daň z nehnuteľností a špecifické dane, ktoré dnes na Slovensku už neexistujú, napr. živnostenská daň (a prípadne spomínaná daň z nehnuteľností).

Podľa finančnej definície je to reálna daň, ktorej vymeriavacím základom je výnos (spravidla z výrobného faktora pôda a kapitál) bez ohľadu na to, kto tento výnos "zarába". Z bežných daní sem patrí najmä daň z nehnuteľností, daň z kapitálových výnosov (čo je druh dane z príjmu) a živnostenská daň. V širšom zmysle sa výnosovou daňou rozumie akákoľvek reálna daň.

Kategória:Dane
Pokožka (rastliny)

**Pokožka** je povrchová vrstva rastliny tvorená jednou vrstvou buniek. K pokožke sa často zaraďuje aj hypoderma (podkožka; *hypodermis*). 

V nadzemných častiach rastliny je to epiderma (*epidermis*), v podzemných rizoderma (koreňová pokožka; *rhizodermis*). Je súčasťou krycích pletív.

Pokožka je tvorená jednou vrstvou buniek, ktoré k sebe tesne priliehajú (čiže sú bez intercelulárnych priestorov) a neobsahujú chloroplasty. Tvar buniek epidermy býva väčšinou doskovitý, s početnými záhybmi antiklinálnych (k povrchu rastlinného orgánu kolmých) bunkových stien. Býva pokrytá kutikulou, ktorá chráni bunky a znižuje straty vody spôsobené vyparovaním. Ochrannú funkciu pokožky niekedy dopĺňajú aj špeciálne vychlípeniny - trichómy (chlpy).

Kategória:Anatómia a morfológia rastlín
Valentín Ecchius

**Valentín Ecchius** alebo aj **Valentin Eck**, **Eckius**, maď. *Eck Bálint* (* 1494 - † 1556) bol významný uhorský humanistický učenec, básnik, verejný činiteľ. 

## Životopis
Pochádzal z bavorského mesta Lindau. Po humanitných štúdiách vo vlasti odišiel študovať na univerzity do Lipska (1508) a Krakova (1511 - 1514).

Po príchode do Uhorska krátko pôsobil u Alexeja I. Turzu (* 1490 - † 25. január 1543), zvolenského župana a kremnického komorného grófa, ktorý bol v tom čase žičlivým podporovateľom všetkých vied a vzdelancov. Krátko nato odchádza na Turzov popud do školy slobodného kráľovského mesta Bardejova, aby tam vyučoval na mestskej škole a bol jej riaditeľom. Okrem dlhoročného vedenia bardejovskej mestskej školy sa stal aj notárom (1522) a neskôr aj richtárom mesta (1526). V roku 1533 pôsobil ako učiteľ na latinskej škole v Košiciach, v rokoch 1539 - 1541 bol správcom révajovských majetkov v Turci.

Je autorom okolo 20-tich spisov. Jeho najznámejším dielom je kompendium poetiky *O umení veršovať* (De arte versificandi; 1515, 1521, 1539). Jeho najznámejším žiakom a dlhoročným priateľom bol Leonard Stöckel.

## Dielo

* Elegiacum Carmen in laudem Philippi Bervaldi, ad Rudolphum suum Agricolam... Cracoviae, 1512. 
* Hymnus exhortatorius ad Cracoviam... (1514) 
* Lucii Flori Bellorum Romanorum Libr. IV.... (1515) 
* De arte versificandi opusculum... (1515, 1521, 1539) 
* Utrum prudenti Viro sit ducenda Vxor. (1518)  
* Ad Clarissimos Viros, Dominum Petrum Czipser, et Andream Reuber, Bartphani populi... (1518) 
* De Mundi contemptu et Virtute amplectenda Dialogus,... (1519, 1528) 
* Apophoreticum Carmen de Christi Natiuitate, Elegis compositum... (1520) 
* De Reipublicae administratione Dialogus... (1520) 
* Q. Horatii Flacci Liber de Arte Poetica ad Pisones... (1521) 
* Q. Horatii Flacci Epistolarum Libri II.... (1522) 
* De Ratione legendi Auctores Libellus. (1525, 1534) 
* Aurelii Prudentii Clementis Viri Consularis Liber Peristephanon, hymnos in laudem Sanctorum, qui Martyrio coronati sunt, complexus... (1526) 
* Diui Aurelii Augustini, Hipponensis Episcopi, de Vita Christiana ad sororem suam viduam Liber I.... (1529) 
* Epigrammatum Sacrorum Liber... (1537) 
* Epigrammata Pannoniae Luctui, quo Principum aliquot et insignium Virorum mortesaliique funesti Casus deplorantur... (1544) 
* Elegiacon ad doctissimum Virum D. Joannem Benedictum, Cracou... Canonicum... (1545) 

## Literatúra
* 
* *[[Slovenský biografický slovník]]* (od roku 833 do roku 1990), 2. zv., E - J. Martin : Matica slovenská, 1987, s. 5.

## Referencie


## Externé odkazy
* Turzovské tlače v Jagelovskej knižnici v Krakove

Kategória:Narodenia v 1494
Kategória:Úmrtia v 1556
Kategória:Uhorské osobnosti
Kategória:Uhorskí pedagógovia
Prieduch

**Prieduch** môže byť:
*v botanike: druh štrbiny medzi pokožkovými bunkami, pozri prieduch (botanika)
*v zoológii: dýchací otvor do vzdušnice hmyzu, pozri prieduch (hmyz)
Prieduch (botanika)

[thumb|Netypický prieduch rastlín z čeľade [lipnicovité]]
**Prieduch** alebo **stóma** je štruktúra v pokožkových pletivách nadzemných častí rastlín regulujúca výmenu plynov a vyparovanie vody. Zohráva dôležitú úlohu pri príjme oxidu uhličitého a pri transpirácii.

Tvoria ju dvojice buniek fazuľovitého (obličkovitého) tvaru medzi ktorými je prieduchová štrbina. Vzácnejšie môžu mať prieduchové bunky kosťovitý tvar, napríklad u tráv *(Graminae)*. Veľkosť štrbiny určuje turgor zatváravých buniek, takže čím viac sú bunky naplnené vodou, tým viac sú od seba oddelené. Prieduchové bunky majú na strane štrbiny zhrubnutú bunkovú stenu. Na rozdiel od buniek pokožky obsahujú aj chloroplasty. Cez prieduchovú štrbinu vydáva rastlina do prostredia prebytočnú vodu a taktiež uskutočňuje výmenu plynov (O<sub>2</sub>, CO<sub>2</sub>). Prieduchy sa nachádzajú najmä na spodnej strane listov, ale vodné rastliny s plávajúcimi listami na hladine ich majú na vrchnej strane.

Hydatódy majú rovnakú stavbu ako prieduchy, ale inú funkciu. Stratili schopnosť zatvárať sa a prostredníctvom nich sa z tela rastlín vylučuje prebytočná voda vo forme kvapiek. Tento proces sa nazýva gutácia a deje sa napríklad pri stopercentnej vlhkosti vzduchu.

Kategória:Anatómia a morfológia rastlín
Stóma

**Stóma** môže byť:
*v botanike: prieduch (botanika)
*v zoológii: časť tráviacej rúry medzi ústnym otvorom a pažerákom u hlíst, pozri stóma (hlísty)
*v anatómii: ústa
*v lekárstve: vývod, ústie
Korok

**Korok** môže byť:
*vrstva buniek na druhotne hrubnúcich orgánoch, centrifugálne oddeľovaná felogénom, pozri korok (botanika)
*materiál z kôry duba korkového používaný na výrobu linolea, izolačných obalov a podobne, pozri korok (materiál)
*zastarano: dub korkový (*Quercus suber*)
Korok (botanika)

**Korok**, **druhotné krycie pletivo (rastlín)** alebo **suberoderm** () je vrstva buniek na druhotne hrubnúcich orgánoch, centrifugálne oddeľovaná felogénom.

Korok sa vytvára na väčšine zdrevnatených stoniek. Nahrádza pokožku, ktorá sa pri hrubnutí stonky trhá. Vzniká činnosťou druhotného meristému – felogénu z odumretých buniek so zhrubnutými bunkovými stenami naplnenými vzduchom a impregnovanými látkou suberín, vďaka čomu neprepúšťajú vodu ani plyny. Korok je tepelným a mechanickým izolátorom a chráni rastlinu pred infekciou. Popraskaná a odlupujúca sa vrstva korku sa nazýva borka a podľa nej možno rozoznať dreviny aj bez listov.

Kategória:Botanika
Osteň

**Osteň** () je krycia emergencia v podobe hrotitého útvaru, ktorý väčšinou vznikol premenou listu alebo jeho časti. 

Na rozdiel od tŕňov má oddeľovaciu vrstvičku. Ostne má napríklad ruža.

## Iné projekty

Kategória:Botanika
Kategória:Morfológia rastlín
Emergencia

**Emergencia** môže byť:
* v botanike: viacbunkový veľký výrastok z pokožkových aj podpokožkových buniek, pozri emergencia (botanika)
* v entomológii: eklózia
* v teórii systémov: spontánne povstávanie vlastností a štruktúr v zložitom systéme, pozri emergencia (systém)
Ai no Kusabi

**Ai no Kusabi** (jap. 間の楔) je japonské OVA vyrobené podľa románu autorky Rieko Jošiharovej. Príbeh vychádzal na pokračovanie v časopise *Šósecu Džune* od 22. decembra 1986 do 27. októbra 1987. Neskôr vyšiel ako román v roku 1990. CD dráma *Dark Erogenous* vznikla v novembri 1993, pričom nie je adaptáciou románu, ale sa týka obdobia, ktoré je v knihe iba stručne opísané. *Ai no Kusabi* sa považuje za klasiku v homosexuálne ladenom žánri jaoi.

## Príbeh

Dej sa odohráva na planéte *Amoi* v meste *Tanagura*, kde je spoločnosť riadená superpočítačom nazývaným *Jupiter* a ľudia sa delia do tried podľa farby vlasov. Elitu tvoria ľudia s blond vlasmi. Potom nasledujú farby strieborná, modrá, zelená, červená, hnedá a najnižšie sú čiernovlasí. Blonďáci si vydržujú ľudí z nižších vrstiev, ktorí im slúžia v podstate ku všetkému.

Mongrel *Riki* je na ulici napadnutý gangom, ktorý ho chce zlikvidovať. Našťastie sa objaví záchranca, no je to blonďák. Riki mu nechce byť nič dlžný za záchranu. Nemá peniaze, tak mu ponúkne seba a *Iason* to prijme.

Riki sa na to potom snaží zabudnúť. Vracia sa do svojho gangu vedeného *Guyom*. Spolu sa vrhnú na kšeft, ale sú zradne chytení do pasce políciou. Riki sa z väzenia dostane hlavne preto, že Iason zariadi, aby sa Riki dostal na listinu domácich zvierat. Sám si ho potom privlastní, i keď je to proti pravidlám spoločnosti, aby mal blonďák ako hračku niekoho z mongrelov. Ale Jupiter to povolil.

Predstava toho, že bude Iasonovým domácim zvieraťom, sa Rikimu vážne nepáči. A ešte menej to, čo s ním potom Iason robí. Snaží sa preto Iasona zo všetkých síl nenávidieť. *Raoul* sa snaží Iasonovi dohovoriť, nech to nerobí, vraj je to proti pravidlám a že ani Jupiter nemusel domyslieť všetky dôsledky.

Príbeh zameraný na lásku a konflikty medzi tromi hlavnými postavami - Iasonom Minkom, Rikim a Guyom, odohrávajúci sa v budúcej počítačovo riadenej spoločnosti smeruje nezvratne k tragickému koncu.

## Postavy
*Iason Mink - *hlas:* Kaneto Šiozawa	
*Riki the Dark - *hlas:* Tošihiko Seki
*Raoul Am - *hlas:* Šo Hajami
*Guy - *hlas:* Kódži Cudžitani
*Katze - *hlas:* Hidejuki Tanaka
*Jupiter - *hlas:* Kaneto Šiozava
*Kirie - *hlas:* Šigeru Nakahara
*Sid, Rourke, Norris - *hlas:* Hidejuki Hori, ... - gang Bison

## Externé odkazy
### Po slovensky a česky
*  otakuland.cz 
* bluelove.wz.cz  

### Po anglicky
* animenfo.com
* animenewsnetwork.com
* Ai no Kusabi anime and novel

### Po nemecky
* anisearch.de

Kategória:Anime
Kategória:Anime OVA
Kategória:Anime z roku 1992
Kategória:Manga
Oľga Lajdová

**Oľga Lajdová** (* 19. august 1943 – † 22. január 1985, Americké Panenské ostrovy) bola slovenská tanečníčka a prekladateľka. Dvadsať rokov (až do svojej smrti) bola manželkou Júliusa Satinského, s ktorým žila v Bratislave na Dunajskej ulici. Zahynula v roku 1985, keď sa utopila pri kúpaní v Karibskom mori na Amerických Panenských ostrovoch, kde  je aj pochovaná. 

## Tanec
Pôsobila ako tanečníčka v Balete SND, neskôr v Lúčnici. 

## Prekladateľská tvorba
Prekladala literárnu tvorbu z angličtiny a španielčiny. 

* Fernando Alegría - *Dostihový kôň*
* Leopoldo Azancot – *Španielska noc*
* Miguel Delibés - *Môj synáčik Sisí*
* Alan Scholefield - *Jed*
* Eric Lambert - *Dvadsaťtisíc zlodejov*
* Manuel Puig - *Tango s Panchom*
* Joseph Kesselring: *Brooklynská noc* (divadelná hra, ktorú uviedla Malá Scéna SND v roku 1982)

## Referencie

Kategória:Slovenskí tanečníci
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Úmrtia utopením
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Tanečníci Baletu Slovenského národného divadla
Csesznek (obec)

**Csesznek** (, , ) je obec v západnom Maďarsku v Bakonskom lese vo Vesprémskej župe v obvode Zirc, známa svojim stredovekým hradom. V roku 2011 tu žilo 519 obyvateľov. V roku 1263 sa stal jeho vlastníkom barón Jakub Česnegi, hlavný župan Trenčianskej župy a Česnegiovci.

Názov pochádza buď zo starosrbochorvátskeho/slovanského slova *čes(t)nik*  (dnes to slovo znamená hlavnú mužskú osobu na svadbe - starejší, kedysi malo význam privilegovaná osoba alebo nositeľ úradu), alebo zo slovenského *ščästnik* (dnes by to slovo znelo šťastník; od slova šťastie).

## Dejiny
Medzi rokmi 1326 a 1392 bola obec spolu s hradom kráľovským majetkom, pokiaľ ju kráľ Žigmund Luxemburský nevenoval rodine Garaiovcov (Garai, Garay, Garaj, chorvátsky: *Gorjanski*), ako vyrovanie za Mačvu (Bánovina Mačva, je historické územie v dnešnom severozápadnom Srbsku). V roku 1482 Garaiovci v mužskej línii vymreli a kráľ Matej Korvín dal hrad do správy Zápoľským. V roku 1527 panstvo po vpáde Turkov, keď sa Zápoľskí dostali do kráľovej nemilosti, prevzal barón Balint Török. Počas 16. storočia bol Csesznek striedavo v držbe rodín Csabayovcov, Szelestényovcov a Wathayovcov. V roku 1561 jeden zo správcov, Vavro Wathay úspešne odolal tureckému obliehaniu. Tým sa podarilo hrad dobyť v roku 1594, no nie nadlho, keďže v roku 1598 ho v Rábskej kampani oslobodili uhorské vojská. V roku 1635 hrad s dedinami kúpil Daniel Esterházy a odvtedy bol Csesznek majetkom Esterháziovcov až do roku 1945.

## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Kategória:Sídla Slovákov v Maďarsku
Provincia (Japonsko)

[thumb|Japonské provincie od [obdobie Kamakura|obdobia Kamakura až do roku 1868]]
**Provincia** (po japonsky *kuni* - 国, "krajina") bola najvyššia administratívna jednotka v Japonsku pred zavedením dnešného systému prefektúr.

Každá provincia bola ďalej rozdelená na niekoľko *gun* (郡, okres; predtým zvaných *kóri*). 

## Dejiny

Provincie boli pôvodne založené ako administratívne aj geografické regióny. Ale na konci obdobia Muromači bola ich administratívna funkcia postupne nahradzovaná lénami jednotlivých sengoku-daimjó. Za vlády Hidejošiho Tojotomiho boli provincie úplne nahradené vo svojej administratívnej funkcii lénami jednotlivých  daimjóv. V období Edo boli léna známe ako *han*. Provincie naďalej zostali ako geografické útvary a ľudia často označovali určité miesta kombináciou názvu provincie a léna. 

Počas reforiem Meidži boli *han* legitimizované ako administratívne jednotky, ale vzápätí nahradené prefektúrami (mestské prefektúry sa nazývali *fu* a vidiecke prefektúry *ken*). Provincie ako súčasť systému adries neboli zrušené, ale naopak ich používanie bolo rozšírené. V roku 1871 bolo 304 prefektúr, kým počet provincií bol 68 (bez Hokkaidó a provincie Rjúkjú). Hranice medzi mnohými prefektúrami boli nie len komplikované, ale ani nerešpektovali hranice medzi provinciami. Prefektúry boli postupne spájané, až sa ich počet v roku 1881 znížil na 37 a následne sa ich niekoľko rozdelilo na celkom 45 v roku 1885. Pridaním prefektúr Hokkaidó a Okinawa bolo dosiahnutý súčasný počet 47 prefektúr.

Do dnešného dňa nebol vydaný žiadny zákon, ktorý by provincie zrušil. Považujú sa však za úplne zastarané, hoci sa ich názvy stále široko používajú na označovanie prírodných javov, v názvoch spoločností a komerčných značiek. Po roku 2000 navrhol guvernér prefektúry Nagano premenovanie prefektúry na „Šinšú“ (názov odvodený od provincie Šinano).

Provincie sa delia na niekoľko skupín: na *[[kinai]]* (provincie v okolí hlavného mesta Kjóto) a na sedem alebo osem *dó* (cesty alebo správne okruhy). *Dó* v tejto súvislosti by sa nemalo zamieňať za moderné dopravné cesty ako sú Tókaidó z Tokia do Kjóta alebo Kóbe. Rovnako *Hokkaidó* by sa v tomto kontexte nemalo zamieňať za prefektúru Hokkaidó, hoci sa geograficky prekrývajú.

## Dnes
Názvy provincií sa dnes považujú už len za historickú zaujímavosť. Používajú sa aj ako súčasť rodinných priezvisk (od období Edo) a v názvoch mnohých výrobkov ako sú napr. sanuki udon, ijokan a awa odori.

Názvy niektorých provincií sa používajú na označenie určitých častí súčasných prefektúr spoločne s ich kultúrnymi a geografickými charakteristikami. V mnohých prípadoch sú tieto názvy kombinované so svetovými stranami, napr. *Hoku-Seccu* (北摂) znamená *Severný* (北) ''Seccu'' (摂津).

## Pozri aj
* Zoznam japonských provincií

## Externé odkazy
* Mapy japonských provincií na maproom.org 
* Mapy japonských provincií na samurai-archives.com
Jakub Česnegi

**Jakub Česnegi** (v maďarčine Cseszneky Jakab, novšie Cseszneki, staršie Cseszneghi) bol uhorský šľachtic (barón), pán hradu Csesznek a hlavný župan Trenčianskej župy v 13. storočí. Jakub Česnegi pochádzal zo šľachtickej rodiny Česnegiovcov.

## Externé odkazy
* Györffy György: Az Árpád-kori Magyarország történeti földrajza
* The castle of Csesznek
* Buskó András: Lengyel emlékhelyek 

Kategória:Česnegiovci
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Uhorskí šľachtici
Rudolf Ritter von Feistmantel

**Rudolf Ritter von Feistmantel** (* 22. júl 1805, Ottakring, Viedeň† 7. február 1871, Viedeň, Rakúsko) bol významný rakúsky lesník, ktorý sa podieľal na slovenskom lesníckom školstve. Feistmantel bol aj známy ochranár, lesný hospodár a entomológ.

## Biografia
Rudolf von Feistmantel študoval na Viedenskej univerzite a v rokoch 1825 - 1827 navštevoval k. k. Forstakademie v rakúskom Mariabrunne. Po absolvovaní štúdií tam pôsobil ako privátny docent. V roku 1835 odchádza pracovať ako profesor lesníctva do Banskej Štiavnice, kde pôsobí ako vedúci Lesníckeho ústavu. Profesora Rudolfa Feistmantela pokladáme za skutočného zakladateľa botanickej záhrady v Banskej Štiavnici, lebo zabezpečil pre potreby Lesníckeho ústavu pri Banskej akadémii v Banskej Štiavnici kúpu budovy bývalej reštaurácie Fortuny aj s priľahlou záhradou, v ktorej v rokoch 1838 - 1839 boli urobené terénne úpravy, vybudovali sa zavlažovacie zriadenia, jazierka a položili sa základy botanickej záhrady. Táto tzv. dolná botanická záhrada  nie je totožná so súčasnou Banskoštiavnickou botanickou záhradou (medzi ulicami Botanická a Akademická)  založenou v rokoch 1807-1810.

V roku 1847 sa vracia nazad do Viedne, kde pôsobil ako ministerský radca novozriadeného Ministerstva poľnohospodárstva a baníctva. Od roku 1848 pôsobil v štátnej správe. Zaslúžil sa o reorganizáciu štátnej lesníckej služby, podieľal sa na príprave Lesného zákona č. 250/1852, ako i zavádzaní štátnych lesníckych skúšok. Zostavil rastové tabuľky podľa podkladov rakúskych a nemeckých lesníkov. Od roku 1853 bol pridelený na ministerstvo financií, kde pôsobil až do roku 1868, kedy odišiel do výslužby.

V roku 1865 bol vyznamenaný Leopoldovým rádom (nem. *Leopoldsorden*), ktorý dostávali významní rakúski občania za civilné, ale i vojenské zásluhy. Zomrel roku 1871 vo Viedni vo veku 66 rokov.

## Entomologické aktivity
V rámci svojho pôsobenia v lesníckej profesii sa venoval i entomológii. Najvýznamnejšou jeho prácou bola štvordielna encyklopédia lesníctva: "*Die Forstwissenschaft nach ihrem ganzen Umfange mit besonderer Rücksicht auf die österreichischen Staaten*", ktorá sa na dlhé roky stala hlavnou učebnicou pre poslucháčov lesníckej akadémie v tej dobe. V tejto práci uviedol v dosť rozsiahlych kapitolách významný hmyz pre lesníctvo z radov chrobákov, motýľov a blanokrídlovcov.

## Referencie


## Bibliografia
* *Die Forstwissenschaft nach ihrem ganzen Umfang*. Viedeň, 1835 - 37, 4 diely.
* *Allgemeine Waldbestandstafeln*. Viedeň, 1854.
* *Die politische Ökonomie mit Rücksicht auf das forstliche Bedürfnisse*. Viedeň, 1856.
* *Der Streit über die Bewirtschaftung des Wienerwaldes*. Viedeň, 1870.

## Zdroje informácií o autorovi
* Ratzeburg, J. T. C.: 1874, Forstwissenschaftliches Schriftsteller-Lexikon. Berlin, Nicolai'sche Buchhandlung: X + 1 - 516, p. 175 - 178. 
* Neue Deutsche Biographie, 5, p. 64.

Kategória:Slovenskí entomológovia
Kategória:Rakúski entomológovia
Kategória:Koleopterológovia
Kategória:Lepidopterológovia
Kategória:Hymenopterológovia
Kategória:Osobnosti z Viedne
Kategória:Držitelia Radu Leopolda
Csesznek

**Csesznek** môže byť:
*hrad v Maďarsku, pozri Csesznek (hrad)
*obec v Maďarsku, pozri Csesznek (obec)
Česnegiovci

**Česnegiovci** alebo (najmä pre 19. storočie) **Česnekiovci** (staršie slovenské písanie *Csesznekyovci*), v modernej maďarčine *Cseszneki*/staršie *Cseszneky*/ešte staršie *Cseszneghi*,  boli šľachtická rodina v Uhorsku a na Slovensku. Je pomenovaná podľa hradu Csesznek.

Rod Česnegiovcov je známy od 13. storočia. Pochádza z Vesprímskej župy. V 14. storočí boli povýšení na grófov.

## Pozri aj
* Csesznek
* Jakub Česnegi
* Juraj Česnegi
* Michal Česnegi
* Benedikt Česnegi
* Alžbeta Česnegiová (Česneková)
* Gyula Cseszneky


Kategória:Šľachtické rody na Slovensku
Kategória:Šľachtické rody v Uhorsku
Uniwersytet Wrocławski

right|thumb|250px|Hlavná budova univerizity
right|thumb|250px|Univerzia okolo roku 1900

**Uniwersytet Wrocławski** (doslova *Vroclavská univerzita*) je jedna z deviatich univerzít v meste Vroclav v Poľsku.

## Dejiny
20. júla 1505 vydal kráľ Vladislav II. Jagelovský zakladateľskú listinu univerzity. Kvôli protestom Jagelovskej univerzity bola ale akademická inštitúcia skoro zatvorená.

21. októbra 1702 – zlatá bula cisára Leopolda I. ustanovujúca jezuitskú Akadémiu Leopoldovu vo Vroclave. 15. novembra toho roku bola inštitúcia slávnostne inaugurovaná.

## Rektori univerzity (po druhej svetovej vojne)
# Stanisław Kulczyński (19451951)
# Jan Mydlarski (19511953)
# Edward Marczewski (19531957)
# Kazimierz Szarski (19571959)
# Witold Świda (19591962)
# Alfred Jahn (19621968)
# Włodzimierz Berutowicz (19681971)
# Marian Orzechowski (19711975)
# Kazimierz Urbanik (19751981)
# Józef Łukaszewicz (1981/1982)
# Henryk Ratajczak (19821984)
# Jan Mozrzymas (19841987)
# Mieczysław Klimowicz (19871990)
# Wojciech Wrzesiński (19901995)
# Roman Duda (19951999)
# Romuald Gelles (19992002)
# Zdzisław Latajka (20022005)
# Leszek Pacholski (20052008)
# Marek Bojarski (20082016)
# Adam Jezierski (od 2016)

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* oficiálna webová stránka/

Kategória:Univerzity v Poľsku
Kategória:Vroclav
Wilhelm Busch (farár)

**Wilhelm Busch** (* 27. marec 1897, Elberfeld – † 20. jún 1966, Lübeck) bol nemecký evanjelický farár, evanjelizátor a spisovateľ.

Wilhelm Busch ako mladý poručík v 1. svetovej vojne prišiel k viere. Študoval v Tübingene teológiu. Bol desaťročia mládežnickým farárom v Essene. Pritom mal evanjelizačné prednášky. Počas Tretej ríše ho jeho viera a boj vyznavačskej cirkvi často doviedla do väzenia.

Zomrel 20. júna 1966 v nemocnici v Lübecku na ceste z evanjelizačnej prednášky ktorú mal predchádzajúceho dňa na tému *„Oplatí sa žiť s Bohom?“ (v nem. „Was Hat Man Denn Von Einem Leben Mit Gott?“)*.

V slovenčine vyšla jeho kniha *Ježiš náš osud* (1993). 

## Výrok
*Polovičný kresťan je celý podvodník.* (Bileam, Zväzok 5, der Wilhelm Busch Bibliothek, s.82)

## Referencie

Kategória:Narodenia v 1897
Kategória:Úmrtia v 1966
Kategória:Nemeckí evanjelickí kňazi
Kategória:Nemeckí spisovatelia
Česnek

**Česnek** môže byť:

* nárečovo a po česky: cesnak, pozri cesnak (rod)
* slovenský názov obce v Maďarsku, pozri Csesznek (obec)
* hrad Csesznek v Maďarsku , pozri Csesznek (hrad)
* priezvisko, pozri Česnek (priezvisko), napr.:
** Karol Česnek (* 1946), slovenský politik (HZDS), bývalý minister hospodárstva
** Michal Česnek (* 1979), slovenský hokejista
** Vojtech Česnek (1912 – 1998), slovenský politik (KSS), poslanec NZ
** Alžbeta Česneková, pozri Alžbeta Česnegiová
** Irena Česneková (* 1972), česká biatlonistka
Ľadový hokej na Zimných olympijských hrách 2002

**Ľadový hokej na Zimných olympijských hrách 2002** (9. február – 27. február) sa konal v Salt Lake City v USA. Obe súťaže vyhrala Kanada, keď porazila USA.

## Kvalifikácia

## Hlavný turnaj
### Muži

### Ženy

## Externé odkazy
* ZOH 2002 na oficiálnej stránke IIHF 
* ZOH 2002 na stránke hokej.sfrp.cz 
* ZOH 2002 na stránke hokejového archívu  


2002
Mydlo (rozlišovacia stránka)

**Mydlo** môže byť:
*prostriedok na uvoľňovanie špiny pri umývaní a praní, pozri  mydlo
* slovenské priezvisko, pozri Mydlo (priezvisko), napr.:
** Augustín Mydlo (1882 – 1964), slovenský pedagóg a včelár
** David Mydlo (* 1976), český hokejista
** Josef Mydlo (* 1952), český futbalista
** Svetozár Mydlo (* 1948), slovenský akademický maliar
** Viktor Mydlo (1895 – 1978), slovenský sochár

## Pozri aj
* mydlová opera
Rydlo

**Rydlo** môže byť:
*nástroj na rytie do kameňa, kovu, dreva a pod., pozri rydlo (nástroj)
*súhvezdie, pozri Rydlo (súhvezdie)
*priezvisko
** Jozef Rydlo, slovenský politik a historik (*1948)
Gallipoli

**Gallipoli** môže byť:
* starší a anglický názov pre Gelibolu (mesto aj polostrov)
* mesto v Taliansku, pozri Gallipoli (Taliansko)
* austrálsky film o bitke o Gallipoli, pozri Gallipoli (1981) 
* turecký film o bitke o Gallipoli, pozri Gallipoli (2005)
* román od autora menom Alan Moorehead

## Pozri aj
* bitka o Gallipoli
* Gallipoli Calcio
Catalão

náhľad|Catalão, Brazília

**Catalão** je hlavné mesto štátu Goiás v juhovýchodnej Brazílii. Nachádza sa  od hlavného mesta Goiânia. Má rozlohu  a asi 74&nbsp;400 obyvateľov.

## Iné projekty

Kategória:Mestá v Brazílii
Štátovka

**Štátovky** alebo **štátne papierové peniaze** sú papierové peniaze emitované panovníkom alebo vládou, ktoré majú nútený kurz. K emisii (vydávaniu) štátoviek dochádzalo obvykle pri nedostatku mincí z drahých kovov (zlato, striebro) a zvýšených výdavkoch štátneho rozpočtu (najčastejšie v období vojen). Štát chýbajúce zlaté a strieborné mince doplňoval vydávaním papierových štátoviek. Množstvo štátoviek v obehu určoval panovník, resp. vláda daného štátu, napr. na základe výšky schodku v štátnej pokladni.

Štátovky boli v dobe mincí vyrábaných z drahých kovov prijímané len veľmi neochotne. Emitent preto stanovoval nútený kurz a každý subjekt musel štátovky prijímať pod hrozbou trestu. Emitent sa taktiež zaväzoval, že štátovky po určitej dobe odkúpi späť za mince z drahých kovov. Tento záväzok však mohol splniť len v prípade prebytku drahých kovov v štátnej pokladni. To sa väčšinou nedialo a naopak narastajúce schodky štátnych rozpočtov viedli k ďalšej emisii štátoviek, ich znehodnocovaniu a vzostupu cenovej hladiny (inflácia). Niektoré krajiny priviedla nadmerná emisia štátoviek až k štátnemu bankrotu. Z týchto dôvodov je dnes krytie schodkov štátnych rozpočtov pomocou štátoviek zakázané. Na území Slovenska boli posledné štátovky stiahnuté z obehu v 1. polovici 70. rokov.

Peniaze|Peňažná politika
Gelibolu

**Gelibolu** (staršie *Gallipoli*) môže byť:
*polostrov v Turecku, pozri Gelibolu (polostrov)
*okres v Turecku na tomto polostrove, pozri Gelibolu (okres)
*mesto v Turecku na tomto polostrove, pozri Gelibolu (mesto)
Nástenný kvadrant

**Nástenný kvadrant** môže byť:
*druh kvadrantu, pozri pod kvadrant (astronómia)
*Nástenný kvadrant (súhvezdie)
Oktant

**Oktant** môže byť:
* v geometrii:
** jedna z ôsmich častí priestoru, ktoré vzniknú, keď priestor rozdelíme tromi vzájomne kolmými rovinami, pozri oktant (priestor)
** jedna z ôsmich častí roviny, ktoré vzniknú, keď rovinu rozdelíme súradnicovými osami a osou y=+/-x
** osmina kruhu
* v astronómii: 
** starší druh meracieho prístroja, pozri oktant (astronómia)
** Oktant (súhvezdie)
* v letectve: astronavigačný prístroj na určenie polohy lietadla, pozri oktant (letectvo)
Žíhanie

**Žíhanie** môže byť:
*zahrievanie látky na teplotu, pri ktorej sa zbavuje vody, oxidu uhličitého, prípadne aj iných látok, synonymum: kalcinácia, pozri kalcinácia (chémia)
*v metalurgii: pozri žíhanie (metalurgia)
*pri keramike: pozri žíhanie (keramika)
Textúra (počítačová grafika)

**Textúra** je predpis, ktorý definuje vlastnosti určitého materiálu v grafike, a ktorý opisuje jeho správanie pri interakcii s lúčmi svetla. Zjednodušene: textúra je obraz z reálneho sveta (povrchy – múr, omietka, koža, látka, kovový povrch, piesok, celé budovy s oknami, tváre ľudí a zvierat, architektonické detaily…), ktorým „obalíme“ vygenerovaný trojrozmerný objekt tak, aby sme dosiahli jeho maximálnu podobnosť so skutočnosťou.

Textúra je uložená vo forme bitmapy alebo dvojrozmerného (prípadne viacrozmerného) poľa.

Textúrou sa vypĺňa plocha polygónu. Textúru si môžeme predstaviť ako kúsky tapety s veľkosťou polygónu, ktoré na jednotlivú plôšku polygónu „prilepíme“. Informácia o tom, aká textúra prislúcha polygónu je uložená v jeho vrchole. Na textúru sa aplikujú efekty a preto, ak osvetlenie (efekt) zmení jas polygónu, tak sa tým zmení sa aj jas textúry. Jas oblasti teda nie je závislý od aplikovanej textúry.

Najjednoduchšou metódou „osvetlenia“ textúry je, keď sa osvetlenie počíta len v mieste vrcholu (vertexu). Táto metóda sa nazýva (Per-Vertex Lighting). Vrchol má informáciu o tom aká intenzita (farba, druh…) osvetlenia je na ňom a zvyšok plochy (a teda aj textúry) sa len interpoluje – vytieňuje (shades) do hodnôt podľa interakcie osvetlenia ostatných vrcholov ohraničujúcich polygón. Keďže bodov je relatívne málo, je aj výpočet rýchly. Na dokonalejšie osvetlenie sa počíta hodnota osvetlenia pre každý bod (pixel) polygónu zvlášť.

Zmena polygónu (presun, deformácia) automaticky spôsobí aj zmenu textúry.

Existujú aj špeciálne textúry (displacement textures), ktoré majú definovaný pohyb a hĺbku (3D textúra) – napr. vlniaca sa vodná hladina, vlniaca sa tráva…

Kategória:Počítačová grafika
Alhidáda

right|thumb|Alhidáda rozličného vyhotovenia (bez stupnice).
**Alhidáda** (z - *meradlo, pravítko*) je otočné zariadenie rotujúce okolo zvislej alebo vodorovnej osi, ktoré umožňuje zamerať smer k vzdialenému bodu zrakom a odčítať zameraný smer na stupnici. V gréčtine sa alhidáda označovala aj ako **' (dioptra) a v latinčine **'.

Na moderných prístrojoch sa používa alhidáda otočná okolo zvislej osi na (za)meranie vodorovných uhlov a smerov (námerový kompas, teodolit) alebo alhidáda otočná okolo zvislej osi na (za)meranie zvislých uhlov (triquetrum, neskôr kvadrant, sextant, oktant (astronómia)).

Kategória:Astronómia
Kategória:Meracie prístroje
Kategória:Topografia
Kategória:Navigácia
Non nobis solum

**Non nobis solum** (v slov.: "Nielen pre nás") je latinské motto. Podobné je **Non nobis, sed omnibus** ("Nie pre nás, ale pre všetkých").

Toto motto sa vzťahuje na Cicerovu najvýznamnejšiu filozofickú prácu *De officiis* ("O povinnosti"). V plnom znení tam Cicero napísal, že *non nobis solum nati sumus* ("nenarodili sme sa sami pre seba"). Jeho zmyslom, ako povedal sám Cicero, je literárny preklad Platónovho Listu Archytasovi, ktorý Cicero spojil so stoickým ideálom kozmopolitizmu, podľa ktorého majú všetci ľudia prirodzený vzťah k iným ľuďom a potrebu "prispieť ku celkovému dobru vzájomnou láskavosťou, dávaním a braním".