Košická univerzita

náhľad|NOS LEO POLDVS VNIVERSITAS CASSOVIENSIS - pamätná tabuľa Košickej univerzity

[náhľad|Niekdajší areál Košickej univerzity vedľa [Kostol Najsvätejšej Trojice (Košice)|Premonštrátskeho kostola na Hlavnej ulici]]

**Košická univerzita** (lat. *Universitas Cassoviensis*) bola univerzita protireformačného zamerania založená v Košiciach v roku 1657. Pôvodne ju spravovali jezuiti. V roku 1776 prešla na štát s názvom Košická kráľovská akadémia (lat. *Academia Regia Cassoviensis*). Od roku 1850 fungovala ako *Právnická akadémia* do roku 1922, keď bola zrušená.

## Založenie univerzity. Zlatá bula Leopolda I.
Myšlienkou založiť v Košiciach univerzitu sa zaoberal už pred rokom 1654 zakladateľ Trnavskej univerzity Peter Pázmaň. Plán sa podarilo zrealizovať až jeho priateľovi, jágerskému biskupovi Benediktovi Kišdymu fundáciou z 26. februára 1657. Na jej založenie zložil čiastku 40 000 toliarov. 
Rímsky cisár a uhorský kráľ Leopold I. potvrdil 7. augusta 1660 zlatou bulou, vydanou v Grazi, text Kišdyho zakladajúcej listiny a zrovnoprávnil ju s ostatnými univerzitami v Svätej rímskej ríši nemeckého národa (Praha, Viedeň, Trnava, Kolín nad Rýnom, Mohuč, Ingolstadt a inými). Slávnostné vyhlásenie zlatej buly sa uskutočnilo súčasne s prvými promóciami na konci letného semestra roku 1661.

Založenie univerzity v Košiciach malo posilniť pozície Habsburgovcov v Hornom Uhorsku, ktoré bolo často okupované odbojnou protestantskou šľachtou v početných protihabsburských stavovských povstaniach. Jej pôsobenie malo taktiež silný ideologický význam pri vytlačovaní Turkov z Uhorska. To vyjadrila vo svojom pozdrave pri príležitosti vydania zlatej buly aj Viedenská univerzita prianím, aby aj mládež, pripravená v Košiciach vedecky a vojensky, triumfovala nad moslimami. Na prelome 17. a 18. storočia bola najvýchodnejšie položenou univerzitou v Európe. 

## Košická univerzita pod vedením jezuitov
Košická univerzita mala právo udeľovať doktoráty, licenciáty a bakalaureáty. Významné bolo ustanovenie o vzájomnom uznávaní akademických stupňov s ostatnými univerzitami. Organickou súčasťou Košickej univerzity bolo jezuitské gymnázium. Naviazalo na skoršie založené kolégium (1650), malo vlastného dekana a nazývalo sa *facultas linguarum*. Slúžilo ako šesťročná prípravka na univerzitné štúdium. Po jeho absolvovaní sa pokračovalo na trojročnej filozofickej fakulte. Dominantné postavenie mala štvorročná teologická fakulta.  Okrem toho mala univerzita od roku 1712 i právnickú katedru. Vlastná právnická fakulta vznikla až v roku 1777. 

Vyučovacím jazykom bola latinčina. Pôsobil tu rad osobností ako Martin Palkovič, Samuel Timon, Štefan Kaprinai, Karol Wagner, Juraj Sklenár, Michal Lipšic, Gabriel Serdaheli a František Borgia Kéri, ktorí významným spôsobom ovplyvnili rozvoj uhorskej vedy a vzdelanosti. Na univerzite prednášali študentom všetkých národností vtedajšieho Uhorska riadni a mimoriadni profesori. Prednášajúci sa zväčša striedali medzi pôsobením v Trnave a v Košiciach.

Univerzita bola veľmi dobre vybavenou inštitúciou. Okrem gymnázia popri nej fungovali konvikt pre výchovu šľachticov (od 1659), kňažský seminár (od 1665), univerzitná knižnica a tlačiareň (založená 1674). V roku 1681 vybudovali pre univerzitné potreby na mieste bývalého Kráľovského domu ranobarokový kostol (dnes Premonštrátsky kostol, označovaný z tohto dôvodu aj ako univerzitný), čím sa univerzitný areál značne rozšíril. Univerzita vlastnila viaceré obce na Spiši, v Abovskej a Zemplínskej stolici a z gemerských miest jej patrila Jelšava.

## Košická kráľovská akadémia

Po zrušení jezuitského rádu v roku 1773 prevzal univerzitu štát a pod názvom *Alma universalis episcopalis* pokračovala do roku 1776, keď bola pretvorená na Košickú kráľovskú akadémiu. Vtedy na základe vládneho ustanovenia Ratio educationis stratila svoju samostatnosť a bola právne filiovaná jedinej uhorskej univerzite prenesenej z Trnavy do Budína. 

Akadémia pozostávala z dvojročnej filozofickej a dvojročnej právnickej fakulty. Výučba teológie bola presunutá do arcibiskupského mesta Jáger. Právo promovať jej však ostalo. Z tohto obdobia sa preslávil jeden z jej poslucháčov Michal Baluďanský, ktorý študoval v Košiciach v rokoch 1785 - 1787. Stal sa zakladateľom a prvým rektorom Petrohradskej univerzity (1819-1821).

## Právnická akadémia
Od roku 1850 sa na akadémii vyučovalo iba právo, preto aj jej názov zmenili na *Právnická akadémia*. Po pričlenení Košíc do Česko-Slovenska bolo rozhodnuté akadémiu zrušiť. Došlo k tomu v roku 1922. K tristoročnej tradícii Košickej univerzity sa dnes hlási Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach ako aj Teologická fakulta Katolíckej univerzity v Ružomberku so sídlom v Košiciach.

## Referencie

## Zdroje
*
* Košická univerzita. In: 
*

Kategória:Školy v Košiciach
Kategória:Zaniknuté vysoké školy na Slovensku
Kategória:Vzdelávanie v Uhorsku
Kategória:Dejiny Košíc