Svatopluk Čech

náhľad|Portrét Svatopluka Čecha
náhľad|Čechov pohrebný sprievod na Václavskom námestí v Prahe
[náhľad|Ukladanie pozostatkov Svatopluka Čecha na [Vyšehradský cintorín|Vyšehradskom cintoríne]]
náhľad|Náhrobok Svatopluka Čecha na Vyšehrade

**Svatopluk Čech** (* 21. február 1846, Ostředek† 23. február 1908, Praha-Holešovice) bol český básnik, prozaik, novinár a cestovateľ, ktorý sa preslávil fantastickými príbehmi pána Broučka.

## Život
Narodil sa v Ostředku u Benešova. Jeho otec Janko Matuška Čech (1817, Peruc1877, Slupka, Bukovina) bol panský hospodársky správca a český vlastenec. Jeho brat Miloš Čech bol kňaz a administrátor starokatolíckeho biskupstva. V rokoch 18481849 v čase konania kroměřížského snemu pôsobil v Kroměříži ako novinár. Povolanie a vlastenectvo otca boli dôvodom častého sťahovania v dobe básnikovej mladosti. Detstvo prežil Benešovsku v Ostředku, Jezeře, Střížkove a Postupiciach a v Litni na Berounsku. V Prahe vyštudoval piaristické gymnázium a neskôr práva. Prispieval do almanachu *[[Ruch]]* a časopisu *Kvety*, od roku 1871 bol redaktorom *[[Světozor|Světozoru]]*. V rokoch 1873-1876 pôsobil ako redaktor *[[Lumír (časopis)|Lumír]]*, krátko pôsobil aj v *[[Národní listy|Národných listoch]]*. V roku 1873 bol členom advokátskej kancelárie so slonom, toho istého roku však prax zanechal a venoval sa jej až v rokoch 18761879, kedy bol členom advokátskej kancelárie v Prahe. Riadnym členom Českej akadémie vied a umení zvolený dňa 3. júla 1890, svojho členstva sa vzdal v roku 1895.

Veľa cestoval, navštívil Kaukaz, Chorvátsko, Dánsko, Poľsko, Taliansko a Paríž. V rokoch 1895 až 1903 žil v Obříství u Mělníka. Koniec života trávil v Prahe na Letnej, v Holešoviciach a v Tróji. Pochovaný bol s veľkou slávou na Vyšehrade. Na hrobe (podľa návrhu architekta Antonína Wiehla) bola inštalovaná portrétna socha v životnej veľkosti, dielo Jakuba Obrovského.

## Dielo
Jeho dielo je žánrovo veľmi bohaté. Písal predovšetkým eposy s mnohými prirovnaniami a opisy, ktorými je prerušovaná dej, ale aj sociálnu, politickú a alegorickú lyriku, satiry, poviedky a romány. Svojimi *Výletmi pana Broučka* sa stal jedným z priekopníkov science fiction v českej literatúre. Napísal tiež veľké množstvo humoristických poviedok, čŕt a fejtónov, ku ktorým čerpal často námety z advokátskeho prostredia. Mnohokrát bol kritizovaný za frázovitosť. Uznával, že jeho poézia môže pôsobiť frázovite, ale on sa hlásil k trvalým hodnotám, ktoré si v sebe niesol celý život (napr. láska k vlasti, túžba po sociálnej spravodlivosti atp.).

* *Husita na Baltu* (1868 v almanachu *Ruch*), historický epos, ktorý porovnáva dobu husitských vojen s búrkou v ľudských vzťahoch
* *Oběti pověry* (1871), o čarodejníctve a prenasledovaní jeho v krajinách kresťanských, príspevok k dejinám ľudského bludu
* *Adamité* (1873 v časopise *[[Lumír (časopis)|Lumír]]*), epos s námetom zničenia radikálnej husitskej sekty adamitov Jánom Žižkom
* *Básně* (1874), básnická zbierka, v ktorej autor zhrnul všetky svoje významnejšie rané práce (okrem iného obsahuje aj prvé knižné vydanie *Adamitů*)
* *Čerkes* (1875 v časopise *Lumír*), epos s námetom z Kaukazu
* *Upomínky z východu* (*[[Národní listy]]* 1875-1876, knižne 1885), poviedky
* *Jestřáb kontra Hrdlička* (1876 v časopise *Lumír*), poviedka o právnickom spore medzi peňazí chtivým úžerníkom Jestřábom a miernym a starostlivým Hrdličkom, ktorý nie je schopný splácať svoj dlh
* *Evropa* (1878 v časopise *Lumír*), alegorický epos o lodi Európa, ktorá vezie politických väzňov do vyhnanstva, pričom ich vzájomné nezhody spôsobia katastrofu
* *Povídky, arabesky a humoresky* (1878), tu okrem iného aj prvé knižné vydanie poviedky *Jestřáb kontra Hrdlička*
* *Povídky, arabesky a humoresky II.* (1879)
* *Žižka* (1879), rapsódia, v ktorej autor predstavuje Žižku ako vojvodca, ktorý bol odhodlaný postaviť sa proti Pražanom
* *Kandidát nesmrtelnosti* (1879 v časopise *[[Květy (časopis)|Květy]]*, knižne 1884), humoristický román
* *Ve stínu lípy* (1879 v časopise *[[Květy (časopis)|Květy]]*), idylický epos založený na spomienkach autora na detstvo prežité v Litni, vlastne cyklus malých poviedok veršom, ktoré si rozprávajú susedia pri spoločnom posedení
* *Povídky, arabesky a humoresky III.* (1880)
* *Nová sbírka veršovaných prací* (1880), tu okrem iného prvé knižné vydanie eposov *Čerkes*, * Evropa* a *Ve stínu lípy*
* *Václav z Michalovic* (1882), epos z pobelohorskej doby inšpirovaný Mickiewiczovým *Konrádom Wallenrodom*
* *Petrklíče* (1883), veršovaná báchorka
* *Povídky, arabesky a humoresky IV.* (1883)
* *Lešetínský kovář* (1883 zhabaný, druhýkrát vydané roku 1892 v USA), epos, v ktorom vedie český kováč spor s nemeckým podnikateľom, ktorý sa usiluje o jeho kováčňu
* *Několik drobných povídek* (1884)
* *Kresby z cest* (1884)
* *Slávie* (1884), alegorický epos napísaný v duchu utopického panslavizmu, v ktorom zástupcovia slovanských národov spoločne úspešne odolávajú vzbure lodníkov na lodi Slávie
* *Hanuman* (1884), satirický epos zosmiešňujúci súdobý český život aj politický režim v Rakúsko-Uhorsku (opičí kráľ sa márne snaží poeurópčiť svoju ríšu) Dostupné online
* *Několik obrázků moravských* (1884)
* *Dagmar* (1885), epos inšpirovaný básnikovým pobytom v Dánsku, ktorého hrdinkou je dcéra Přemysla Otakara I. Markéta vydatá za dánskeho kráľa Valdemara II., ktorú autor líči ako ideál ženy
* *Ikaros* (1885 v časopise *[[Květy (časopis)|Květy]]*, knižne 1908), sociálny román
* *Pravda a drobné básně* (1886)
* *Humoresky, satiry a drobné črty* (1887)
* *Různé črty žertovné i vážné* (1887)
* *Jitřní písně* (1887), zbierka básní, politická lyrika, v ktorej autor vyjadruje svoju nádej v lepšiu budúcnosť českého národa, ktorá bude podľa neho dosiahnutá duchovnými zbraňami a usilovnou prácou
* *Nové písně* (1888), zbierka básní, politická lyrika, v ktorej autor okrem iného prekladá svoje úvahy o vlastnom živote a básnickej tvorbe a svoju vieru v budúcnosť slovanských národov
* *Několik povídek a různých črt* (1888)
* *Pravý výlet pana Broučka do Měsíce* (1888), satirická poviedka s fantastickým námetom, ktorej hrdinom je pán domáci Brouček, ktorý sa (zrejme ale vo sne) dostane na Mesiac, kde sa stretne s éterickými Mesiačanmi. Je tu však zosmiešňované nielen meštiactvo pána Broučka, ale aj prázdne intelektuálstvo a neplodné estétstvo reprezentované Miesiačanmi, ktorí nie sú schopní pochopiť reálny život
* *Nový epochální výlet pana Broučka, tentokráte do XV. století* (1888), druhá satirická fantastická poviedka s hlavným hrdinom pánom Broučkom, ktorý sa tentoraz dostane (opäť zrejme vo sne) do Prahy deň pred bitkou na Vítkove. Zaujíma ho však len vlastný prospech, a podľa toho, ako sa mu to hodí, sa vydáva tu za husitu, tú za katolíka. V závere príbehu Jan Žižka súdi, že nie je možné, aby sme mali takých potomkov
* *Kratochvílná historie o ptáku Velikánu Velikánoviči* (1888), satirická báseň parodujúca súdobý spor o Rukopisy
* *Vácklav Živsa* (1889-1891 v časopise *[[Květy (časopis)|Květy]]*, knižne 1901), báseň
* *Pestré cesty po Čechách: společnou prací Matěje Broučka a společníků* (1891), voľný rad novelistický-časopiseckých obrazov s memoárovými básňami a epizódami
* *Matěj Brouček na výstavě* (1892), druhá časť * Pestrých cest po Čechách*, poviedka zosmiešňujúce podliezavosť meštiakov voči šľachte a ich prezieravý postoj k ľudu pred cudzincami
* *Druhý květ* (1893 v časopise *[[Květy (časopis)|Květy]]*, knižne 1899), autobiografická próza, v ktorej autor opisuje svoju mladosť a štúdium na gymnáziu
* *Sníh* (1894 v časopise *Květy*, knižne 1900), báseň
* *Zpěvník Jana Buriana* (1894), báseň riešiaca pomer českého sedliaka k odrodilej šľachte
* *Rozličná próza* (1895)
* *Písně otroka* (1895), alegorická lyrika pomocou ktorej chcel autor povzbudiť národ v boji za jeho práva, pretože mal pocit, že sa národ cíti ponížený
* *Modlity k Neznámému* (1896), básne obsahujúce filozofické a náboženské úvahy
* *O čarovném pavouku* (1896), báseň pre mládež
* *Šotek* (1899), veršovaná báchorka
* *Sekáči* (1904), báseň
* *Roháč na Sioně a jiné zlomky* (1909), posmrtné vydanie autorových nedokončených prác
* *Poslední verše* (1910), vydané posmrtne, obsahuje okrem iného básne *Do světa širého* a *Step*
* *Cestovní poznámky* (1910), vydané posmrtne
* *Poslední kniha povídek a črt* (1918), vydané posmrtne

## Menom, srdcom rovnako Čech - básnikova pamiatka a tradícia
Svatopluk Čech bol pre svoju tvorbu od 80. rokov 19. storočia veľmi obľúbenou a rešpektovanou osobnosťou českej spoločnosti. Vlastenecké zameranie a pátos Čechovej tvorby korešpondovalo s jeho heslom, ktoré sa stalo aj jeho symbolickým označením na verejnosti *Jménem, srdcem stejně Čech*. Medzi vlastenecky naladenými Čechmi mali obrovský ohlas jeho *Písně otroka*. Veľmi populárna a čítaná bola jeho báseň *Ve stínu lípy*. Úcta k nemu sa prejavovala už za jeho života a najmä po smrti v množstve pomníkov, sôch a označovaní ulíc, námestí a škôl v jeho mene.

### Praha
Už 3 mesiace po jeho smrti 6. júna 1908 bol pomenovaný Čechův most v Prahe. Ešte za Čechovho života (1903) niesli jeho meno Sady Svatopluka Čecha na pražských Vinohradoch, kde bol v roku 1924 odhalený pomník, ktorého autorom je Jan Štursa. V Prahe boli v ďalších štvrtiach pomenované Námestie Svatopluka Čecha vo Vršoviciach, Čechova ulice na Letnej, Čechova čtvrť v Modřanech a Čechova škola v Tróji.
* Panteón Národného múzea: Bronzová busta (1908), autor Ladislav Šaloun
* Mramorové poprsie na podstavci s českými národnými emblémami (okolo 1896), autor Vilém Amort

### České mestá a obce
Jeho meno nesú názvy mnohých ulíc, námestí a škôl. Pamiatku Svatopluka Čecha si aj po sto rokoch od jeho smrti pripomínajú najmä obce, kde od detstva býval: Ostředek, Bezděkov, Peruc, Postupice, ale aj miesta, kde pôsobil už ako uznávaný básnik a spisovateľ Slaný, Vraný, Praha a Obříství. V mestečku Liteň na Berounsku síce prežil iba 4 roky detstva, ale situoval do Litni svoje dielo *Ve stínu lípy*. Preto je v Litni jeho osobnosť pripomínaná zvlášť intenzívne. Liteňský farár P. Josef Kreisinger vo svojej práci *Liteň a přifařené obce k ním* vydanej v roku 1896 (teda za Čechovho života) uvádza v zozname správcov a direktorov liteňského panstva *Roku 1852–1855 Frant. Čech, otec našeho předního básníka*. V Litni pripomína od roku 1925 Čechov pobyt pamätná tabuľa na dome správcu panstva vedľa zámku zvanom po ňom Čechovna, od 5. júna 1938 pomník Svatopluka Čecha v Litni pri kostole sv. Petra a Pavla na mieste, kde stála Lipa Svatopluka Čecha. Podobne ako v Litni boli ako ohlas jeho básne *Ve stínu lípy* na rôznych miestach Čiech označované lipy symbolicky ako Lipa Svatopluka Čecha. V Litni je významu Svatopluka Čecha venovaná časť expozície Múzea Svatopluka Čecha a Jarmily Novotnej V roku 2013 bol v Litni inštalovaný Náučný chodník Liteň, ktorého štyri zastavenia na svojich paneloch pripomínajú Čechov pobyt v Litni a jeho dielo. v Obříství na Mělnicku je Pamätník Svatopluka Čecha umiestnený v jeho domčeku a drevenej prístavbe, ktorý Čech zakúpil na národopisnej výstave v Prahe v roku 1895 a v ktorom v rokoch 18951903 žil. V parčíku na námestí je pomník s bustou Svatopluka Čecha, odhalený 19. júna 1921. Jeho pražský pobyt pripomínajú pamätné tabule v Holešoviciach a na Letnej v Prahe 7. na dome čp. 557/44 v Letohradskej ulici doska uvádza jeho pobyt v rokoch 189095 (podľa súpisu pražských domovských príslušníkov)) a na dome čp. 908/17 v Šimáčkovej ulici, ktorý pamätná doska pripomína ako miesto jeho smrti. Táto adresa je uvedená aj v matričnom zázname o básnikovej smrti: Praha čís. pop. 908-VII. Šimáčkova ul.). V tom istom čase žil tiež vo vile Pod Havránkou čp. 134/15 v Tróji, na ktorej bola umiestnená aj pamätná doska.

## Galéria miest spojených so životom Svatopluka Čecha

Ostředek Castle.jpg|Zámok v Ostředku, kde sa Čech narodil
Základní škola v Postupicích.JPG|Škola v Postupiciach, kam Čech chodil
Pamětní deska Základní škola v Postupicích.JPG|Pamätná tabuľa na základnej škole v Postupiciach
Základní škola Františka Josefa Řezáče Liteň 14.9.2013.JPG|Budova školy v Litni, ktorú navštevoval v čase pobytu v Litni (Základná škola Františka Josefa Řezáče)
1490 212 Liteň u kostela.JPG|Panely Náučného chodníka Liteň pri kostole sv. Petra a Pavla a Základnej školy F.J. Řezáča a pomníku Svatopluka Čecha
2.Pamětní deska Svatopluka Čecha na domě správce nazývaném Čechovna..JPG|Dom správcu panstva Liteň nazývaný Čechovna
11.Čechovna detail pamětní desky Svatopluka Čecha na jižní stěně.JPG|Pamätná tabuľa na Čechovni s nápisom ZDE ŽIL SVATOPLUK ČECH OD 1853–1856
Maňák Obříství Dům Svatopluka Čecha ze silnice.JPG|Čechov dom v Obříství na Mělnicku
Maňák Obříství Dům Svatopluka Čecha pohled na dům - trakt s roubenkou.JPG|Detail dreveného domku v Obříství, ktorý Sv. Čech kúpil na národopisnej výstave v Prahe
Maňák Obříství Dům Svatopluka Čecha detail deska ze silnice.JPG|Pamätná tabuľa Svatopluka Čecha na dome v Obříství. ZDE BYDLEL SVATOPLUK ČECH BÁSNÍK ČESKÝ 1/2 1895 - 1/10 1903
Svatopluk Cech 1910 deska Obristvi.jpg|Svatopluk Čech, odhalenie tabule v Obříství (Zlatá Praha 1910)
Čech pamětní deska Letohradská ulice.JPG|Pamätná tabuľa v Letohradskej ulici 557/44 v Prahe 7 na Letnej "ZDE ŽIL V LETECH 1890-1905 SVATOPLUK ČECH A NAPSAL PÍSNĚ OTROKA"
Brána do zahrady u vily Pod Havránkou.JPG|Brána do záhrady pri vile Pod Havránkou v Prahe Troji
Svatopluk Čech dům Šimáčkova ulice s pamětní deskou.JPG|Dom v Šimáčkovej ulici 908/17 s pamätnou tabuľou: "V TOMTO DOMĚ ŽIL A 23.II.1908 ZEMŘEL BÁSNÍK SVATOPLUK ČECH


## Sochy a pomníky Svatopluka Čecha

Čech pomník v Čechových sadech.JPG|Jan Štursa - Čechov pomník v Čechových sadoch (1918-24)
Maňák Obříství Svatopluk Čech upravený.JPG|Pomník Svatopluka Čecha v Obříství na návsi
56. Kováři v Litni - Pomník Svatopluka Čecha.JPG|Pomník Svatopluka Čecha v Litni
Vinice, památník Svatopluka Čecha1.JPG|Pomník Svatopluka Čecha Vinice (Vysoké Mýto)
Svatopluk Čech, Rovensko.jpg|Pomník Svatopluka Čecha v Rovensku pod Troskami
Škola Svatopluka Čecha, Trojská 110, Praha - Troja 04.JPG|Busta na Škole Svatopluka Čecha, Praha-Troja


## Ulice, námestia, múzeá a školy Svatopluka Čecha

Svatopluk Čech Most Svatopluka Čecha Praha.JPG|Most Svatopluka Čecha
Čechovo náměstí výběr.JPG|Čechovo námestie v Prahe
5.Muzeum v Litni s expozicí Svatopluka Čecha a Jarmily Novotné..JPG|Múzeum v Litni s expozíciou Svatopluka Čecha a Jarmily Novotnej. Bývalá fara neďaleko slávnej lipy pri kostole sv. Petra a Pavla
Čech škola Svatopluka Čecha Troja.JPG|Škola Svatopluka Čecha v pražskej Troji neďaleko vily Pod Havránkou
Bubeneč, Čechova 5, Svatopluk Čech.jpg|Maľba Sv. Čecha v Čechovej ulici 5 v Prahe-Holešoviciach


## Referencie

## Iné projekty

## Literatúra
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Online dostupné diela autora
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Pozri aj
* Zoznam českých spisovateľov
* Česká literatúra v rokoch 1815 – 1918
* Liteň
* Ostředek
* Obříství
* Postupice
* Peruc
* Slaný

## Externé odkazy
* Voľne dostupné diela Svatopluka Čecha v digitálnej knižnici Kramerius NK ČR
* Verejne dostupné diela Svatopluka Čecha v Digitálnej knižnici MZK
* Rozhlasové adaptácie vybraných diel vo formáte MP3 na webe Českého rozhlasu 3 - Vltava
* Na webe Legie
* DŘEVOJÁNEK, Milan. *Petrklíče na Vyšehradě.* Neviditelný pes, február 2008, 1. časť a 2. časť
* Poměr Svatopluka Čecha k oprávcům jazyka

## Zdroj

Kategória:Českí básnici
Kategória:Českí spisovatelia románov
Kategória:Českí novinári
Kategória:Českí spisovatelia science-fiction
Kategória:Fejtonisti
Kategória:Pochovaní v Prahe
Kategória:Osobnosti na česko-slovenských poštových známkach