open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Komárno (okres)

V okrese sa nachádzajú 4 mestá a 37 obcí.

## Poloha
Okres Komárno sa nachádza v južnej časti Nitrianskeho kraja. Rozprestiera sa na ploche 1100km2. Z juhu je ohraničený tokom Dunaja. 

## Dejiny
Súčasný okres vznikol po reorganizácii verejnej správy v 1960.

## Obyvatelia
Počet obyvateľov (2019) je 101 500.

(Dvojjazyčné názvy obcí sú pripísané pri takých obciach, kde maďarská národnosť dosahuje viac ako 20%.)

## Náboženské zloženie
thumb|right|Majoritné náboženské zloženie v okrese Komárno zo sčítania obyvateľov z roku 2001.
**SODB 2001**
*Rímskokatolícka cirkev **61,087%**
*Evanjelická cirkev aug. vyznania **3,474%**
*Reformovaná kresťanská cirkev **16,718%**
*Bez vyznania **13,913%**
*Ostatné **2,138%**
*Nezistené **2,671%**

## Národnostné zloženie v súčasnosti

Okres Komárno patrí k jediným z dvoch okresov na Slovensku, kde tvorí väčšinu maďarská národnosť. Tá v okrese v roku 2011 tvorila 63,8 %. Slovenská národnosť 28,3 % obyvateľstva, tvorí väčšinu v 5 obciach zo 41 obcí (aj mestá). 

**Etnické zloženie obcí a miest okresu Komárno** 

**Údaje**: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2011

(pozn. *Uvedené percentuálne zastúpenie národnosti, ktorá aspoň v jednej obci dosiahla 1,0 % z celkového obyvateľstva).*

**Atlas rómskych komunít** 

## Národnostné zloženie v minulosti
Okres Komárno (vtedy súčasť Komárňanskej župy) mal v roku 1851 maďarskú väčšinu. Ku okresu patrilo 32 obcí. 9 obcí v tej dobe neexistovalo, volali sa inak, boli spojené s inými obcami alebo neboli zadané údaje. Z 32 obcí tvorili maďari väčšinu v 29 obciach. 1 obec bola slovenská (Dulovce) a dve obce boli zmiešané; slovensko-maďarské obce (Marcelová a Hurbanovo).

## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Komárno v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Komárno
Komárno
*
Nové Zámky (okres)

## Administratívne členenie
V okrese Nové Zámky sa nachádza 59 obcí a 3 mestá - Nové Zámky, Štúrovo a Šurany.

## Národnostné zloženie
Okres Nové Zámky má slovensko-maďarské osídlenie. Väčšinu (59,63 %) tvorí slovenská národnosť. Slováci tvoria majoritu v obciach na severe okresu. Maďari, ktorí tvoria 33,24 % populácie, obývajú celú južnú časť okresu, niekoľko obcí na západe (ako napríklad Komoča, Zemné, Andovce, Tvrdošovce a Veľký Kýr). Na východe to je jediná obec Pozba.   

## Národnostné zloženie v minulosti
V minulosti mal okres Nové Zámky (vtedajšia súčasť Komárňanskej, Nitrianskej a Ostrihomskej župy) maďarsko-slovenské osídlenie, s nemeckou menšinou. V tej dobe neexistovali (boli spojené s inými obcami alebo nezachovali sa údaje) tri obce: Jatov, Rastislavice a Michal nad Žitavou. Väčšinu tvorili Maďari, ktorí obývali celú južnú časť okresu, a žili v zmiešaných slovensko-maďarských obciach na východe a severe. Slovensko-maďarské osídlenie mali obce: Kolta, Čechy, Dedinka, Veľké Lovce, Bardoňovo, Dolný Ohaj, Hul, Vlkas a Maňa. Na západe bola jediná slovensko-maďarská obec Andovce. Obce so slovenskou väčšinou boli (na východe) Jasová, Semerovo, Branovo; (na severe) Radava, Podhájska, Trávnica, Bánov, Šurany, Palárikovo, Lipová, Komjatice, Černík, Mojzesovo, Úľany nad Žitavou a Kmeťovo. Nemci ako menšina obývali iba zmiešané obce.  Gbelce (nemecko-maďarská obec) a Nové Zámky, ktoré mali nemecko-maďarsko-slovenské osídlenie.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Nové Zámky v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Nové Zámky
Nové Zámky
*
Šaľa (okres)

Okres Šaľa sa nachádza na západe južného Slovenska. Podľa sčítania v roku 2021 malo slovenskú národnosť 64,2%, maďarskú 27,9%, českú 0,4%, rómsku 0,4% a nezistenú 6,5%. 

## Okres Šaľa

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Šaľa v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Šaľa
Šaľa
*
Topoľčany (okres)

## Poloha
Topoľčiansky okres sa nachádza v severnej časti Nitrianskeho kraja, v Nitrianskej pahorkatine na strednom Ponitrí. Územie na západe ohraničuje Považský Inovec, na východe Tribeč, severne aj južne pokračuje Podunajská pahorkatina. Stredom okresu preteká zo severu na juh rieka Nitra, v ktorej povodí vedie železničná trať Nové Zámky – Prievidza aj cesta I/64 z Nitry na Partizánske.

Susedí na juhu s okresom Nitra a Zlaté Moravce, na východe s okresom Partizánske, na severe s okresom Bánovce nad Bebravou a Nové Mesto nad Váhom a na západe s okresom Piešťany a Hlohovec.

## Dejiny
Územie dnešného okresu Topoľčany bolo pomerne husto obývané už v období Veľkej Moravy. Stredné Ponitrie patrilo Nitrianskemu kniežatstvu až do jeho zániku začiatkom 12. storočia. Od 13. storočia až do roku 1848 patrilo do Nitrianskej stolice, neskôr do Dolnonitrianskej župy a v rokoch 1867 až 1949 do Nitrianskej župy. Do roku 1960 bolo územie súčasťou Nitrianskeho kraja, v rokoch 19601990 Západoslovenského kraja a od roku 1996 patrí opäť do Nitrianskeho kraja.

## Hospodárstvo
V okrese Topoľčany je pomerne málo priemyselných podnikov a k väčším zamestnávateľom patrí ZKW – výroba svetiel do automobilov,  Ozeta – výrobca odevov, nábytkárska spoločnosť Decodom, spoločnosť Elektrokarbon, vyrábajúca súčiastky pre elektrotechnický priemysel a Topoľčianske strojárne v Tovarníkoch.

V okrese sú priaznivé podmienky pre poľnohospodárstvo s výrazným zastúpením pestovania sladovníckeho jačmeňa a chmeľu. Bohatú tradíciu má ovocinárstvo, produkujúce najmä jablká a slivky.

## Turizmus
Sídlo okresu, Topoľčany, sú vzdialené od Nitry 38 km, od Trenčína 55 km, od Trnavy 62 km a od Bratislavy 113 km. Cestovný ruch sa sústreďuje predovšetkým v pohoriach Považský Inovec a Tribeč, veľmi obľúbené sú aj lokality pri vodnej nádrži Duchonka, Topoľčiansky a Oponický hrad. Z kultúrnohistorických pamiatok si pozornosť zasluhujú aj renesančný kaštieľ s Apponyiovským múzeom v Oponiciach, Mestské múzeum v Topoľčanoch, renesančný kaštieľ v Tovarníkoch a najstarší stojaci kostol na Slovensku – Rotunda Jurko z 9. storočia na úpätí Marhátu nad Nitrianskou Blatnicou.

## Národnostné zloženie
* Slováci: 98,8 %
* Česi: 0,7 %
* Maďari, ostatní: po 0,2 %
* Rómovia: 0,1 %

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Topoľčany v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Topoľčany
Topoľčany
*
Vlajka Srbska

thumb|Vlajka Srbska
**Vlajka [[Srbsko|Srbska]]** je zložená z tradičných slovanských farieb červenej, modrej a bielej. Je to teda obrátená vlajka Ruska a nie je to náhoda. Sú dva príbehy, ktoré vysvetľujú vznik srbskej trikolóry. 
Počas prvého srbského povstania sa vybrala delegácia (keďže Rusi boli a sú tradiční srbskí priatelia) zháňať pomoc do Ruska. Prvá verzia hovorí, že Rusi poskytli Srbom pomoc a Srbi im za to chceli prejaviť náklonnosť tým, že budú bojovať pod ich vlajkou. Pri vrátení sa do Srbska, ale zabudli priniesť domov ruskú vlajku a tak nevedeli usporiadanie pruhov a tak sa zaužívala táto vlajka.
Druhá verzia hovorí, že Rusi neposkytli pomoc a tak sa sklamaní Srbi vrátili domov, kde na posmech začali používať obrátenú vlajku.

Vlajka je v pomere 1:2, ale tiež sa môže vyskytnúť aj v pomere 1:3. Do júla 2004 mala podobnú vlajku (akurát s blankytne modrou farbou) aj Čierna Hora. Počas existencie Juhoslávie malo Srbsko ako zväzová republika rovnakú vlajku v strede s päťramennou červenou hviezdou.

## Galéria

Obrázok:Standard of the Serbian Armed Forces (front).svg|Vojenská vlajka Srbska (predná strana)
Obrázok:Flag of the Serbian Armed Forces (reverse).svg|Vojenská vlajka Srbska (zadná strana)
Obrázok:Flag of the President of Serbia.svg|Prezidentská vlajka Srbska
Obrázok:Standard of the President of the National Assembly of Serbia.svg|Vládna vlajka Srbska
Obrázok:Flag_of_SR_Serbia.svg|Vlajka Srbska ako zväzovej republiky Juhoslávie
Obrázok:Flag_of_Serbia_1992-2004.svg|Vlajka Srbska v republike Juhoslávia & Srbsko a Čierna Hora (1991 – 2004)
Obrázok:State Flag of Serbia (1882-1918).svg|Vlajka Srbského kráľovstva (1882 – 1918) 
Obrázok:Flag of Serbia (1941–1944).svg|1941 – 1944


## Iné projekty

Kategória:Srbsko
Srbsko
Vlajka Čiernej Hory

thumb|Vlajka Čiernej Hory od 12. júla 2004
Nová **vlajka [[Čierna Hora|Čiernej Hory]]** bola prijatá 12. júla 2004. Na červenom podklade so zlatým lemovaním sa nachádza štátny znak Čiernej Hory z čias kráľa Nikolu.
Stará vlajka, či už počas existencie Juhoslávie alebo Srbska a Čiernej hory bola identická so srbskou vlajkou, s tým že mala blankytne modrý pás.

## Galéria

Flag of Montenegro (1993-2004).svg|Vlajka Čiernej Hory 1992-2004
Flag_of_SR_Serbia.svg|Vlajka Čiernej Hory v rámci Juhoslávie


## Pozri aj
* Štátny znak Čiernej Hory

## Iné projekty

Kategória:Čierna Hora
Čierna Hora
Kategória:Štátne symboly Čiernej Hory
Vlajka Chorvátska

thumb|Vlajka Chorvátska od roku 1991

Chorvátska vlajka vznikla v roku 1848. Skladá sa z troch tradičných slovanských farieb červenej, bielej a modrej. Vzhľadom na existenciu vlajok Holandska a Luxemburska je v strede umiestnený štátny znak, zložený zo šachovnice a symbolov jednotlivých regiónov. Pôvodná verzia obsahovala iba šachovnicu. Táto verzia sa používala v rokoch 1990 – 1991 keď sa Chorváti chceli osamostatniť a na protest ju kreslili na budovy (ich prítomnosť si možno všimnúť v pohraničných chorvátskych mestách). Pôvodná vlajka z čias Juhoslávie obsahovala namiesto znaku červenú hviezdu.

## Galéria

Obrázok:Naval Ensign of Croatia.svg|Chorvátska námorná vlajka
Obrázok:Flag of the Socialist Republic of Croatia.svg|Vlajka Chorvátskej socialistickej republiky v rámci Juhoslávie (1947 – 1990)
Obrázok:Flag of the Federal State of Croatia.svg|Vlajka Chorvátskej federácie s Chorvátskej ľudovej republiky (1944 – 1947)
Obrázok:Flag of Croatia Ustasa.svg|Vlajka nezávislého Chorvátska (1941 – 1945)


## Iné projekty

Chorvátsko
Kategória:Chorvátsko
Symboly Juhoslávie

thumb
thumb

**Vlajka** Juhoslávie bola zložená z modrého, bieleho a červeného pruhu. V strede bola červená, žlto lemovaná päťramenná hviezda.

**Štátny znak** bol zložený zo šiestich pochodní, ktoré symbolizovali bratstvo a jednotu šiestich zväzových republík. Dátum (dodnes štátny sviatok v Srbsku a Čiernej Hore) 29. novembra 1943 symbolizuje oslobodenie Juhoslávie od nacistického režimu a vznik Federatívnej Ľudovej Republiky Juhoslávie.

## Vlajky zväzových republík

## Znaky zväzových republík

Kategória:Juhoslávia
Západoslovanské jazyky

**Západoslovanské jazyky** sú vetva slovanských jazykov. Používajú sa v strednej Európe.

## Členenie
* poľsko-polabsko-lužická podskupina (lechická podskupina v širšom zmysle)
** lužická podskupina (lužickosrbská podskupina)
*** hornolužická srbčina (Nemecko)
*** dolnolužická srbčina (Nemecko)
** lechická podskupina v užšom zmysle
*** poľština (Poľsko)
*** † polabčina (Nemecko)
*** † pomorančina
*** kašubčina (Poľsko) - považovaný aj za nárečie poľštiny alebo za nárečie pomorančiny (ktorá potom nie je vymretý jazyk)
*** †severná slovinčina - považovaný aj za nárečie kašubčiny (a tým prípadne aj pomorančiny) alebo poľštiny
*** sliezština
* česko-slovenská podskupina
** † veľkomoravčina (staromoravčina) - domáci jazyk Veľkej Moravy (niekedy považovaný len za nárečie či nárečia [západoslovanskej] praslovančiny); mal aj kultúrnu formu - pozri kultúrny jazyk na Veľkej Morave; podľa M. Pukanca išlo o veľkomoravské koiné
** čeština (Česko) - obyčajne vrátane † kenaančiny
** slovenčina (Slovensko)
** prechod k východoslovanským jazykom: vojvodinský variant rusínčiny - zmiešaný východoslovensko-západoukrajinský dialekt; považovaný aj za nárečie ukrajinčiny
*prechod k južnoslovanskými jazykom: ? †panónčina (panónska slovančina) - vymretý jazyk (príp. nárečie) panónskych (a sčasti rakúskych) Slovanov (napr. v Blatenskom kniežatstve); jeho existencia je sporná, podľa iných názorov (napr. J. Stanislava) sa na tomto území hovorilo protoslovenskými (resp. veľkomoravskými) a južnoslovanskými (protoslovinskými a/alebo protosrbochorvátskymi) nárečiami a staršie sa niekedy predpokladala väzba panónčiny špecificky len na protoslovinčinu

## Referencie
Východoslovanské jazyky

**Východoslovanské jazyky** sú vetva slovanských jazykov. Používajú sa vo východnej Európe. 

Na ich zápis sa používa väčšinou cyrilské písmo (cyrilika).

## Delenie
* †stará ruština (stará východoslovančina) - z nej sa vyvinula stará bieloruština a ruština
* (?) †staronovgorodský dialekt (staronovgorodčina) - paralelne k starej ruštine, zaradenie sporné
* †stará bieloruština (západná ruština, ruténčina) - z nej sa (asi) vyvinula bieloruština, ukrajinčina a rusínčina
* ruština
* bieloruština 
* ukrajinčina 
* rusínčina  - niekedy považovaná za nárečie ukrajinčiny

Zmiešaný bielorusko-ukrajinský jazyk/nárečie je západná polesčina; zmiešaný rusko-nórsky jazyk bol †russenorsk.
Žiar nad Hronom (okres)

Okres sa nachádza v regióne Tekov. Do roku 1996 patrili pod okres aj súčasné okresy Žarnovica a Banská Štiavnica.

## Administratívne členenie

### Mestá
Kremnica**[[Žiar nad Hronom]]**

### Obce
Bartošova LehôtkaBzenicaDolná TrnávkaDolná VesDolná ŽdaňaHliník nad HronomHorná VesHorná ŽdaňaHronská DúbravaIhráčJanova LehotaJastrabáKopernicaKosorínKrahuleKremnické BaneKunešovLadomerská VieskaLehôtka pod BrehmiLovčaLovčica-TrubínLúčkyLutilaNevoľnéPitelováPrestavlkyProchotRepišteSklené TepliceSlaskáStará KremničkaTrnavá HoraVyhne

## Osobnosti Žiarskeho okresu
* Adamčíková Oľga, rodená Gontková (Kremnica), slovenská herečka
* Baláž Blažej (Nevoľné), maliar a vysokoškolský pedagóg na Trnavskej univerzite v Trnave
* Baláž Rudolf (Nevoľné), banskobystrický diecézny biskup   
* Balko Ján (Dolná Ždaňa), slovenský spisovateľ a politik 
* Čepčeková Elena (Dolná Ždaňa), slovenská spisovateľka 
* Černaj Emil (Žiar nad Hronom), misionár na Filipínach, v Indonézii, USA a v Austrálii
* Černák Ľudovít Ing. CSc. (Hliník nad Hronom), minister hospodárstva SR (okt. 1998 - okt. 1999), (jún 1992 - mar. 1993) 
* Danková Rozália (Žiar nad Hronom), spoluautorka dokumentárnych kníh o prenasledovaní rehoľných komunít počas komunizmu
* Filus Jozef (Žiar nad Hronom), misionár v Brazílii
* Harach Ľubomír, Doc. Ing. Csc. (Horná Ždaňa), bývalý minister hospodárstva a školstva
* Hurtík Jozef (Žiar nad Hronom), spisovateľ
* Kirkai Ľudovít Ondrej (Žiar nad Hronom), cirkevný historik
* Kliman Andrej (Hliník nad Hronom), kňaz a spisovateľ
* Kmeť Andrej (Bzenica), slovenský archeológ, geológ, mineralóg, paleontológ, historik, botanik a etnograf
* Kolóň Ján (Žiar nad Hronom), diplomovaný profesor z Londýnskej univerzity, riaditeľ katolíckej školy na Sri Lanke a v Pakistane
* Kopčan Vojtech, Dr. Csc. (Horná Ždaňa), historik
* Kušík Michal, Dr. (Horná Ždaňa), slovenský archivár, historik a filológ
* Michalica Peter (Kremnica), slovenský huslista
* Petruš Štefan (Žiar nad Hronom), etnograf a dramatik
* Považan Július (Žiar nad Hronom), nestor slovenského insitného maliarstva
* Pribilinec Jozef (Kopernica), slovenský športovec držiteľ zlatej olympijskej medaily v chôdzi na 20km
* Rakovský Ján (Žiar nad Hronom), riaditeľ gymnázia v Levoči, vysokoškolský pedagóg, člen Slovenskej jazykovednej spoločnosti SAV
* Záhorský Štefan (Žiar nad Hronom), rímskokatolícky kňaz a národný pracovník

## Referencie


## Literatúra
* Kto bol kto v histórii Banskej Bystrice 1255-2000
* 

## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Žiar nad Hronom v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Žiar nad Hronom
Žiar nad Hronom
*
Žarnovica (okres)

Okres vznikol 24. júla 1996. Najväčšie mesto okresu je Nová Baňa.

## Administratívne členenie

### Mestá
Nová Baňa**[[Žarnovica]]**

### Obce
BrehyHodruša-HámreHorné HámreHrabičovHronský BeňadikKľakMalá LehotaOrovnicaOstrý GrúňPíla Rudno nad HronomTekovská BreznicaVeľká LehotaVeľké PoleVoznicaŽupkov

## Osobnosti Žarnovického okresu
* Danková Andrea, (Žarnovica), operná speváčka - soprán
* Drienko Eduard (narodený v Kremnici), učiteľ, viedol v Žarnovici ochotnícke divadlo, písal divadelné hry
* Kmeť Andrej (Bzenica), slovenský botanik, archeológ, národopisec, národný buditeľ, zakladateľ Muzeálnej slovenskej spoločnosti, v rokoch 1849-1851 navštevoval ľudovú školu v Žarnovici
* Gašparík Ján , napísal knihu – Dejiny Žarnovice
* Kovarz Emil (Žarnovica), hudobný skladateľ, dirigent a pedagóg, autor miešaných zborov a komorných skladieb, narodený v Žarnovici, hrob v Lučenci
* Mečiar Vladimír, JUDr. (Ladomerská Vieska), politik, predseda politickej strany HZDS a ĽS-HZDS, v Žarnovici navštevoval strednú všeobecnovzdelávaciu školu
*Vaculík Martin (Žarnovica), plochodrážny jazdec, majster Európy
*Eugen Dodek (Nová Baňa), maliar
*Dávid Tencer (Nová Baňa), kapucín a biskup diecézy Reykjavík na Islande
*Štefan Holý (Nová Baňa) bývalý podpredseda vlády SR pre legislatívu a strategické plánovanie medzi rokmi 2020 a 2023, poslanec v parlamente v roku 2023
*Marek Bakoš (Nová Baňa), futbalový reprezentant

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Žarnovica v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Žarnovica
Žarnovica
*
Juhoslovanské jazyky

**Juhoslovanské jazyky** (jednotné číslo: **juhoslovanský jazyk**) môže byť:
*súhrnné označenie slovanských jazykov používaných v bývalej Juhoslávii, čiže srbochorvátčiny (resp. srbčiny, chorvátčiny, bosniačtiny a čiernohorčiny), slovinčiny a macedónčiny, pozri srbochorvátčina, slovinčina a macedónčina
*starší názov južnoslovanských jazykov, pozri južnoslovanské jazyky

**Juhoslovanský jazyk** môže byť aj starší názov srbochorvátčiny, pozri srbochorvátčina
Veľký Krtíš (okres)

Podľa sčítania v roku 2021 malo slovenskú národnosť 72,7%, maďarskú 21,4%, rómsku 0,5%, českú 0,4% a nezistenú 4,5%.

## Administratívne členenie

### Mestá
Modrý Kameň**[[Veľký Krtíš]]**

### Obce
Balog nad IpľomBátorováBrusníkBušinceČebovceČelovceČeláreČerveňanyDačov LomDolinkaDolná StrehováDolné PlachtinceDolné StrháreĎurkovceGlabušovceHorná StrehováHorné PlachtinceHorné StrháreHrušovChrastinceChrťanyIpeľské PredmostieKamenné KosihyKiarovKleňanyKoláreKosihovceKosihy nad IpľomKováčovceLeseniceĽuboriečkaMalá ČalomijaMalé StracinyMalé ZlievceMalý KrtíšMuľaNeninceNová VesObeckovOlováryOpatovská Nová VesOpavaPravicaPríbelcePôtorSečiankySeľanySennéSklabináSlovenské KľačanySlovenské ĎarmotyStredné PlachtinceSucháňSuché BrezovoŠirákovŠuľaTrebušovceVeľká ČalomijaVeľká Ves nad IpľomVeľké StracinyVeľké ZlievceVeľký LomVieskaVinicaVrbovkaZáhorceZávadaZomborŽelovce  

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Veľký Krtíš v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Veľký Krtíš
Veľký Krtíš
*
Rimavská Sobota (okres)

Podľa sčítania v roku 2021 malo slovenskú národnosť 50,7%, maďarskú 39,5%, rómsku 4,8% a nezistenú 4,3% obyvateľov.

## Administratívne členenie

### Mestá
Hnúšťa**[[Rimavská Sobota]]**Tisovec

### Obce
AbovceBabinecBarcaBelínBlhovceBottovoBudikovanyBátkaCakovČerenčanyČierny PotokČížDolné ZahoranyDražiceDrienčanyDrňaDubnoDubovecDulovoFigaGemerské DechtáreGemerské MichalovceGemerský JablonecGemerčekGortvaHajnáčkaHodejovHodejovecHorné ZahoranyHosticeHostišovceHrachovoHrušovoHubovoHusináChanavaChrámecIvaniceJaniceJesenskéJesticeKalošaKesovceKlenovecKocihaKonrádovceKraskovoKrokavaKružnoKráľKyjaticeLehota nad RimavicouLenartovceLenkaLipovecLukovištiaMartinováNeporadzaNižný SkálnikNová BaštaOrávkaOžďanyPadarovcePavlovcePetrovcePopročPotokRadnovceRakytníkRatkovská LehotaRatkovská SucháRiečkaRimavská BaňaRimavská SečRimavské BrezovoRimavské JanovceRimavské ZalužanyRovnéRuminceSlizkéStará BaštaStránskaStudenáSútorŠimonovceŠirkovceŠpanie PoleŠtrkovecTachtyTeplý VrchTomášovceUzovská PanicaValiceVeľké TeriakovceVeľký BlhVečelkovVieska nad BlhomVlkyňaVyšné ValiceVyšný SkálnikVčelinceZacharovceZádorŽíp

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Rimavská Sobota v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Rimavská Sobota
Rimavská Sobota
*
Revúca (okres)

## Administratívne členenie

### Mestá
Jelšava**[[Revúca (mesto)|Revúca]]**Tornaľa

### Obce
DržkovceGemerGemerská VesGemerské TepliceGemerský SadHrlicaHucínChvalováChyžnéKameňanyLevkuškaLeváreLicinceLubeníkMagnezitovceMokrá LúkaMuránska Dlhá LúkaMuránska HutaMuránska LehotaMuránska ZdychavaMuráňNandražOtročokPloskéPolinaPrihradzanyRatkovské BystréRatkováRašiceRevúcka LehotaRybníkRákošSirkSkerešovoSásaŠiveticeTurčokVišňovéŽiar

## Demografia

### Náboženské zloženie

žiadny|náhľad|Dominantné náboženské vyznanie v obciach okresu Revúca podľa sčítania v roku 1910 a 2011.

### Národnostné zloženie (sčítanie 2021)

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Revúca v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Revúca
Revúca
*
Brezno (okres)

Svojou lesnatosťou (68,7 %) je okres Brezno na tretej priečke na Slovensku (po Gelnici a Poprade). 

## Administratívne členenie

### Mestá
**[[Brezno]]**

### Obce
BacúchBeňušBraväcovoBystráČierny BalogDolná LehotaDrábskoHeľpaHorná LehotaHronecJarabáJasenieLom nad RimavicouMichalováMýto pod ĎumbieromNemeckáOsrbliePodbrezováPohoreláPohronská PolhoraPolomkaPredajnáRáztokaSihlaŠumiacTelgártValaskáVaľkovňaZávadka nad Hronom

## Obyvateľstvo

Podľa sčítania obyvateľov v roku 2011 bolo zloženie obyvateľstva v okrese takéto:

### Národnostné zloženie

### Náboženské zloženie

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Brezno v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Brezno
Brezno
Banská Štiavnica (okres)

## História
V stredoveku sa Hontianska stolica delila na štyri *[[Slúžnovský okres|slúžnovské okresy]]*: z ktorých jeden bol Banskoštiavnický (Processus Schemnicziensis), v ktorom Banská Štiavnica, aj spolu s Banskou Belou mali postavenie municipiálneho mesta.

Banská Štiavnica bola administratívnym okresom od roku 1948, kedy oficiálne vznikol 24. decembra 1948  Banskobystrický kraj aj s 15 okresmi na základe administratívnej reformy, pri ktorej bolo k 31. decembru 1948 zrušené predchádzajúce krajinské zriadenie. Od 1. júla 1960 sa okres stal súčasťou okresu Žiar nad Hronom (a Banská Štiavnica sa stala len jeho súčasťou od roku 1990 územným obvodom, teda s „obvodným úradom“ všeobecnej štátnej správy). Samostatným okresom je Štiavnica opäť od roku 1996.

## Obyvateľstvo
Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2021 tu žilo 15 649 ľudí. Podľa národnostného a náboženského zloženia bolo obyvateľstvo takéto:

### Národnostné zloženie

### Náboženské vyznanie

## Administratívne členenie

### Mestá
Banská Štiavnica

### Obce
Banská BeláBanský StudenecBaďanBelujDekýšIlijaKozelníkMočiarPodhoriePočúvadloPrenčovSvätý Anton Štiavnické BaneVysoká

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Banská Štiavnica v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Banská Štiavnica
Banská Štiavnica
Poltár (okres)

## Administratívne členenie

### Mestá
* **[[Poltár]]**

### Obce
* Breznička
* Cinobaňa
* České Brezovo
* Ďubákovo
* Hradište
* Hrnčiarska Ves
* Hrnčiarske Zalužany
* Kalinovo
* Kokava nad Rimavicou
* Krná
* Mládzovo
* Málinec
* Ozdín
* Rovňany
* Selce
* Sušany
* Šoltýska
* Uhorské
* Utekáč
* Veľká Ves
* Zlatno

## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Poltár v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Poltár
Poltár
*
Lučenec (okres)

Podľa sčítania v roku 2021 malo v okrese slovenskú národnosť 67,2%, maďarskú 23,5%, rómsku 1,9% a nezistenú 6,5% obyvateľov.

## Administratívne členenie

### Mestá
Fiľakovo**[[Lučenec]]**

### Obce
ÁbelováBelinaBiskupiceBoľkovceBudináBulharyBuzitkaČakanovceČamovce DivínDobročFiľakovské KováčeGregorova VieskaHaličHolišaJelšovecKalondaKotmanováLehôtkaLentvoraLipovanyLovinobaňaLupočĽuborečMaškováMikušovceMučínMýtnaNitra nad IpľomNové HonyPanické DravcePincináPlešPodrečanyPolichnoPrahaPršaPílaRadzovceRapovceRatkaRužináStará HaličŠiatorská BukovinkaŠuriceŠávoľŠídTomášovceTočnicaTrebeľovceTrenčTuhárVeľká nad IpľomVeľké DravceVidiná

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Lučenec v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Lučenec
Lučenec
*
Bardejov (okres)

## Geografická charakteristika
Okres leží v severovýchodnej časti Slovenska, v Prešovskom kraji. Na severe hraničí s Poľskom, zo západu na východ postupne s okresmi Stará Ľubovňa, Sabinov, Prešov a Svidník. Územím okresu preteká rieka Topľa, rozprestierajú sa tu pohoria Busov, Čergov a Ondavská vrchovina.

## Demografia

### Národnostné zloženie
Podľa sčítania v roku 2001 bolo národnostné zloženie obyvateľstva nasledovné: 
náhľad|Národnostné zloženie obyvateľstva okresu Bardejov, podľa sčítania v roku 2001.|alt=|žiadny

#### Rusíni a Ukrajinci
Podľa sčítania v roku 2001 tvorí rusínske a ukrajinské obyvateľstvo 4,16 % podiel na obyvateľstve okresu. Najväčší absolútny počet tvorili v meste Bardejov, kde žilo 1 287 obyvateľov (3,87 %) s rusínskou a ukrajinskou národnosťou. Najväčší percentuálny podiel tvorili v obci Ondavka, kde sa k rusínskej a ukrajinskej národnosti prihlásilo 72,97 % jej obyvateľov. Absolútnu väčšinu malo rusínske a ukrajinské obyvateľstvo ešte v obciach Becherov, Chmeľová, Regetovka a Vyšný Tvarožec. Relatívnu väčšinu tvorili v obci Šarišské Čierne. Významnú menšinu (nad 20 %) tvorilo rusínske a ukrajinské obyvateľstvo v obciach: Vyšná Polianka, Mikulášová, Jedlinka, Andrejová a Nižná Polianka.náhľad|Podiel obyvateľov rusínskej a ukrajinskej národnosti v obciach okresu Bardejov, podľa sčítania v roku 2001.|alt=|žiadny

### Náboženské zloženie
Podľa sčítania v roku 2001 bolo náboženské zloženie obyvateľstva nasledovné: 
žiadny|náhľad|Náboženské zloženie obyvateľstva okresu Bardejov podľa sčítania v roku 2001.

## Hospodárstvo okresu
* Cesty I. triedy: 43,670 km
* Cesty II. triedy: 33,077 km
* Cesty III. triedy: 268,832 km

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Bardejov v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Bardejov
Bardejov
*
Humenné (okres)

## Hospodárstvo okresu
* Cesty I. triedy   20,099 km
* Cesty II. triedy  49,205 km
* Cesty III. triedy 147,032 km
## Okres
Okres sa rozprestiera na východe Prešovského kraja.
Združuje 61 obcí. Jeho prirodzeným centrom je druhé najväčšie mesto Zemplína, Humenné.
## Mesto Humenné
Mesto sa rozprestiera na brehoch rieky Laborec. Mesto Humenné má v súčasnosti (2025) necelých 30 tisíc obyvateľov. V roku 2001 bolo odovzdané renovované námestie s pešou zónou.

## História Humenné
Prvá písomná správa o meste je z roku 1317 a celá jeho história je úzko spojená s rodinou Drugethovcov. Drugethovci okolo roku 1610 na mieste pôvodného kamenného hradu vybudovali renesančný kaštieľ. V období rekatolizácie v roku 1613 bolo založené jezuitské kolégium ako prvá stredná škola v histórii mesta. V roku 1684 vymrel rod Drugetovcov a v Humennom sa objavili noví zemepáni, grófske rody Csákyovcov a Wandernátovcov.
## Pamiatky Humenné
Renesančný kaštieľ je najvýznamnejšou kultúrno-historickou pamiatkou mesta, aj dnes charakterizuje mesto a slúži muzeálnym a kultúrnym účelom. V časti kaštieľa je umiestnená expozícia vlastivedného múzea.
Ľudovú architektúru východokarpatskej oblasti približuje návštevníkom skanzen umiestnený takmer v centre mesta. Častým turistickým cieľom v Humenskom okrese sú zrúcaniny gotických hradov Brekov a Jasenov, ktoré boli postavené v 13. storočí.

## Obyvateľstvo

Podľa sčítania obyvateľov v roku 2011 bolo zloženie obyvateľstva v okrese takéto:

### Národnostné zloženie

### Náboženské zloženie

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Humenné v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Humenné
Humenné
*
Medzilaborce (okres)

V okrese Medzilaborce je pochovaných 17 863 vojakov, ktorí zahynuli na začiatku prvej svetovej vojny, v období od septembra 1914 až do mája 1915.

## História okresu
Podľa oficiálneho sčítania obyvateľstva z roku 1930 vo vtedajšom okrese Medzilaborce žilo 19 158 obyvateľov, z toho 14 944 bolo rusínskej národnosti.

## Hospodárstvo okresu
* Cesty I. triedy0 km
* Cesty II. triedy81,574 km
* Cesty III. triedy47,870 km

## Obyvateľstvo

Podľa sčítania obyvateľov v roku 2011 bolo zloženie obyvateľstva v okrese takéto:

### Národnostné zloženie

### Náboženské zloženie

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Medzilaborce v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Medzilaborce
Medzilaborce
*
Prešov (okres)

## Demografia

### Národnostné zloženie

Podľa sčítania obyvateľov v roku 2011 bolo národnostné zloženie obyvateľstva v okrese takéto:

### Náboženské zloženie
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

žiadny|náhľad|Dominantné náboženstvá v obciach Prešovského okresu podľa sčítania v roku 1910 a 2001.

## Hospodárstvo okresu
* Diaľnice 
* Cesty I. triedy   
* Cesty II. triedy  
* Cesty III. triedy 

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* [ Okres Prešov v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

*
Prešov
Prešov
Gelnica (okres)

## Administratívne členenie

### Mestá
**[[Gelnica]]**

### Obce
HelcmanovceHenclováHrišovceJaklovceKluknavaKojšovMargecanyMníšek nad HnilcomNálepkovoPrakovceRichnavaSmolnícka HutaSmolníkStará VodaŠvedlárÚhornáVeľký FolkmarZávadkaŽakarovce

## Demografia

### Národnostné zloženie

### Náboženské zloženie

## Pozoruhodné údaje o obciach
* Najstaršia: Margecany - rok 1235;
* Najmladšia: Smolnícka Huta a Stará Voda - rok 1828
* Najvyššie položená: Závadka - 827 m n. m.
* Najnižšie položená: Jaklovce a Margecany - 340 m n. m.
* Najmenší kataster: Stará Voda - 328 ha;
* Najväčší kataster: Švedlár - 8449 ha;

## Geografická charakteristika
Okres Gelnica – tzv. Hnilecká dolina sa nachádza v severozápadnej časti Košického samosprávneho kraja. Susedí s okresmi Rožňava, Spišská Nová Ves, Košice-okolie a Prešov. Charakter krajiny je členitý podhorský a horský. Z geomorfologického hľadiska územie patrí do oblastí Slovenské rudohorie, celku Volovské vrchy, podcelkov Hnilecké vrchy, Volovec, Zlatý stôl, Pipitka a Kojšovská hoľa. V malej časti územie patrí do celku Čierna hora, podcelkov Roháčka a Bujanovské vrchy, ktoré sa tiahnú po ľavom brehu Hornádu. 

Oblasť je tvorená kryštalickými horninami, ktoré sú bohaté na nerastné suroviny. Reliéf územia sa utváral po alpínskom vrásnení po spodnej kriede a pred staršími treťohorami. Miestami tvoria obal prvohôr hrubé súvrstvia svetlosivých vápencov a dolomitov vystupujúce na povrch, ktoré zvyšujú tvárnosť horstva. Sú v nich úzke, hlboko vrezané kaňonovité riečne doliny tvaru V, strmé bralnaté svahy i skalné útvary. Rudné ložiská sa využívali už v stredoveku, zaujímavé stopy po dávnom baníctve možno nájsť dodnes v podobe opustených šácht, háld alebo prepadlísk.

Územie patrí do povodia Hornádu, ale odvodňuje ho predovšetkým Hnilec (rieka) (52,5 km v okrese), ktorý sa pri Margecanoch vlieva do Hornádu. Významnejšími prítokmi Hnilca sú Smolník, Stará Voda, Kojšovský potok. Nadregionálny význam má priehrada Ružín, ležiaca vo východnej časti Hnileckej doliny, s prítokmi Hornád a Hnilec (rieka). Menšie umelé nádrže sa nachádzajú v katastroch obcí Jaklovce, Smolník a Gelnica.

Okres je najlesnatejším okresom v rámci SR s viac ako 74% lesnatosťou (436 km2). Nachádzajú sa tu lesné porasty v kategóriách hospodárskych a ochranných. V lesoch sú hlavnými hospodárskymi drevinami smrek obyčajný, jedľa biela a buk lesný. V severovýchodnej časti je hospodárskou drevinou aj borovica lesná, poddruh spišská. Zaujímavosťou je výskyt borovice horskej – kosodreviny a taktiež borovice limby.

## Hospodárstvo okresu
* Cesty I. triedy 0 km
* Cesty II. triedy 89,940 km
* Cesty III. triedy 41,537 km

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Gelnica v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Gelnica
Gelnica
*
Košice-okolie (okres)

Sídlom okresu sú Košice, hoci geograficky nie sú súčasťou okresu a okres toto mesto obklopuje zo všetkých strán. Najväčším mestom okresu je Moldava nad Bodvou.

## Administratívne členenie

### Mestá
**[[Medzev]]****[[Moldava nad Bodvou]]**

### Obce
BačkovíkBaškaBelžaBeniakovceBidovceBlažiceBočiarBohdanovceBoliarovBudimírBukovecBuneticeBuzicaCesticeČakanovceČaňaČečejovceČižaticeDebraďDrienovecDružstevná pri HornádeĎurďošíkĎurkovDvorníky-VčeláreGečaGyňovHačavaHájHaniskaHerľanyHodkovceHosťovceHrašovíkHýľovChorvátyChrastnéJaníkJasovKalšaKecerovceKecerovský LipovecKechnecKokšov-BakšaKomárovceKostoľany nad HornádomKošická BeláKošická PoliankaKošické OľšanyKošický KlečenovKráľovceKysakMalá IdaMalá LodinaMilhosťMokranceMudrovceNižná HutkaNižná KamenicaNižná MyšľaNižný ČajNižný KlátovNižný LánecNová PolhoraNováčanyNový SalašObišovceOlšovanyOpátkaOpináPaňovcePederPerín-ChymPloskéPopročRákošRankovceRešicaRozhanovceRudníkRuskovSady nad TorysouSeňaSkárošSlančíkSlanecSlanská HutaSlanské Nové MestoSokoľSokoľanySvinicaŠemšaŠtósTrebejovTrsťanyTrstené pri HornádeTurňa nad BodvouTurnianska Nová VesVajkovceValalikyVeľká IdaVeľká LodinaVtáčkovceVyšná HutkaVyšná KamenicaVyšná MyšľaVyšný ČajVyšný KlátovVyšný MedzevZádielZlatá IdkaŽarnovŽdaňa

## Hospodárstvo okresu
* Cesty I. triedy   65,017 km
* Cesty II. triedy  105,519 km
* Cesty III. triedy 401,050 km

## Obyvateľstvo

Podľa sčítania obyvateľov v roku 2011 bolo zloženie obyvateľstva v okrese takéto:

### Národnostné zloženie

### Náboženské zloženie

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Košice-okolie v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Košice-okolie
Košice-okolie
Michalovce (okres)

## Poloha
Okres Michalovce zaberá územie ohraničené na severe  Vihorlatskými vrchmi, na juhu jeho prirodzenú hranicu tvorí rieka Latorica. Okres hraničí na východe s novovytvoreným okresom Sobrance a z časti s Ukrajinou, západnými susedmi sú okresy Trebišov a Vranov, na severe susedí s okresom Humenné.

## Demografia

### Národnostné zloženie

### Náboženské zloženie

žiadny|náhľad|Dominantné náboženstvá v obciach okresu Michalovce podľa sčítania v roku 1910 a 2001.

## Hospodárstvo okresu
* Cesty I. triedy   48,874 km
* Cesty II. triedy  144,942 km
* Cesty III. triedy 222,825 km
*železné rudy

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Michalovce v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Michalovce
Michalovce
Rožňava (okres)

## Demografia

### Etnické a jazykové zloženie

žiadny|náhľad|'''Národnosti:'''

### Náboženské zloženie

žiadny|náhľad|Dominantné náboženské vyznania v obciach okresu Rožňava podľa sčítania v roku 1910 a 2011.

## Dopravná infraštruktúra
* Cesty I. triedy: 98,065 km
* Cesty II. triedy: 90,122 km
* Cesty III. triedy: 136,375 km

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Rožňava v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Rožňava
Rožňava
*
Sobrance (okres)

Nachádza sa na juhovýchodnom Slovensku v regióne Užsko.

## Geografická charakteristika
Juhozápadná, úrodná časť okresu spadajúca do Východoslovenskej nížine je prekrásnym zlatožltým rovinatým obilným morom zúrodnenej krajiny s očarujúcou ornitologickou rezerváciou sťahovavého vtáctva (Národná prírodná rezervácia Senianske rybníky), ktorého výskyt na území svedčí o zdravom a ekologicky nenarušenom regióne tu hraničiacom s okresom Michalovce. Severnú časť územia obopínajú svojim horstvom Západné Karpaty, Vihorlatské vrchy s vyhliadkovým Sninským kameňom ( 1005 m n. m. ) s krásnym výhľadom do hraničiacich okresov Humenné a Snina na okresné mesto Sobrance, ale aj na perlu Vihorlatu Morské oko - prírodné horské jazero s priezračnou vodou, ktoré je domovom raka riečneho. Pod ním ležiace malebné obce Remetské Hámre, Vyšné Remety a dedinka Vyšná Rybnica s krásnou vodnou nádržou a pstruhovým hospodárstvom tvoria krásnu panorámu oblasti. Východnú časť tvorí hranica s Ukrajinou o celkovej dĺžke 35,7 km.

## Životné prostredie
Okres Sobrance, aj keď nepatrí svojou rozlohou k veľkým okresom, má na svojím území bohatú sieť chránených území rôznych kategórií. Štátnu správu v chránených územiach vykonáva Okresný úrad Sobrance, odbor životného prostredia - úsek štátnej správy ochrany prírody a krajiny a Krajský úrad Košice, odbor životného prostredia. Odbornú správu vykonáva Slovenská agentúra životného prostredia, Centrum ochrany prírody a krajiny Banská Bystrica, stredisko Košice a Správa Chránenej krajinnej oblasti Vihorlat. Táto organizácia zároveň spracováva návrhy na vyhlásenie nových chránených území.

V súčasnom období je v okrese Sobrance vyhlásených 12 chránených území a je vypracovaný a podaný ďalší návrh na vyhlásenie nového chráneného územia.

* Chránená krajinná oblasť Vihorlat
** Národná prírodná rezervácia Morské oko
** Prírodná rezervácia Jedlinka
** Prírodná rezervácia Lysák
** Prírodná pamiatka Malé Morské oko
* Národná prírodná rezervácia Senianske rybníky (Senné rybníky)

## Hospodárstvo okresu
* Cesty I. triedy 21,402 km
* Cesty II. triedy 29,493 km
* Cesty III. triedy 128,966 km

## Obyvateľstvo

Podľa sčítania obyvateľov v roku 2011 bolo zloženie obyvateľstva v okrese takéto:

### Národnostné zloženie

### Náboženské zloženie

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Sobrance v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Sobrance
Sobrance
Spišská Nová Ves (okres)

## Spádové územie okresu
**Mestá:**Spišská Nová Ves, Spišské Vlachy a Krompachy.

**Obce:**Arnutovce, Betlanovce, Bystrany, Chrasť nad Hornádom, Danišovce, Harichovce, Hincovce, Hnilčík, Hnilec, Hrabušice, Iliašovce, Jamník, Kaľava, Kolinovce, Letanovce, Lieskovany, Markušovce, Matejovce nad Hornádom, Mlynky, Olcnava, Oľšavka, Odorín, Poráč, Rudňany, Smižany, Slatvina, Slovinky, Spišské Tomášovce, Spišský Hrušov, Teplička, Vítkovce, Vojkovce, Žehra  

Susedné okresy:
Levoča, Gelnica, Rožňava, Poprad, Prešov

## Hospodárstvo okresu
* Cesty I. triedy   0 km
* Cesty II. triedy  91,439 km
* Cesty III. triedy 120,842 km

## Historické pamiatky okresu
Spišský hrad, Rímskokatolícky kostol Ducha Svätého v Žehre, Rímskokatolícky kostol Nanebovzatia Panny Márie Spišská Nová Ves, kaštieľ, hrad a letohrádok Dardanely v Markušovciach, pamiatkové zóny Spišská Nová Ves, Markušovce, Spišské Vlachy.

## Obyvateľstvo

Podľa sčítania obyvateľov v roku 2011 bolo zloženie obyvateľstva v okrese takéto:

### Národnostné zloženie

### Náboženské zloženie

## Zoznam obcí okresu Spišská Nová Ves

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Spišská Nová Ves v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Spišská Nová Ves
Spišská Nová Ves
*
Aténske vojvodstvo

náhľad|Mapa aténskeho vojvodstva
**Aténske vojvodstvo** (12041456) bol jeden z križiackych štátov, ktorý vznikol po dočasnom zániku Byzantskej ríše (1204).

Nachádzal sa na polostrove Atika a čiastočne v Macedónii. Prví vládcovia boli z rodu De la Roche. 

Štát bol najprv vazalom Solúnskeho kráľovstva, od 1224 vazalom Epirského despotátu. Roku 1456 ho dobyli osmanskí Turci.

Kategória:Byzantská ríša
Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Križiaci (dejiny)
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté štáty
Achájske kniežatstvo

thumb|Erb Achájskeho kniežatstva
**Achájske kniežatstvo** (1205 - 1432) bol jeden zo štátov, ktoré vznikli po dočasnom zániku Byzantskej ríše (1204). Bol to križiacky štát.

Nachádzal sa vo vnútrozemí Peloponézu a v niektorých jeho prístavoch. Štát bol najprv do roku 1224 vazalom Solúnskeho kráľovstva, potom dominantným štátom v Grécku, roku 1262 vo veľkej časti jeho územia vznikol byzantský Despotát Morea (byzantské územie, vládli v ňom synovia byzantských cisárov). Od roku 1278 bolo Achájske kniežatstvo pod vládou talianskych šľachticov (spočiatku kráľov Neapolu).

Roku 1432 ho dobyl byzantský Despotát Morea.

Kategória:Byzantská ríša
Kategória:Križiaci (dejiny)
Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Križiacke štáty
Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté monarchie
Epirský despotát

thumb|Približné hranice nástupníckych štátov po dočasnom rozpade Byzantskej ríše v roku 1204:

**Epirský despotát** alebo **Epirské kniežatstvo** (gréc. *Δεσποτάτο της Ηπείρου*) (1204 – 1337/1359) bol jeden zo štátov, ktoré vznikli po dočasnom zániku Byzantskej ríše  v roku 1204 po štvrtej križiackej výprave.

Bol to jeden zo štátov, ktoré sa považovali za legitímnych nástupcov Byzantskej ríše. Despotát sa nachádzal v dnešnom severozápadnom Grécku (Epirus). Označenie *despotát* je nepresné, pretože prví vládcovia neboli nositeľmi byzantského titulu despota.

Prvým vládcom bol Michael I. Komnenos Dukas, ktorý vládol v rokoch 1204 – 1215. Bol bratrancom byzantských cisárov Izáka II. Angela a Alexia III. Angela a pred pádom Konštantinopolu bol guvernérom themy v Milase. Jeho nástupcom sa stal Theodoros Komnenos Dukas (1215 – 1230) a neskôr Michaelov nemanželský syn Michael II. Komnenos Dukas (1215 – 1230).

## Dobytie Solúnskeho kráľovstva
Roku 1224 dobyl Solúnske kráľovstvo (a vládca prijal titul caesar do roku 1242). Roku 1337 bol pričlenený k medzitým obnovenej Byzantskej ríši.

## Vládcovia Epirského despotátu
### [[Dukovci]]
* Michal I. Komnénos Doukas (1204 – 1215)
* Teodor Komnénos Doukas (1215 – 1230)
* Michal II. Komnénos Doukas (1230 – 1271)

### [[Orsiniovci]]
* Mikuláš Orsini (1318 – 1323)
* Ján II. Orsini (1323 – 1335)
* Nikefor II. Orsini (1335 – 1337) a (1356 – 1359)

### [[Nemanjićovci]]
* Simeon Uroš Nemanjić (Siniša) (1359 – 1366) cár Srbov a Grékov
* Tomáš II. Preljubović (1366 – 1384)
* Maria Angelina Dukaina Palaiologina (1384 – 1385)

## Zdroje
* Epiros. In: 
* EPIROS, DESPOTATE OF. In: 
* 

Kategória:Byzantská ríša
Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Zaniknuté štáty
Nikajské cisárstvo

thumb|Približné hranice nástupníckych štátov po dočasnom rozpade Byzantskej ríše v roku 1204:
**Nikajské cisárstvo** (iné názvy: **Nikájske cisárstvo, Níkajské cisárstvo, Níkájske cisárstvo; Nicejské cisárstvo; Nikejské cisárstvo**; 1204 – 1261) bol jeden zo štátov, ktoré vznikli po dočasnom zániku Byzantskej ríše (1204). Bol to jeden zo štátov, ktoré sa považovali za nástupcu Byzantskej ríše. Názov je odvodený od dôležitého mesta Nikaia (Níkáia, Nicaea).

Nachádzal sa v severozápadnej (neskôr celej západnej) Malej Ázii. Vládcovia boli z rodu Laskaris, ktorý predtým vládol aj v Byzantskej ríši. Prvý vládca bol zaťom bývalého byzantského cisára Alexia III. Angela. 

Vrchol moci dosiahlo za Jána III. Vatatza (1222 – 1254). Roku 1246 dobylo Solún. 

Roku 1261 vládca Nikajského cisárstva dobyl Carihrad (Latinské cisárstvo) a obnovil tak Byzantskú ríšu (pozri Neskorobyzantské obdobie).

## Zdroj
* 

Kategória:Byzantská ríša
Kategória:Dejiny Turecka
Kategória:Zaniknuté štáty Ázie
Kategória:Nikajské cisárstvo
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté štáty na Balkánskom polostrove
Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Zaniknuté monarchie
Solúnske kráľovstvo

**Solúnske kráľovstvo** (12041224) bol jeden z križiackych štátov, ktorý vznikol po dočasnom zániku Byzantskej ríše v dôsledku štvrtej križiackej výpravy (1204). 

Nachádzal sa v Thrákii a Macedónii. Vládcami boli Bonifác Montferratský a po ňom Demetrius Montferratský. 

O vzniku pozri Byzantská ríša. Roku 1224 ho dobyl Epirský despotát.

Kategória:Byzantská ríša
Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Križiaci (dejiny)
Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Križiacke štáty
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté kráľovstvá
Kategória:Zaniknuté štáty na Balkánskom polostrove
Latinské cisárstvo

thumb|Približné hranice nástupníckych štátov po dočasnom rozpade Byzantskej ríše v roku 1204:
**Latinské cisárstvo** (1204 – 1261) bol jeden zo štátov, ktoré vznikli po dočasnom zániku Byzantskej ríše (1204). Jeho hlavným mestom bol samotný Carihrad. Považoval sa za pokračovateľa byzantských cisárov (pokiaľ ide o titul a hlavné mesto, nie pokiaľ ide o dynastické vzťahy – pozri Nikajské cisárstvo, Epirský despotát, Trapezuntské cisárstvo).

Jeho územie pokrývalo od roku 1205 de facto len 5/8 Carihradu + okolie Carihradu. Prvým vládcom bol Balduin Flámsky a po ňom spočiatku jeho rodinní príslušníci. Cisárstvo sústavne bojovalo proti Bulharom a Nikajskému cisárstvu.

## Vznik
Pôvodná dohoda hneď potom, čo križiaci a Benátčania dobyli Carihrad, vyzerala tak, že sa Byzantská ríša začiatkom roku 1204 rozdelila nasledovne:
* Latinské cisárstvo : štvrtina ríše – Trácia a egejské ostrovy Lesbos, Samos, Chios a Tenos
* Benátkam pripadla: polovica zo zvyšku ríše;
* križiackym rytierom pripadla ako léno: druhá polovica zo zvyšku ríše

Potom čo cisársku korunu odmietol benátsky dóža, stal sa cisárom Latinského cisárstva (oficiálne nazývaného „cisárstvo Romania“) gróf Balduin Flámsky. Keďže územie Latinského cisárstva mimo Carihradu bolo treba ešte fyzicky dobyť a každá pomoc bola potrebná, dostal Balduinov protikandidát na trón križiak Bonifác Montferratský (ktorý už mal pridelenú veľkú časť Macedónie) roku 1204 od Balduina do léna aj Thrákiu so Solúnom. Vzniklo tak susedné Solúnske kráľovstvo. Aj Benátky si vydobyli nejaké územia. Nakoniec sa teda územie Latinského cisárstva zredukovalo na hore uvedené územia v a pri Carihrade.

## Zánik
Roku 1261 ho dobyl cisár Nikajského cisárstva, čím bola obnovená Byzantská ríša – pozri Neskorobyzantské obdobie.

## Zdroj
* Latinské císařství. In: 

## Iné projekty

Kategória:Byzantská ríša
Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Križiaci (dejiny)
Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté štáty Ázie
Kategória:Križiacke štáty
Kategória:Zaniknuté monarchie
Kategória:Zaniknuté štáty na Balkánskom polostrove
Trapezuntské cisárstvo

**Trapezuntské cisárstvo** bol stredoveký štátny útvar existujúci v rokoch 12041461 na pobreží Čierneho morav Malej Ázii a na Kryme. Cisárstvo vzniklo po štvrtej križiackej výprave ako jeden z gréckych pravoslávnych štátov, ktoré sa považovali za nástupcov dočasne zaniknutej Byzantskej ríše.

Cisárstvo predstavovalo snahu o návrat staršej dynastie Komnénovcov na trón. Názov štátu sa odvodzuje od hlavného mesta Trapezunt (dnes turecký Trabzon v Malej Ázii). Krajina susedila s moslimskými tureckými štátmi v Malej Ázii a neustále jej hrozilo nebezpečenstvo zániku. Jej tradičnými spojencami bolo Gruzínsko a (po tom, čo sa v roku 1214 sa trapezuntskí cisári prestali uchádzať o konštantínopolský trón) aj obnovená Byzantská ríša. V období rokov 12141243 bol štát vazalom Seldžukov, v rokoch 12431402 uznával nadvládu Mongolov. V roku 1456 zase vplyv nad krajinou získali Osmani. Štát zanikol v roku 1461, keď ho dobyl osmanský sultán Mehmed II.

## Poznámky

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 
* 

Kategória:Byzantská ríša
Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Zaniknuté monarchie
Kategória:Dejiny Turecka
Kategória:Dejiny Ukrajiny
Kategória:Dejiny Ruska
Kategória:Dejiny Gruzínska