Kluž

**Kluž**, staršie **Koložvár** (, do roku 1974 *Cluj*, , ) je mesto v severozápadnom Rumunsku. Nachádza sa v historickej krajine Sedmohradsko asi 440 km severozápadne od Bukurešti a je jedným z najdôležitejších miest Rumunska. Má rozlohu 179,5 km² a 306 tisíc obyvateľov.

## Pôvod názvu
Názov sa väčšinou odvádza od latinského *Clus*, prvýkrát použité v 12. storočí, v zmysle „uzavretý“. Podľa niektorých teórií má názov pôvod v nemeckom *Klaus* (mesto sa po nemecky nazýva aj „Klausenberg“). Napoca je názov významného archeologického náleziska v blízkosti mesta, táto časť názvu bola mestu pridelená v roku 1974 rumunským diktátorom Nicolae Ceaușescu.

## Geografia
### Prírodné pomery
Mesto sa nachádza pod masívom Apusenských vrchov, v Transilvánskej kotline. Nad mestom sa vypína vrch Feleac, ktorý je jedným zo symbolov mesta. Z hľadiska biogeografického prevládajú v okolí mesta najmä lesy a trávnaté porasty, kde môžeme nájsť aj vzácne druhy, ako črievičník papučkovitý a kosatec sibírsky. Fauna v okolí mesta je typická pre túto oblasť - diviaky, jazvece, králiky, líšky, veverice. Najväčšie bohatstvo druhov je v lesoch Faget a Hoia. V katastri mesta sa nachádzajú prírodné rezervácie *Fânaţele Cluj* a *Valea Morii*. Klíma v Kluži je vcelku príjemné, kontinentálne. Je to ovplyvnené prítomnosťou Apusenských vrchov a vetrami vanúcimi od Atlantického oceánu. Priemerná ročná teplota je 8,2 °C, priemer v januári je -3 °C a v júli 19 °C. Najnižšia teplota tu bola nameraná v januári 1963, a to -34,5 °C, najvyššia v auguste 1952, 38,5 °C. Letá sú tu horúce, zimy mierne, s malým množstvom snehu. Priemerný ročný úhrn zrážok je 663 mm, najviac zrážok spadne v júni (99 mm) a najmenej vo februári (26 mm).

### Administratívne členenie
thumb|left|Klužská metropolitná zóna
thumb|Klužské dištrikty
Metropolitná zóna () mesta sa skladá z obcí  Apahida, Cojocna, Suatu, Căianu, Jucu, Pălatca, Cluj, Bonțida, Dăbâca, Borșa, Chinteni, Aluniș, Cornești, Panticeu, Vultureni, Așchileu, Sânpaul, Baciu, Gârbău, Aghireșu, Căpușu Mare, Gilău, Florești, Săvădisla, Ciurila, Feleacu, Aiton a Recea-Cristur. Mesto samotné sa skladá z  dištriktov ():
* Andrei Mureșanu
* Bulgaria
* Bună Ziua
* Centru
* Dâmbul Rotund
* Gara
* Gheorgheni
* Grădini Mănăștur
* Grigorescu
* Gruia
* Hidelve
* Iris
* Între Lacuri
* Mănăștur
* Mărăști
* Someșeni
* Zorilor
* Sopor, vzniknuvší 2005
* Borhanci, vzniknuvší 2005
* Becaș, vzniknuvší 2005
* Făget, vzniknuvší 2005
* Zorilor sud (inak aj *Observatorului sud* alebo *Europa*), vzniknuvší 2005
* Lomb
* Tineretului
* Pata-Rât, alebo neoficiálne, „Dallas“ (rómska osada)

### Demografia

* **Historický vývoj demografie mesta**

Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.7)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:460 height:300
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:350000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:50000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:darkgrey increment:10000 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1912 text:1912
  bar:1930 text:1930
  bar:1948 text:1948
  bar:1956 text:1956
  bar:1966 text:1966
  bar:1977 text:1977
  bar:1992 text:1992
  bar:2002 text:2002
  bar:2011 text:2011

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1912 from:0 till: 60808
  bar:1930 from:0 till: 100844
  bar:1948 from:0 till: 117915
  bar:1956 from:0 till: 154723
  bar:1966 from:0 till: 185663
  bar:1977 from:0 till: 262858
  bar:1992 from:0 till: 328602
  bar:2002 from:0 till: 317953
  bar:2011 from:0 till: 324576

PlotData=

  bar:1912 at: 60808 fontsize:S text: 60808 shift:(-10,5)
  bar:1930 at: 100844 fontsize:S text: 100844 shift:(-10,5)
  bar:1948 at: 117915 fontsize:S text: 117915 shift:(-10,5)
  bar:1956 at: 154723 fontsize:S text: 154723 shift:(-10,5)
  bar:1966 at: 185663 fontsize:S text: 185663 shift:(-10,5)
  bar:1977 at: 262858 fontsize:S text: 262858 shift:(-10,5)
  bar:1992 at: 328602 fontsize:S text: 328602 shift:(-10,5)
  bar:2002 at: 317953 fontsize:S text: 317953 shift:(-10,5)
  bar:2011 at: 324576 fontsize:S text: 324576 shift:(-10,5)
TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)


* **Tabuľka historického vývoja počtu obyvateľov a veľkosti národnostných menšín**

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o meste pochádza od gréckeho astronóma Klaudia Ptolemaia, ktorý píše o sídle menom *Napoca*, ako o veľmi významnom meste v Dácii. Prvý dôkaz o existencii tohto sídla je míľnik, datovaný do rokov 107-108, thumb|Poloha rímskej pevnosti ''Napoca''ktorý je zároveň dôkazom cisárskej cesty tadeto vedúcej. V dokumentoch mesto po prvýkrát nájdeme ako „Municipium Aelium Hadrianum Napoca“ z roku 124. Neskôr je premenované na „Colonia Aurelia Napoca“. Z tohto obdobia sú najvýznamnejšie nálezy z náleziska Napoca. Po opustení Dácie Rimanmi roku 217 n.l. sa správy o meste strácajú, najbližšie sa spomína až v roku 1176 ako *Castrum Clus*. Počas obdobia vlády uhorského kráľa Štefana V. do mesta prišlo množstvo saských kolonistov, na jeho obnovu po mongolskom vpáde. V roku 1405 udeľuje kráľ Žigmund Luxemburský Klužu mestské práva. Mesto prosperuje, rozkvitá poľnohospodárstvo, ako i priemyselná výroba. V tejto dobe tu žijú kľúčovo Rumuni, Maďari a Nemci. V tomto období sa tu narodil Matej Korvín, ktorý na svoje rodné mesto myslí a udeľuje mu 41 výsad. V meste bola veľmi vysoká životná úroveň, preto sa ani nezapojilo do povstania roku 1514. V tomto období tu žije saský učenec Gáspár Heltai, ktorý tu zriadil a udržiaval kníhtlač, pivovar, kúpele a papierne. V meste bol za živa upálený významný vojak vojska Michala Chrabrého, Baba Novac. Prvý zjednotiteľ Rumunska, Mihai Voda, tu poslednýkrát večeral, než ho v Baste zabili. Gabriel Bethlen, vodca povstania proti Habsburgovcom bol veľký ochranca Klužu a pomohol mestu stať sa významným centrom oblasti. Mesto je považované za hlavné mesto Transilvánie, ako i Sedmohradska, čo vedie k jeho ďalšiemu rozvoju. Napríklad začiatkom 20. storočia bolo takmer celé prestavané. Po prvej svetovej vojne sa stala Kluž súčasťou Rumunského kráľovstva. Potom ju roku 1940 zaberá Maďarsko.thumb|Letecký pohľad v roku 1930 Počas druhej svetovej vojny tu bola takmer úplne zdecimovaná židovská komunita, najprv presunutá do ghetta Iris v Kluži, kde asi rok existovala v neľudských podmienkach, neskôr v roku 1944 transportovaná do Osvienčimu. Počas rokov 1945 - 1989 vládol v Kluži, ako i v celom Rumunsku socializmus, v roku 1974 dal rumunský vodca Nicolae Ceausescu mesto „na pamiatku slávnej histórie tohto sídla“ premenovať na *Cluj-Napoca*. Po revolúcii 1989 sa primátorom mesta stal nacionalista Gheorge Funar, ktorý sa stal známy kvôli viacerým kontroverzným projektom. V júni 2004 ho vystriedal umiernenejší Emil Boc, čím sa napätie medzi menšinami v meste trocha uvoľnilo.

## Doprava
thumb|Hlavná železničná stanica
thumb|Medzinárodné letisko Avram Iancu
V meste je viac než 662 km vcelku dobre vybavených ciest. Miestnu dopravu tu zabezpečuje siť autobusových, električkových, mikrobusových a trolejbusových liniek. Dopravu z a do mesta zabezpečuje rýchliková železničná stanica a Medzinárodné letisko Avram Iancu.

### Miestna doprava
#### Električková doprava

|
**Linka 101**  

|}
|
**Linka 102**

|}
|}

#### Autobusová doprava
* **8**: P-ța Mihai Viteazul - Letisko (*Aeroport*, cez Str. Traian Vuia)
* **9**: Str. Bucium - Gară
* **19**: P-ța Mihai Viteazul - Str. Mehedinți
* **20**: P-ța Avram Iancu - Colonia Borhanci
* **21**: P-ța Mihai Viteazul - Cart. Buna Ziua
* **23**: P-ța Mihai Viteazul - EMERSON
* **24**: Str. Bucium - Str. Unirii
* **24B**: Str. Unirii - POLUS 
* **26**: Cartier Gigorescu, capăt - CUG
* **27**: Cartier Gigorescu, capăt - Gară
* **28**: Cartier Gigorescu, capăt - P-ța Mihai Viteazul
* **28B**: P-ța Mihai Viteaul (prin Cartier Grigorescu) - POLUS
* **29**: Str. Bucium - P-ța Mihai Viteazul
* **30**: Cartier Gigorescu, capăt - Aurel Vlaicu, capăt
* **31**: P-ța Mihai Viteazul - Napolact (prin Calea Baciului)
* **32**: Str Alverna - P-ța Mihai Viteazul
* **32b**: Str. Alverna - Gară
* **33**: Str. Băișoara - P-ța Mihai Viteazul
* **34**: Str. Băișoara - P-ța 1 Mai
* **35**: Str. Gheorghe Dima, capăt - Gară
* **36**: P-ța Mihai Viteazul - Str. Plevnei, capăt
* **36b**: P-ța Mihai Viteazul - Str. Barc
* **37**: P-ța Mihai Viteazul - Tetarom  (prin Str. Romulus Vuia)
* **38**: P-ța Mihai Viteazul - Str. Vânătorului                                        
* **39**: P-ța Mihai Viteazul - Valea Chintăului 
* **40**: P-ța Mihai Viteazul - Colonia Făget 
* **41**: Cartier Gigorescu, capăt - P-ța 1 Mai 
* **42**: P-ța Mihai Viteazul - Str. Câmpulu
* **43**: Cartier Gigorescu, capăt - Str. Observatorului
* **43b**: Cartier Gigorescu, capăt - Calea Turzii
* **43P**: Cartierul Zorilor - POLUS
* **46**: Str. Gheorghe Dima - P-ța Avram Iancu 
* **46b**: Str. Gheorghe Dima - Aurel Vlaicu, capăt
* **47**: Str. Dunării - P-ța Mihai Viteazul
* **48**: Str. Băișoara - CUG
* **50**: Str. Gheorghe Dima - CUG
* **52**: Str. Bucium - Str. Plevnei capăt
* **M12**: P-ta Cipariu - sat Vâlcele
* **M13**: P-ța Avram Iancu - sat Gheorgheni 
* **M21**: Str. Bucium - Florești-Cetate
* **M22**: Str. Bucium - Florești-Str. Șesul de Sus  
* **M23**: Calea Floresti - sat Luna de Sus (prin Florești) 
* **M24**: Str. Bucium - Florești/ Ferma 
* **M31**: P-ța Mihai Viteazul - Comuna Baciu-Cart. Blocuri 
* **M32**: Gară - Baciu/Suceagu 
* **M33**: Gară - Corușu/Salistea Noua 
* **M34**: Gară - Baciu/Mera 
* **M38**: Gară - Sânmartin
* **M39**: Gară - Chinteni Lac
* **M41**: Str. Aurel Vlaicu - Apahida/Câmpenești 
* **M43**: Str. Aurel Vlaicu - Dezmir 
* **M44**: Str. Aurel Vlaicu - Corpadea 

#### Mikrobusy
* **M11**: P-ța Cipariu - sat Feleacu
* **M16**: Str. Observatorului - Ciurila-Pasaj 
* **M37**: Gară - Feiurdeni

#### Trolejbusy
[thumb|right|250px|Trolejbus značky [Irisbus Agora]]
* **1**: Str. Clăbucet - P-ța 1 Mai
* **3**: Str. Unirii - Gară
* **4**: Aurel Vlaicu, capăt - Gară
* **5**: Gară - Aeroport
* **6**: Str. Clăbucet - Aurel Vlaicu, capăt
* **7**: Aurel Vlaicu, capăt - Str. Izlazului
* **25**: Str. Clăbucet - Str. Unirii

## Historické pamiatky
V meste je veľké množstvo sakrálnych a svetských architektonických pamiatok. Medzi najznámejšie z nich patria:
* Katedrála Usnutia Presvätej Bohorodičky (Kluž) - katedrála Rumunskej pravoslávnej cirkvi
* Kostol svätého Michala (Kluž) - rímskokatolícky kostol
* Piaristický kostol (Kluž) - rímskokatolícky kostol piaristov

## Partnerské mestá

## Iné projekty

## Zdroj


Kategória:Mestá v Rumunsku
Kategória:Mestá v Klužskej župe