Getsemanská záhrada

thumb|Getsemanská záhrada
**Getsemanská záhrada** (iné názvy: **Getsemani**, **Getsemane**, **Getsémane**, **Getsimani** ; staršie **Getsemany**, **záhrada Getsemanská** , **záhrada getsemanská**; starogr. Γεθσημανη - Gethsémané alebo Γεθσημανι - Gethsémani alebo Γεθσημανει - Gethsémanei, ) je  biblický pozemok (záhrada) v Jeruzaleme na úpätí Olivového vrchu (Olivovej hory), dnes olivový háj. 

Podľa Biblie tu Ježiš bdel a modlil sa počas tej noci, keď bol zatknutý a neskôr ukrižovaný. Podľa Lukášovho evanjelia Ježišove muky v Getsemanskej záhrade boli také strašné, že "jeho potom boli veľké kropaje krvi padajúce na zem". Podľa tradície východnej ortodoxnej cirkvi je Getsemanská záhrada miestom, kde "usnula" Ježišova Matka (keďže Panna Mária nezomrela, ale bola vzatá do neba, zaužívalo sa v ortodoxnej terminológii takéto pomenovanie). Nachádza sa tam pravoslávny chrám, ktorý skrýva prázdny hrob Panny Márie - nie je tam pochovaná.

## Etymológia
thumb|Ruský pravoslávny Kostol Márie Magdalény v Getsemanskej záhrade
V evanjeliách podľa Matúša, a Marka, písaných v gréčtine, sa názov objavuje napísaný v tvare Γεθσημανι - Gethsémani (variantné zápisy pozri v úvode tohto článku), čo je odvodenina z aramejského גת שמנא (Gaṯ-Šmānê), znamenajúceho "olivový lis". Markovo evanjelium Getsemani nazýva aj *chorion* - "miesto". Jánovo evanjelium Getsemani označuje ako *kepos*, čiže "záhrada" alebo "sad".

## Poloha
Getsemanská záhrada sa nachádza na úpätí Olivového vrchu, v údolí Cedronu. Záhrade dominuje Chrám utrpenia Pána (iné názvy: Bazilika úzkosti Pána, Bazilika agónie, Bazilika národov, Bazilika všetkých národov, Chrám všetkých národov, Kostol všetkých národov, Kostol národov, Kostol utrpenia), postavený na mieste byzantského kostola zbúraného v roku 614 armádou perzských Sásánovcov a križiackeho kostola, ktorý bol zničený v roku 1219. V blízkosti sa nachádza ruský pravoslávny Kostol Márie Magdalény s typickou zlatou cibuľovitou kupolou v štýle jaroslavianskych kostolov 17. storočia. Kostol Márie Magdalény vybudoval ruský cár Alexander III. na pamiatku svojej matky Márie Alexandrovny.

## Pútnické miesto
Getsemanská záhrada bola významným kresťanským pútnickým miestom raných kresťanských pútnikov. V roku 333 ju navštívil anonymný "Pútnik z Bordeaux", ktorého dielo  je najranejším cestopisom zanechanými kresťanským cestovateľom do Svätej zeme. V diele Eusebia z Kaisareie *Onomasticon* polohu Getsemanskej záhrady spomína "na úpätí Olivového vrchu" a dodáva, že "tu bola viera zvyčajne vyznávaná".

## Odraz v umení
**Getsemanská záhrada**

Image:Andrea Mantegna 036.jpg|Andrea Mantegna: *Utrpenie v záhrade*, okolo roku 1460, zobrazuje Ježiša v Getsemanskej záhrade
Image:Perow gefsiman.jpg|Vasilij Perov: *Kristus v Getsemanskej záhrade*, 1878, zobrazuje Ježiša pri modlitbe
Image:Germany Ulm Gethsemane.jpg|Detail z gotického znázornenia scény v Getsemanskej záhrade, Ulm Münster
Image:Berruguete-Pedro-Gethsemane.jpg|Pedro Berruguete: Getsemanská záhrada, cca 1500
Image:Sebastiano Ricci 031.jpg|Sebastiano Ricci: *Kristova modlitba na Olivovej hore*, 1730,
Image:Christ in Gethsemane.jpg|Heinrich Hofmann: *Kristus v Getsemanskej záhrade*, 1886


## Literatúra
* METZEGER, Bruce M; COOGAN, Michael D. The Oxford Companion to the Bible. Oxford : Oxford University Press, 1993. ISBN 0-19-504645-5.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Catholic Encyclopedia on Gethsemane
* Article on the history of the Russian monastery itself
* GEFSIMANIJA. In: 

## Zdroje

Kategória:Geografia Jeruzalema
Kategória:Nový zákon
Kategória:Biblické miesta
Kategória:Pútnické miesta
Kategória:Olivový vrch