open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Životný štýl

**Životný štýl** je funkčná a estetická integrácia spoločenského života prejavujúca sa v jednotnom výraze foriem výrobných vzťahov a ľudských vzťahov, správania, vedomia a vecného prostredia.

## Hovorový výraz pre životný štýl

Životný štýl sa tu objavuje ako označenie poznateľnej kombinácie preferencií voľného času (napr. akú hudbu človek počúva). Vzťahuje sa na štýl bývania, oblečenia, rečových gest, či miest prebývania. S životným štýlom sú spojované atribúty, ktoré ľudí navzájom odlišujú alebo ich spájajú. Tak sa môže životný štýl stať súčasťou kultúrneho pohybu, alebo i výraz politického protestu. Môže však stelesňovať aj pôžitok a životnú radosť a byť pri tom nepolitický.

Typické životné štýly môžu byť priraďované subkultúram ako napríklad: Hippies,straight edge,

Punks, Rocker, alebo Mods. Niečo menej ako subkultúra označovaný životný štýl je napríklad Dandys a Playboys.

Životnému štýlu sa často prihovára reklama alebo ho dokonca vytvára. Životný štýl je dôležitý hospodársky faktor, pretože sa stará o konzum a tým aj o rozvoj. Životný štýl sa často mení s módou a preto prináša do hospodárstva trvalý pohyb.

## Zdravý životný štýl

V predchádzaní a liečení takzvaných civilizačných chorôb sa preukazuje zmena zdravého životného štýlu ako možno najdôležitejšie opatrenie.

K zdravo vedenému životnému štýlu patrí:

* na skutočnú spotrebu človeka prispôsobený príjem tuku a cukru, stravu bohatú na vlákniny. Do zdravej výživy patrí hlavne: celozrnný chlieb, ovsené vločky, čerstvé ovocie a surová zelenina by mali tvoriť veľký podiel v celkovom príjme potravín, pričom mäso, mäsové výrobky, maslo, margarín a plnotučný syr by mali byť konzumované s mierou.
* dostatočný pohyb tela na čerstvom vzduchu najmenej 1 hodinu denne
* fajčenie by malo byť zamedzené
* nadváha by mala byť trvalou zmenou stravy pomaly odbúraná
* trvalému stresu, ako napríklad dlhým cestám autom by sa malo vyhýbať
* konzumácia alkoholu by mala byť obmedzená na 10 g čistého alkoholu za deň

Z hľadiska epidemiológov nie je pochýb o tom ako pôsobia na priemernú dĺžku života alebo na častosť ochorení napríklad fajčenie alebo nadváha.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Spoločnosť
Kategória:Sociológia
Pretekársky šport

**Pretekársky šport** je šport, ktorý sa vyznačuje snahou o najvyšší výkon a o víťazstvo nad súperom podľa medzinárodne platných pravidiel.

## Šport - druhy/odvetvia/disciplíny/príklady

*atletika
*športová gymnastika
*horolezectvo
*šach

## Pozri aj

*faul
*telesná kultúra
*súper
*telovýchova
*veda o športe
*vedy o telesnej kultúre

## Externé odkazy
* 

Kategória:Šport podľa typu
Sugescia

**Sugescia** (z  &lt; *suggestus* &lt; *suggerere* = podložiť, klásť pod) je podnet alebo proces, ktorý vedie od podnetu k reakcii. 

Sugescia ako podnet je obvykle tvrdenie formulované a oznamované tak, aby vyvolalo zamýšľaný účinok samočinne, bez kritického uvažovania a bez účasti vôle subjektu. Sugescia ako proces spočíva v uskutočňovaní sugerovaného javu, v jeho automatickej mimovolnej premene na subjektívny zážitok alebo správanie. Uvedenou nekritickosťou a automatickosťou sa sugescia odlišuje od inštrukcie alebo príkazu, na ktorých splnení sa subjekt podieľa svojím vedomým rozhodnutím.

Rozdiel medzi inštrukciou alebo príkazom a sugesciou je zjavný pri porovnaní formulácií *Zdvihnite ruku* a Vaša ruka sa zdvíha*, *Zavrite oči* a *vaše oči sa o chvíľu samy zavrú*, *Predstavte si, že je vám teplo* a *Začínate
pociťovať teplo''.

Tvrdenia vo forme inštrukcií a príkazov sa pravda niekedy so sugesciami kombinujú a niekedy môžu aj podnety zamýšľané ako sugescie pôsobiť ako inštrukcie a naopak.

Pre spoľahlivé posúdenie, či podnet mienený ako sugescia účinkoval skutočne ako sugescia, treba ešte následné hodnoverné výpovede subjektu o druhu vnútorného zážitku. 

Sugescia sa môže chápať aj ako psychologický proces ovplyvňovania či manipulovania osobnosti, najmä jeho vnímania, myslenia a úsudku sugestívnymi citovými, ale i racionálnymi podnetmi. Sugestibilita, resp. náchylnosť k preberaniu myšlienok iných je vyššia u detí a u osôb s nižšou sebadôverou či inteligenciou, prípadne u takých jedincov, ktorí sa ocitli v mimoriadnej životnej situácii alebo sú vysilení a unavení. 

Sugerované nanútené predstavy vyvoláva aj reklama.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociálna psychológia
Štyléma

**Štyléma** je základná jednotka štylistiky, pomocou ktorej sa tvorí istý štýl textu. Je to výrazový prostriedok, ktorý má systémovo vymedzenú slohovú hodnotu (význam). Ako štylémy sa uplatňujú prvky všetkých rovín jazykového systému, ak sa pokladajú za štylistické prostriedky, ktoré možno funkčne využiť v jednotlivých typoch textov.

## Pozri aj
* štylistika
* štýl

## Externé odkazy
* 

Kategória:Štylistika
Svet ideí

**Svet ideí** je podľa Platóna duchovný svet, ktorého entitami sú idey, spomedzi ktorých najvyššou je idea dobra, kvôli ktorej sú tu ostatné idey. Na rozdiel od
zmyslového sveta je tento svet večný a nemenný. Človek prináleží k
tomuto svetu svojou dušou.

## Zdroj
* 

Kategória:Idealizmus
Kategória:Platonizmus
Kategória:Platón
Tautológia výrokovej logiky

**Tautológia výrokovej logiky** je formula, ktorá má v poslednom stĺpci pravdivostnej tabuľky vo všetkých riadkoch P. Tautológia vyrokovej logiky umožňuje vykonávať ekvivalentné transformácie formúl.

## Tautológia výrokovej logiky - druhy/príklady
*Claviov zákon
*zákon Dunsa Scota
*zákon reflexivity implikácie
*zákon sporu
*zákon vylúčeného tretieho

## Pozri aj
* tautológia (rétorika)
* totožnostno-pravdivý výrok
* tautológia (tradičná logika)
* kontradikcia

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Elidsko-eretrijská škola

**Elidská škola** alebo **elidsko-eretrijská škola** bola jedna zo  sokratovských škôl, ktorej prívržencami boli: Faidón z Elidy, Menedemos, Asklepiades z Eretrie. Zachovali sa o nej len útržkovité správy; svojimi názormi sa podobala megarskej škole.

Stúpenci elidsko-eretrijskej školy sa zaoberali prevažne etickými otázkami. Menedemos tvrdil, že všetky rôznorodé cnosti majú jednotný základ, a preto ich možno redukovať na jediné dobro, ktoré je vlastne rozumom postihnuteľnou pravdou. Menedemovi pripisujú aj názor, že všeobecné vlastnosti vecí samostatne nejstvujú, prejavujú sa iba v jednotlivých konkrétnych veciach.

## Externé odkazy

Kategória:Filozofické školy
Štylistika

**Štylistika** je odbor lingvistiky, ktorý sa zaoberá štýlom, t. j. využitím jazykových prostriedkov, ktoré sú typické pre daného autora, grupu; ich prejav, sloh. Štylistiku charakterizujú aj ako náuku o slohu a jazykovom štýle. Skúma funkčné využívanie jazykových a mimojazykových výrazových prostriedkov v konkrétnych prejavoch.

## Pozri aj
* Štýl
* Štyléma

## Literatúra
* Mistrík, J.: Štylistika slovenského jazyka, 1970
* Mistrík, J.: Štylistika. Bratislava: SPN 1997.


Kategória:Jazykoveda
Každodenný svet

**Každodenný svet** je relatívne samostatná sféra mimo vedy, umenia, náboženstva a filozofie tvorená názornými entitami a procesmi, ku ktorým každodenný človek zaujíma intuitívne stanovisko.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Epistemológia
Synonymika

**Synonymika** môže byť:
*náuka o synonymách (o synonýmii), t.j. o rozdieloch medzi významovo príbuznými slovami (zakladateľom synonymiky je Prodikos), pozri synonymika (náuka)
* chronologický súpis synoným pre daný pojem
* synonymický slovník
* súhrn synoným
* zriedkavo: synonýmia

## Externé odkazy
*
Sugestopédia

**Sugestopédia** (novšie názvy: **desugestopédia, rezervopédia**, [po anglicky] **Reserves Capacity Communicative** [skr. Re-Ca-Co] - pozri podkapitolu Komentár k iným názvom)  je pedagogický systém (najčastejšie používaný pri výuke cudzích jazykov), vyvinutý bulharskými vedcami G. Lozanovom a  E. Gatevovou od 60. do 90. rokov 20. storočia, ktorý sa opiera o sugestológiu. Cieľom je zvýšiť efektivitu učenia tak, aby učenie prebiehalo v súlade s prirodzeným spôsobom učenia sa mozgu.

## Sugestológia
Sugestológia vznikla rozvinutím psychoterapie a je definovaná ako komplexná veda o sugescii alebo presnejšie ako veda o (zisťovaní fyzických a psychických potenciálov osoby a následnom) harmonickom urýchlení rozvoja osoby a jej daností. Zo sugestológie sa v sugestopédii zdôrazňuje najmä potreba dodržiavania troch základných psychofyziologických zákonov: (1) používanie celého mozgu (t.j. nie len napr. jeho ľavej strany), (2) súčasné používanie analýzy aj syntézy, (3) súčasné používanie vedomia aj paravedomia (paravedomie je definované ako nevedomá psychická aktivita ľubovoľnej intenzity, vrátane takých jednoduchých vecí ako sú reflexy a zvyky). 

## Fungovanie
Konkrétne sugestopédia funguje tak, že najprv vytvorí veľkú rezervu informácií v paravedomí žiaka a potom získané informácie aktivuje v príjemnom prostredí, v ktorom sa žiaci venujú hrám, piesniam, hudbe a sú konfrontovaní so zmenami, prekvapeniami a jednotlivými viacerými stránkami svojej osobnosti. Učiteľ poskytuje žiakom bezpečné a povzbudivé prostredie, ktoré im umožňuje robiť chyby, vyjadriť sa, ale aj skryť sa za ostatných. Po celý čas sa udržuje integrovaná dynamická rovnováha jednak emócií a logiky, a jednak časti a celku. Sugestopédia nepracuje s hypnózou. 

## Komentár k iným názvom sugestopédie
Názov desugestopédia (používaný od roku 1994) má zdôrazniť dôraz na desugestívnu sugesciu. Názvy *Reserves Capacity Communicative* (používaný od roku 1998) a rezervopédia (používaný od roku 2006) majú zdôrazniť, že si je metóda vedomá potenciálu "rezerv mysle".

## Príbuzné metódy
Na (de)sugestológii založené a jej podobné (ale odlišné) sú metódy :
*variant sugestológie pôvodne používaný v 80. rokoch v iných krajinách východnej Európy (bez zvláštneho mena)
*psychopédia (pôvodne v západnom Nemecku)
*superlearning (pôvodne v severnej Amerike)
*SALT (pôvodne v severnej Amerike)

Spoločné všetkým 4 metódam zostávajú 3 prvky pôvodnej (de)sugestopédie: hudba, relax a sugescia. 

Treba poznamenať, že viaceré texty nepresne používajú vyššie uvedené termíny a termín sugestopédia v rôznych kombináciách ako úplné synonymá.

## Referencie

Kategória:Pedagogika
Štylizácia

**Štylizácia** alebo (ako proces aj) **štylizovanie** môže byť:
*v literatúre, umení, jazyku: 
**v širšom zmysle celý proces výstavby a formovania jazykového prejavu/textu alebo jeho častí, v užšom zmysle len proces konečnej  formulácie (zostavenia) prejavu/textu alebo jeho častí, pozri štylizácia (formulovanie)
**spôsob vyjadrovania
**úprava, zámerné preštylizovanie (napr. piesne, umeleckej predlohy a pod.) resp. jej výsledok
**reprodukcia (napodobňovanie) zvláštností istého štýlu jednotlivca či skupiny, úprava do istého štýlu (v literatúre reprodukcia zvláštností jazykovej zložky štýlu obdobia, umeleckého smeru alebo individuálneho štýlu spisovateľa) resp. jej výsledok, pozri štylizácia (napodobovanie štýlu)
**osobitý spôsob spracovania umeleckého diela (podľa určitého obsahového a formálneho hľadiska, vzorca alebo paradigmy), pozri štylizácia (osobitý spôsob spracovania)
**(esteticky účinné) pretváranie či deformovanie umeleckého zobrazenia skutočnosti využitím výrazových možností daného druhu umenia, pozri štylizácia (pretváranie zobrazenia reality)
**zobrazenie/podanie v zjednodušenej podobe (teda zobrazenie len základnej štruktúry, len náznakovo) resp. jeho výsledok, napr. štylizácia rastliny
*v psychológii: osvojovanie a uplatňovanie spôsobov správania, ktoré nie sú pre danú osobu typické (resp. sú v rozpore s jeho celkovou zameranosťou a hodnotovou orientáciou), a ktoré sú motivované krátkodobým či dlhodobým konkrétnym cieľom, pozri štylizácia (psychológia)
Sugescia pomenovania

**Sugescia pomenovania** je podľahnutie viere, že nejaký jav, entita je taká, ako naznačuje jeho pomenovanie, napr. mužský rod slova *boh* vnukuje myšlienku, že boh má mužské pohlavie.

## Pozri aj
*sugescia
*hypnotická abreakcia
*sugerovať
*sugestopédia

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Štádium

**Štádium** môže byť:
*stupeň vývoja
*obdobie, fáza; etapa 
*stav
*antická dĺžková miera, pozri stádium
Erlangenská škola

**Erlangenská škola** () je nemecká filozofická škola blízka analyticko-filozofickej tradícii. Program erlangenskej školy možno chápať ako spojenie prvkov analytickej filozofie a prvkov kritickej teórie.

Miesto človeka vo svete tematizuje ako dialógovú situáciu. Hlavnými predstaviteľmi erlangenskej školy sú: Paul Lorenzen, Wilhelm Kamlah, Oswald Schwemmer.

Konštruktívny, teoretickovedný program školy je zameraný na metodické a kritické zdôvodnenie všetkých vied, vrátane teórie vedy samej. Forma zdôvodnenia sa chápe v intenciách Hugo Dingler. Metodickosť zdôvodnenia spočíva v úplnosti a v tom, že sa uskutočňuje bez kruhu a v zreteľne oddelených krokoch. Úplnosť znamená, že svoje vychodisko má v báze zdôvodnenia, ktorá už nevyžaduje dálšie zdôvodňovanie. Touto bázou je predvedecká prax a v nej zabehaný spôsob používania jazyka. Prax teda predchádza každej teórii. Konkrétne sa zdôvodňovanie uskutočňuje tak, že sa systematicky rekonštruujú jazykové vyjadrovacie prostriedky každej vedy. Cieľom je poskytnúť vedeckej praxi prehľadné a intersubjektívne naučiteľné jazykové prostriedky. Dospieva sa tak k uisteniu, že racionálne dialógy o vedeckych tvrdeniach možno viesť so spoločným vedením o tom, ako možno dovoleným spôsobom argumentovať za alebo proti týmto tvrdeniam. Táto rekonštrukcia má svoje východisko vo Ludwig Wittgenstein idei jazykovych hier. Keďže jazyk a skutočnošť nemožno radikálne rozlíšiť, stáva sa rekonštrukcia jazykových prostriedkov vied
zároveň konštrukciou ich predmetov. Preto sa erlagenská teória vedy označuje ako konštruktívna.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické školy
Súhrn

**Súhrn** je celok zložený z nejakých entít, napr. prostredie.

## Pozri aj
* synkrisis

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Terminológia
Gašpar Šulek

**Gašpar Šulek** (* 1788 Paludza – † 1827 Bratislava) bol slovenský filozof, evanjelický kňaz, od roku 1815 v Tisovci a teológ, člen Učenej spoločnosti malohontskej. Vychádzal z Kanta. Šulek podal apagogický dôkaz existencie Boha, podľa ktorého Boh existuje preto, lebo nie je možné dokázať jeho neexistenciu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1788
Kategória:Úmrtia v 1827
Kategória:Slovenskí filozofi
Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Slovenskí teológovia
Možný svet

**Možný svet** je jedna z predstaviteľných realizácií svetov odlišných od aktuálneho (skutočného) sveta. Je to logicky prijateľná alternatíva reálneho svet, svet realizovateľný za určitých podmienok alebo svet, ktorý môže byť za určitých predpokladov myslený ako skutočný. Jednu realizáciu zo súboru
možných svetov označujú ako stav vecí.

Možný svet sa odlišuje od reálneho sveta aspoň v jednom atribúte pripisovanom individuám.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Synopsa

**Synopsa** (gr.) (alternatívny názov synopsia) môže byť:
*zhrnutie, prehľad;
*stručný náčrt niečoho, výťah, prehľad 
*stručná charakteristika obsahu knihy, článku a pod.
*rozvedený námet, opis, osnova diela 
*porovnávanie: *odb.* paralelné usporiadanie textov na uľahčenie ich porovnávania

## Externé odkazy
* Slovník cudzích slov (akademický). 2., doplnené a prepracované vyd. Spracoval kolektív autorov pod vedením V. Petráčkovej a J. Krausa. Preklad Ľ. Balážová, J. Bosák, J. Genzor, I. Ripka, J. Skladaná. Ed. Ľ. Balážová – J. Bosák. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo – Mladé letá 2005. 1054 s. ISBN 80-10-00381-6.
Materiálny svet

**Materiálny svet** je súhrn hmotných objektov a interakcií hmotných objektov.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Tavenina

**Tavenina** je roztavená látka alebo zmes. V geológií sa pod pojmom tavenina väčšinou myslí magma, i keď tá reálne nie je čistou taveninou, ale jej zmesou spolu s už vykryštalizovanými minerálmi.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Fázové diagramy zliatin
Kategória:Hmota
Kategória:Odlievanie
Kategória:Petrológia
Kategória:Zmesi
Kategória:Kvapaliny
Ivan Odilo Štampach

**Ivan Odilo Štampach** (* 18. február 1946, Praha – † 10. január 2026, Praha) bol český teológ, religionista, bývalý dominikán, rímskokatolícky (19831999), neskôr starokatolícky kňaz (19992002) a jeden zo zakladateľov a bývalý člen Kresťansko-sociálnej platformy ČSSD.

## Životopis
Detstvo strávil krátko v Plzni, následne v rokoch 19481975 žil na Slovensku, v Hlbokom a v Trenčíne. V rokoch 19631967 absolvoval učiteľstvo (ruský jazyk a hudobná výchova) na Pedagogickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave (v tom čase so sídlom v Trnave), následne diaľkovo filozofiu a pedagogiku na Filozofickej fakulte Univerzity Jana Evangelistu Purkyně v Brne (dnes Masarykova univerzita).

Od roku 1983 bol rímskokatolíckym kňazom. V rokoch 19992002 pôsobil v starokatolickej cirkvi v Prahe (za čo bol v roku 1999 z rádu vylúčený a exkomunikovaný). Po roku 2002 už ako duchovný nepôsobil v žiadnej cirkvi. Od roku 2000 pôsobil ako docent na Katedre religionistiky na Univerzite Pardubice a na Institutu ekumenickych studii Praha-IES.

## Dielo
* 1992 – *Sekty*, Pastorační středisko pražské arcidiecéze
* 1992 – *Malý přehled náboženství*, Praha :SPN
* 1993 – *Život, Duch a všechno*. Duchovní směry nového věku
* 1994 – *Sekty a nová náboženská hnutí*. Praha: Oliva
* 1995 – *Nástin ekumenické teologie*
* 1997 – *Snění v plné bdělosti* (rozhovory), Brno: CFK
* 1998 – *Náboženství v dialogu*
* 2000 – *A nahoře nic…* O možnostech postmoderního člověka žít duchovně, Praha: Portál
* 2001 – *Tušili světelné záplavy*, Praha: Cherm
* 2004 – *Čaroděj dřímá v každém z nás*. (rozhovory), Praha: Lubor Kasal

## Referencie

## Literatúra
* 
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Blog Ivana Štampacha 
* doc. Ivan Štampach (Univerzita Pardubice, Fakulta filozofická, Katedra religionistiky a filosofie)
* články Ivana Štampacha  (*[[Literární noviny]]*)   
* články Ivana Štampacha (*[Britské listy*)   
* články Ivana Štampacha  (*Deník Referendum]*)
* Jan Grzegorczyk: Kościół w czasach barwnej szarości (rozhovor s prof. Tomaszem Węcławskim, polsky) na Mateusz.pl
* Ilona Manolevská: Nepropadám beznaději: Rozhovor s religionistou I. O. Štampachem  (*Regenerace*, 3/2003)
* Český rozhlas radiožurnál, Eva Hůlková: Doteky víry: Religionista Ivan Štampach rozhovor, audio, 31.05.2008
* Ivan Odilo Štampach na WorldCat' Identities

Kategória:Osobnosti z Prahy
Kategória:Českí religionisti
Kategória:Českí rímskokatolícki kňazi
Kategória:Českí politickí väzni
Kategória:Vyučujúci na Univerzite Pardubice
Kategória:Politickí väzni komunistického režimu v Česko-Slovensku
Kategória:Exkomunikovaní z rímskokatolíckej cirkvi
Kategória:Českí slobodomurári
Kategória:Českí dominikáni
Kategória:Politici ČSSD
Kategória:Absolventi Pedagogickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Masarykovej univerzity
Filozofická škola

**Filozofická škola** je skupina predstaviteľov toho istého filozofického smeru, filozofického programu, filozofickej metódy nadväzujúca najčastejšie na prácu alebo idey niektorého vynikajúceho filozofa. Príkladom je  Platónska akadémia, Aristotelovo Lykeion alebo Epikurova záhrada. 

V súčasnosti sa pod filozofickou školou chápe skupina mysliteľov, umelcov alebo vedcov, ktorí sa hlásia k tomu istému prúdu. 

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
*scholarch
Šúnja

**Šúnja** alebo **šúnjam** je sanskritský výraz, ktorý možno preložiť slovenskými adjektívami *prázdny, otvorený, ničotný, neexistujúci*.  Spolu s pojmom šúnjatá je jedným zo základných pojmov budhistickej náuky: vyjadruje filozofický koncept, náboženský prístup a spôsob etického konania. Bez jeho realizácie nie je možné oslobodiť sa z kolobehu zrodení.

## Pozri aj
*šúnjatá

## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Synopsia

**Synopsia** je univerzálne nahliadnutie výsledkov všetkých partikulárnych nahliadnutí vzťahujúcich sa na určitý komplexný predmet; je to nahliadnutie eidosu tohto
predmetu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Taverník

**Taverník** (lat. *magister tavarnicorum regalium*, *tavarnicus*, *supremus camerarius*, maď. *tárnok*, *tárnokmester*) bol vysoký uhorský krajinský hodnostár.

Pomenovanie funkcie súvisí so staroslovanským slovom *tovor* (truhlica).

Táto funkcia má preduhorské korene. Stretávame sa s ňou už v období Veľkej Moravy. Taverníci bolo označenie pre skupinu ľudí, ktorí sa mali starať o zabezpečovanie zásob dvora, vyberanie dávok. Ich predstavený sa nazýval taverník. Neskôr funkcia týchto ľudí zanikla, ostalo len pomenovanie pre taverníka.

V 12. storočí preberal taverník od dvorského sudcu hospodársku správu kráľovského dvora, čím sa stal najvyšším kráľovským hodnostárom v oblasti hospodárstva. Bol správcom súkromného kráľovského majetku. Mal dozor nad daňami, dávkami, zodpovedal za všetko, čo sa týkalo razenia mincí. Tieto právomoci ho vyniesli na popredné miesto medzi kráľovskými úradníkmi, najmä v období vznikania kráľovských miest, z ktorých plynul majetok.

Mal druhostupňovú súdnu právomoc nad kráľovskými mestami v Uhorsku, Sedmohradsku a Slavónii. Od 13. storočia vzrastal význam taverníka, čo súviselo s rozvojom kráľovských miest. Do jeho kompetencie patrili tiež všetci finanční úradníci po rozpade komitátov.

Za vlády Anjuovcov zaznamenali kráľovské mestá ďalší rozvoj, čím rástol aj význam taverníka. Taverník mal na starosti vyberanie portálnej dane, zavedenej Karolom Róbertom.

Z toho dôvodu sa funkcia stala zaujímavou pre vyššiu šľachtu, ktorá si začala nárokovať vymenovanie taverníka. V priebehu 14. storočia sa funkcia taverníka mení na verejnoprávnu inštitúciu. Taverník ostal sudcom kráľovských miest, mal dozor nad mestskou samosprávou, ochraňoval mestá pred šľachtou. Dovtedajšie finančné úlohy taverníka prebrala nová profesia nazývaná hlavný (kráľovský) pokladník.

Tavernikálny súd (*iudicium tavernicalis*, *sedes tavernicalis*) zasadal v sídle taverníka v Budíne. Ako prísediaci súdu boli šľachtici, pôsobiaci na kráľovskom dvore. Mestá od 15. storočia neboli spokojné s tým, že o ich záležitostiach rozhodujú šľachtici a preto žiadali, aby prísediacimi boli zástupcovia miest. K tomu došlo za Žigmunda Luxemburského v 20. rokoch 15. storočia. Osem slobodných kráľovských miest malo posielať dvoch alebo troch svojich zástupcov ako prísediacich na tavernikálny súd. Súd bol uznášania schopný ak sa ho zúčastnili minimálne zástupcovia piatich miest. Tavernikálny súd sa konal raz ročne. Mestá mali právo obísť tavernikálny súd a mohli sa obrátiť na súd kráľovskej prítomnosti, ktorému predsedal krajinský sudca.

V 15. storočí bolo určené, pre ktoré mestá je určený tavernikálny súd. Najskôr ich bolo sedem: Budín, Košice, Bratislava, Trnava, Bardejov, Prešov, Šopron, od roku 1490 aj Pešť. Tieto mestá sa preto nazývajú aj tavernikálnymi mestami.

Za Mateja Korvína došlo k oslabeniu taverníka ako sudcu, niektoré jeho právomoci prevzal personál. Koncom 15. storočia sa jeho postavenie opäť upevnilo.

Po roku 1526 došlo k poklesu jeho právomocí, hlavne v oblasti hospodárstva. Ostali mu súdne právomoci, ktoré však s úpadkom miest stratili na razantnosti. Funkcia taverníka sa udržala až do 19. storočia.

Kategória:Uhorsko
Frankfurtská škola

thumb|''Institut für Sozialforschung''

**Frankfurtská škola** je smer nemeckej filozofie a sociológie 20. storočia, ktorý sa vytvoril v 30.-40. rokoch okolo Ústavu sociálnych výskumov univerzity (*Institut für Sozialforschung*, IfS) vo Frankfurte nad Mohanom pod vedením Maxa Horkheimera. Jej ideovú náplň tvorila kritická teória spoločnosti vyrastajúca najmä z marxizmu, existencializmu a psychoanalýzy. Vytvárala koncepciu autentického človeka, odmietala odcudzenú moc a autoritárstvo inštitucionálnej spoločnosti.

Ústav sociálnych výskumov založili roku 1923 ako súčasť frankfurtskej univerzity. Bol to vôbec prvý marxisticky orientovaný vedecký ústav v Nemecku. Roku 1929 sa riaditeľom ústavu stal Max Horkheimer. Pod jeho vedením založili roku 1932 renomovaný teoretický časopis *Zeitschrift für Sozialforschung*. V roku 1933 emigrovali členovia ústavu do Paríža a potom do USA, kde ústav existoval v rámci Columbia University až do roku 1949, kedy sa presťahoval späť do Frankfurtu.

V centre pozornosti frankfurtskej školy bolo najprv učenie Karla Marxa a Sigmunda Freuda, ktoré neskôr vyústilo do takzvanej *kritickej teórie* (*Kritische Theorie*) často označovanej ako nedogmatický, neortodoxný neomarxizmus. Veľkú úlohu zohrala kritická teória koncom 60. rokov 20. storočia v rámci radikálnych študentských hnutí, predovšetkým v Nemecku. 

Vedecký smer frankfurtskej školy a jej kritické teórie spoločnosti sú charakteristické snahou o spojenie neortodoxného marxizmu s Hegelovou filozofiou využitím poznatkov napríklad z psychoanalýzy, sociológie, existenciálnej filozofie. Ich analýza kapitalistickej spoločnosti bola zásadnou kritikou spoločenských pomerov v podmienkach industrializácie, monopolizácie a rastúceho významu technológií ovplyvňujúcich aj kultúrny vývoj. Veľkú úlohu hrala analýza nielen fašizmu, ale totalitných režimov vôbec (vrátane spoločností sovietskeho typu).

thumb|Max Horkheimer a Theodor W. Adorno (1964)
## Predstavitelia
thumb|Alfred Schmidt, Frankfurtská univerzita (ca 1986)

* Max Horkheimer (1895–1973)
* Herbert Marcuse (1898–1979)
* Erich Fromm (1900–1980)
* Theodor W. Adorno (1903–1969)
* Jürgen Habermas (* 1929)
* Alfred Schmidt (1931–2012)
* Oskar Negt (1934–2024)

## Pozri aj
* Univerzita Goetheho vo Frankfurte
* emancipácia
* nemecká filozofia
* filozofia 20. storočia
* kritická teória
* kultúrna kritika

## Iné projekty


Kategória:Sociologické školy a smery
Štandard

**Štandard** môže byť:
*bežná úroveň, ustálená miera (spravidla považovaná za referenčnú)
*dosiahnutá úroveň kvality a/alebo výkonnosti (v predmetnej oblasti)
*internetový denník Štandard
*bežný prípad, normálny prípad
*ustálený, jednotný vzor, jednotná forma (najmä typický, vzorový výrobok)
*v ekonomike a technike: názov pre normu (predpis určujúci isté hodnoty, vlastnosti, zloženie, spôsob výroby, meranie a pod. pre nejaký predmet či výrobok) v niektorých organizáciách, kontextoch a štátoch, pozri norma (štandard)
*v poľnohospodárstve: norma tvoriaca základ hodnotenia chovaných zvierat (napr. plemenný štandard), pozri štandard (chovateľstvo)
*v telekomunikáciách: skrátene štandard frekvencie
*v tanci: skrátene štandardný tanec
*v školstve: skrátene vzdelávací štandard
*v jazykovede:
**štandardná varieta alebo štandardný jazyk
**skrátene lexikálny štandard
*v štatistike: smerodajná odchýlka
*v metrológii: etalón, pozri etalón (meradlo)
Šúnjatá

**Šúnjatá** () je ústredný pojem ontológie mahájánového budhizmu. Je podstatou vlastného bytia všetkej skutočnosti.

## Pozri aj
* šúnja
* absolútno
* bráhman
* bytie
* dharmakája
* stong-pa-ňid

## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Svet možný (logika)

**Svet možný (logika)** je situácia, do ktorej môže vstúpiť isté indivíduum. Napríklad istý jedinec
môže byť holičom vo svete w1, záhradníkom vo svete w2, športovcom vo svete w3 atď. Toto indivíduum môže v rôznych možných svetoch disponovať rozličnými vlastnosťami a vstupovať do rozličných vzťahov .

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Kapitulská škola

**Kapitulská škola** je stredoveká latinská škola pri kolegiálnej kapitule (mimo sídla biskupa).
Organizácia, obsah vzdelávania a vyučovací postup boli rovnaké ako v katedrálnych školách.

Na Slovensku boli dve kapitulské školy - pri Spišskej kapitule (Spišské Podhradie, najstaršia správa z 1275) a v Bratislave (najstaršia správa z roku 1302), ktoré podporovalo i mesto; podľa správy z roku 1338 študovali na nej aj chlapci mešťanov a chudobní.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Školy
Štandardizácia

**Štandardizácia** alebo **štandardizovanie** môže byť:
* uvedenie na štandard, úprava podľa jednotného vzoru
* súhrn vzájomne podmienených činností a opatrení, ktoré vedú k účelnému zjednocovaniu opakujúcich sa riešení
* odbor zaoberajúci sa normalizáciou, skúšobníctvom a meraním resp. súhrnné pomenovanie pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo, pozri štandardizácia (odbor)
* v ekonómii: stanovenie požiadaviek na vlastnosti surovín a výrobkov, na výrobné postupy, na dosiahnutie rovnomernej kvality a funkčného využitia, pozri štandardizácia (ekonómia)
*v jazykovede:
** kodifikácia
**presadzovanie skladbovej a lexikálnej ustálenosti komunikátu
**úmyselne usmerňovaný proces prechodu nárečí na spisovný útvar
*v chémii: určenie koncentrácie účinnej látky v odmeranom roztoku, pozri štandardizácia (chémia)
*v psychológii a sociológii:
**matematicko-štatistická transformácia nameraných hodnôt (hrubých skóre) na štandardné skóre, pozri štandardizácia (skóre)
**súbor postupov na konštruovanie a overovanie štandardizovaných psychologických a sociologických metód, pozri štandardizácia (psych. metódy)
Nemožný svet

**Nemožný svet** je logicky neprijateľná alternatíva reálneho sveta, čiže svet, v ktorom niečo je a súčasne nie je.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Katedrálna škola

**Škola katedrálna** je stredoveká latinská škola v sídle biskupa pri katedrálnom kostole. Pri katedrálnych školách vznikali kapituly (zbor kanonikov), pri kapitulách sa zriaďovali školy pod správou kanonika-scholastika alebo kanonika-lektora, ktorí si ustanovovali aj pomocníkov. V katedrálnych školách študovali okrem mladíkov pripravujúcich sa na kňazské povolanie i laici.

Obsah vzdelávania tvorilo trivium a kvadrívium.

Organizácia a obsah vyučovania boli stanovené v štatútoch kapitúl.

Katedrálne školy sa v jednotlivých krajinách a dobách značne líšili, ale
v základných ustanoveniach boli všade rovnaké.

O úrovni vzdelávania v katedrálnych školách v Uhorsku sa dozvedáme iba zo štatútov záhrebskej (1334) a varadinskej (1374) kapituly, ktoré sa v podstate zhodujú.

Najstrašia správa o katedrálnej škole na Slovensku sa zachovala v Nitre z roku 1111. Územie Slovenska patrilo pod jurisdikciu arcibiskupstva v Ostrihome, kde najstaršia správa o katedrálnej škole pochádza z 1205.

Z katedrálnych škôl vzišli univerzity.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Stredovek
Kategória:Vzdelávanie
Synoptik

**Synoptik** (gr.) môže byť:

*odborník v synoptickej meteorológii; prognostik.
*autor niektorého z troch evanjelií – Matúšovho, Markovho, Lukášovho – ktoré majú podobnú tématiku a podľa názoru väčšiny biblistov od seba závisia

## Externé odkazy
*
Onen svet

**Onen svet** je v stredovekom myslení svet skutočnosti, pravdy. Mieša sa prostredníctvom symbolov a zastrenou kontinuitou s pozemským svetom. Tvoria ho dve končiny; peklo (podsvetie) a raj, neskôr pod vplyvom katolicizmu tri (očistec).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Stredovek
Kategória:Náboženstvo
Šťastie (pocit)

náhľad|Šťastie (pocit)
**Šťastie** je stav spokojnosti so životom, blaho, ktoré pociťujeme ako radosť, spokojnosť, povznesenie; taký stav človeka, ktorý zodpovedá najväčšej vnútornej spokojnosti s podmienkami vlastného bytia, plnosti a pochopeniu života a uskutočneniu jeho ľudského poslania. Šťastie je splnenie ideálu, dôsledok plného rozvinutia ľudských možností. K šťastiu patrí prvok náhody, ktorý často prichádza ako dar.

Šťastie je komplexný zážitok radosti s ohľadom na vyplnenie nádejí, prianí, očakávaní, ich zjednotenie s človekom samým a ich vedomé prežívanie; stav vnútorného pokoja, spokojnosti s vlastným životom. Šťastie vystupuje ako cieľ ľudskej túžby
a konania, jeho dosiahnutie sa stáva zmyslom ľudského života. Môže vystupovať ako najvyššie dobro, ktorého dosiahnutie je možné prostredníctvom úspechu, moci, zdravia, lásky, sebarealizácie a pod.

## Štastie vo filozofii
* Demokritos: jeho vedomie dáva človeku rozum. Preto každý nosí v sebe a vo svojom srdci svoje šťastie a sám je tvorcom svojej biedy, čo závisí od toho, či je verný, alebo či sa spreneveril svojim povinnostiam. Len dobro sa stotožňuje s pravdou a len ono je spoločným cieľom všetkých ľudí, kým potešenie nachádza každý v inom. Teda šťastie je v človeku samom a v okolitom svete. V tomto svete človek tvorí spoločnosť ako súhrn ľudských *atómov* a len v nej môže realizovať svoje snahy po šťastí, ak ho hľadá v harmónii s každou sebe podobnou jednotkou a v zhode s cieľmi celého ľudstva. Týmto cieľom slúži aj rozvoj kultúry.
* stredný platonizmus: šťastie je v konečnej forme dosiahnutie absolútnej pravdy, keď sa rozum, zatvorený v duši, po oslobodení z pút tela spojí s logom absolútneho jedna – pravdy všetkého súcna.
* Platón: cieľ života človeka spočívajúci v priblížení sa k idei dobra
* Kant, I.: šťastie je uspokojenie všetkých našich náklonností, dôsledok plného rozvinutia ľudských možností. Šťastie neobsahuje nijakú mravnú hodnotu a treba si ho zaslúžiť výkonom ctnosti.
* eudaimonizmus: šťastie je cieľ ľudského konania.
* Epikuros: šťastie je neprítomnosť strasti

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Emócie
Kategória:Filozofický slovník
Fundamentálna teológia

**Fundamentálna teológia (theologia fundamentalis)** je súčasť systematickej teológie ktorej predmetom je skúmať vieru v Krista na základe rozumových argumentov. Zaoberá sa otázkou: „Prečo veriť?“

Viera neodporuje snahe rozumu pochopiť, preto sám rozum má veľké miesto pri spoznávaní Zjavenia, hoci rozum musí v istej chvíli priznať, že Zjavenie ho presahuje.

Rozdeľuje sa na:
*rímsku školu (Božie zjavenie skúma bez rozdelenia)
*nemeckú školu (propaguje delenie obsahu: teológia zjavenia, základná kristológia, základná ekleziológia)

Bez fundamentálnej teológie by sme nemohli odpovedať na to, prečo vlastne veríme. No štúdium teológie musí kráčať ruka v ruke s meditovaním toho, čo skúmam. Intelektuálne štúdium nestačí, pretože takýto systém sa úplne vymyká cieľu a zameraniu teológie.

## Pozri aj
* Teológia

## Externé odkazy
*

Kategória:Teológia
Švábsko

**Švábsko** () je historický kraj v Nemecku, pôvodne zaberajúci časť Švajčiarska, Alsaska, južného Bádenska-Württemberska a časť Bavorska až po Lech. V súčasnosti sa jedná len o správnú oblasť Spolkovej republiky Nemecko v Bavorsku medzi Lechom a Illerom, niekedy označovanej ako Bavorské Švábsko.

Správnym strediskom Švábska je Augsburg.

## História
História Švábska siaha až do staroveku, kedy bolo obývané keltskými kmeňmi, neskôr sa stalo súčasťou Rímskej ríše. Po páde Ríma sa tu usadili germánske kmene Alamanov, ktoré dali regiónu jeho pôvodné meno Alamansko a vytvorili základ pre neskoršie vojvodstvo.

V ranom stredoveku, po porážke Alamanov Frankami v 8. storočí, sa Švábsko stalo jedným z kmeňových vojvodstiev Východofranskej ríše. Toto obdobie bolo charakterizované silnou regionálnou identitou a rozvojom miest a kláštorov. Vojvodi Švábska hrali významnú úlohu v politike Svätej ríše rímskej, pričom z tohto rodu vzišli aj cisári, napríklad z dynastie Hohenstaufovcov. Ich vláda v 12. a 13. storočí priniesla Švábsku obdobie prosperity a kultúrneho rozkvetu.

Po vymretí Hohenstaufovcov v roku 1268 sa vojvodstvo Švábsko rozpadlo na množstvo menších území, vrátane slobodných ríšskych miest, grófstiev a cirkevných panstiev. Tento fragmentovaný stav pretrval po celý neskorý stredovek a raný novovek. Medzi najvýznamnejšie subjekty patrili napríklad slobodné ríšske mestá ako Augsburg, Ulm a Reutlingen, ktoré si udržiavali značnú autonómiu a boli centrami obchodu a remesiel.

V priebehu 16. storočia sa Švábsko stalo jedným z centier reformácie, čo viedlo k náboženským konfliktom a zmenám v spoločenskej štruktúre. Tridsaťročná vojna (1618-1648) mala na región katastrofálny dopad, spôsobila rozsiahle ničenie a úbytok obyvateľstva. Po vojne nasledovalo obdobie pomalej obnovy a konsolidácie moci niektorých väčších šľachtických rodov, ako boli Württembergovci.

V 19. storočí, v dôsledku napoleonských vojen a reorganizácie Nemeckej ríše, došlo k zásadným zmenám. Väčšina švábskych území bola začlenená do novovzniknutého Württemberského kráľovstva a Bádenského veľkovojvodstva. Týmto sa skončila éra malých, nezávislých švábskych štátov. Napriek tomu si Švábsko zachovalo svoju kultúrnu a jazykovú osobitosť, ktorá je dodnes viditeľná v švábskom dialekte a regionálnych tradíciách. 

## Administratívne delenie
Dnešný správny obvod Švábsko zahŕňa 4  okresné mestá a 10  krajinských okresov:

### Okresné mestá
# Augsburg
# Kaufbeuren
# Kempten
# Memmingen

### Krajinské okresy
#  Aichach-Friedberg
#  Augsburg
#  Dillingen
#  Donau-Ries
#  Günzburg
#  Lindau
#  Neu-Ulm
#  Oberallgäu
#  Ostallgäu
#  Unterallgäu
## Obyvateľstvo

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Historické regióny v Nemecku
Kategória:Historické územia v Nemecku
Syntaktika

**Syntaktika** je výskum spájania znakov, časť semiotiky, ktorá sa zaoberá vzťahmi medzi znakmi a slovami, t. j. skladbou (syntaxou) jazyka. Napr. lingvistická syntaktika.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Semiotika
Lingvistická syntaktika

**Lingvistická syntaktika** je časť lingvistiky, ktorá podáva pravidlá o spájaní slov vo vete, o podstate vety, ďalej o tvorení viet a súvetí.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Semiotika
Taylorizmus

thumb|Frederick Taylor 1856-1915
**Taylorizmus** je sústava vedeckej organizácie práce, autorom ktorej je Frederick Winslow Taylor a podstatu ktorej tvorí rozloženie pracovných postupov na jednotlivé operácie a úkony, ich skúmanie a racionalizovanie pomocou časových a pohybových štúdií a ich spojenie so zvyšovaním pracovných výkonov stimulačnými prémiami.

Taylorizmus ďalej rozvíjali najmä Frank Bunker Gilbreth, Henry Gantt, Harrington Emerson a W. Kent. V medzivojnovom Česko-Slovensku sa ním zaoberala najmä Masarykova akadémia práce (MAP, Masaryk Academy of Labour). 

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Manažment
Kresťanská teológia

**Kresťanská teológia** je teológia, v ktorej sa rozlišuje nadprirodzená teológia alebo teológia zjavenia čiže teológia, ktorá sa vzťahuje k zjaveniu (božiemu slovu) a preto sa viaže na Bibliu, a prirodzená teológia, ktorá sa opiera o ľudský rozum a skúsenosť. Prvým kresťanským teológom bol apoštol Pavol.

Kresťanská teológia je vedecké, to znamená metodické a systematické otvorenie a rozvinutie vo viere odhalenej skutočnosti božského zjavenia s cieľom zrozumiteľne ho podľa možnosti ukázať ľudskému mysleniu. Teológia je kresťanská veda o viere, vedecko-metodická reflexia kresťanskej viery v Boha, zjavenej Ježišom Kristom.

Teológia si nevyhľadáva svoj materiálny objekt sama, ale dostáva ho od kresťanského náboženského spoločenstva viery. Teológ je podľa toho učiteľ alebo bádateľ, ktorý sa snaží usporiadať život na základe kresťanskej viery, ktorý reaguje na vlastnú historickú situáciu a snaží sa ju vyjadriť.

Dejiny kresťanstva viedli vo veľkých postavách rímskokatolíctva (katolicizmus), ortodoxie a reformátorstva (protestantizmus) rôznym spôsobom k diferenciácii medzi autentickým učením o zvestovaní a jeho reflexiou a poskytovali tým zároveň základňu pre možné konflikty medzi rôznymi učiteľskými inštanciami. V určitom zmysle dnes teológia stojí medzi autentickým učením o zvestovaní *národom božím* a prebudením k teologickej dospelosti.

## Zoznam literatúry
* Kišiday, F. A.: Kresťanstvo. Poslanie Ježiša Krista, 1984
* Kišiday, F. A.: Základná bohoveda I.-II., 1980
* König, F. - Waldenfels, H.: Lexikon náboženství, 1994
* Ondrejovič, D.: *[[Teologická encyklopédia]]*, 1992
* Rahner, K.: Geist in Welt, 1964

## Externé odkazy
* 
*www.vieralogicky.sk


Kategória:Kresťanstvo
Literárna škola

**Literárna škola** je umelecká škola, ktorá sa utvára okolo výraznej tvorivej literárnej osobnosti, ktorej príklad jej žiaci a vyznávači nasledujú.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Štefan Švec

**Štefan Švec** (* 16. máj 1939, Dukovce) je slovenský pedagogik a edukológ, emeritný profesor pedagogických vied. Pôsobil na Katedre pedagogiky Filozofickej fakulty Univerzity Komenského od roku 1964. 

Orientuje sa na všeobecnú didaktiku, metodológiu edukačných vied a na základy edukológie. Vedie výskumný projekt VEGA V–11–107–00 „Slovenská encyklopédia edukačných vied“ 2011-2014. Publikoval 12 vedeckých monografií (1 v češtine), asi 100 vedeckých prác (z toho 14 v zahraničí), 24 konferenčných príspevkov (z toho 12 zahraničných), 3 odborné a 9 vedeckých prác na internete (z toho 2 v češtine), 35 redakčných a zostavovateľských prác a mnoho slovníkových a encyklopedických hesiel, výskumných štúdií a správ a iných diel.

Zásadným spôsobom sa zaslúžil o systematizáciu pedagogických vied a ich sebareflexiu na Slovensku.

## Bibliografia
* 1995 - *Základné pojmy v pedagogike a andragogike*

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí teoretici pedagogiky
Kategória:Osobnosti z Dukoviec
Joseph Hooton Taylor

**Joseph Hooton Taylor** (* 29. marec 1941, Philadelphia, USA) je americký rádioastronóm, ktorý v roku 1974 spolu s R. A. Hulsom objavil pomocou obrieho 305 m rádioteleskopu v Arecibe na ostrove Portoriko prvý rádiový pulzar v dvojhviezde. 

V roku 1993 mu bola udelená Nobelova cena (s R. A. Hulsom).

## Externé odkazy

* 

Kategória:Astronómovia USA
Kategória:Rádioamatéri
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziku
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny z USA
Kategória:Osobnosti z Philadelphie
Ľvovsko-varšavská škola

**Ľvovsko-varšavská škola** je skupina poľských logikov a filozofov (Lukasiewicz, Kotarbiňski, Ajdukiewicz, S. Lešnewski, Leon Chwistek, Tarski, Jan Salamucha, Bocheňski a i.), ktorí pracovali v období medzi prvou svetovou vojnou a druhou svetovou vojnou vo Varšave, Ľvove a Krakove.

Zakladateľom ľvovsko-varšavskej školy je Kazimierz Twardowski.

Filozoficky je vo ľvovsko-varšavskej škole zastúpení materializmus, novotomizmus, pozitivizmus a i.

Pre väčšinu predstaviteľov tejto školy je charakteristické:

* odmietanie iracionalizmu, spresnenie hlavných ideí a princípov tradičného racionalizmu pomocou aparátu matematickej logiky;
* snaha o presný výskum logiky vedeckych postupov;
* záujem o logickú sémantiku.

## Predstavitelia
* Kazimierz Ajdukiewicz
* Józef Maria Bocheński
* Tadeusz Kotarbiński
* Jan Łukasiewicz
* Alfred Tarski
* Kazimierz Twardowski
* Leon Chwistek
* Jan Salamucha
* Stanisław Leśniewski
* J. Slupecki
* W. Sobociňski
* M. Weisberg

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické školy
Liberálna teológia

**Liberálna teológia** je smer v protestantskej teológii 19. stor. usilujúci sa prispôsobiť náboženstvo historizmu, súdobej svetskej kultúre, vede, sociálnym a politickým teoriám.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Protestantské cirkvi
Kategória:Náboženstvo
Švédi

**Švédi** (*svenskar*) sú germánsky národ, pôvodom zo Švédska, kde tvoria väčšinu obyvateľstva. Jazykom je švédčina, ktorá patrí medzi severogermánske jazyky.

## Počet
Švédi tvoria asi štyri pätiny z 9,7 milióna obyvateľov Švédska, v roku 2011 tvorili osoby cudzieho pôvodu (definované ako osoby narodené mimo Švédsko alebo potomkovia dvoch rodičov narodených mimo Švédsko) 19,6 % obyvateľov. Oficiálne údaje o Švédoch žijúcich v zahraničí neexistujú. Odhaduje sa ich počet v riadu státisícov, pričom najviac Švédov žije vo Spojených štátoch amerických, Nórsku a Fínsku. Asi 4,7 mil. ľudí v USA má švédskych predkov.

## Iné projekty

## Referencie


## Externé odkazy
* 


Kategória:Germáni
Kategória:Švédsko
Logická syntax

**Logická syntax** môže byť 
* systém pravidiel, ktoré určujú tvorenie a pretváranie výrazov určitého kalkulu
* časť metalogiky, skúmajúca štruktúru a vlastnosti neintrepretovaných kalkulov.

## Externé odkazy
*
Ťažba

**Ťažba** môže byť:
* v baníctve:
** dobývanie nerastných surovín, pozri ťažba nerastných surovín
** množstvo vyťaženej nerastnej suroviny z hlbinnej bane, lomu alebo inych pracovísk (v tonách za jednotku času)
*v lesnom hospodárstve:
** ťaženie dreva, pozri ťažba (lesné hospodárstvo)

## Zdroj
*
Maliarska škola

**Maliarska škola** je maliarska tvorba umelcov rovnakej doby alebo oblasti/mesta vyznačujúca sa
zhodou danou spoločnými východiskami, obdobnými názormi a použitými umeleckými prostriedkami a postupmi; môže sa utvárať okolo vyhranenej tvorivej osobnosti, ktorej príklad nasledujú jej žiaci a vyznávači. V poslednom prípade môže byť predpokladom jej vzniku umelecký program, ktorý sa popri umeleckej praxi rozvíja aj v oblasti teoretického zovšeobecňovania - vo vyhláseniach, vyznaniach, výkladoch.

Môže tu ísť aj o skupinu maliarov združených členstvom v spolku alebo združení, spoločným projektom alebo záujmom, napríklad poriadaním spoločných vystav, vydávaním časopisu a pod.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Umenie
Syntetickosť

**Syntetickosť** je určiteľnosť pravdivosti vety nejakého logicky usporiadaného systému poznania, zafixovaného v bežnom jazyku alebo v odbornom vedeckom jazyku nie iba na základe pravidiel daného systému, ale aj s využitia mimojazykovych faktov, empirických údajov.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
*analytickosť

Kategória:Jazykoveda
Kategória:Logika
Ťažkosť (problém)

**Ťažkosť** je situácia, v ktorej si nevieme rady. Nemusíme si ju uvedomovať ešte ako problém. Podľa toho, aké významové útvary (najmä kategoriálne) intervenujú v procese nášho uvedomovania si/poznávania ťažkosti, rozlišujeme aj problémy. V prípade, že v našej reflexii ťažkosti dominujú filozofické kategórie a iné
filozofické významové útvary, výsledkom našej reflexie budú filozofické problémy. Špecifikom filozofického uvedomenia si ťažkosti, čiže špecifikom filozofického problému, je uvedomenie si univerzality ťažkosti a jej enigmatickosti.

## Pozri aj
* krízová situácia

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Kategória:Filozofické pojmy
Marburská škola novokantovstva

**Marburská škola novokantovstva** je jeden zo smerov novokantovstva. Hlavnými predstaviteľmi tohto smeru boli Hermann Cohen, Paul Natorp, Ernst Cassirer, Rudolf Stammler. Filozofia podľa nich nemôže byť poznaním o svete; filozofia je metodológia a logika špeciálnych vied. Poznanie je logický proces konštruovania pojmov. V oblasti sociálnej filozofie zastávali socializmus ako etický ideál.

## Pozri aj
* novokantovstvo

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické smery
Evolučná teória poznania

**Evolučná teória poznania** je viacero smerov filozofického, resp. biologicko-filozofického skúmania rastu a vývoja ľudského poznania buď (1) pri aplikácii biologických princípov (predovšetkým princípu prírodného výberu) alebo (2) odvodzujúcich fenomén ľudského poznania z biologickej evolúcie či organickej evolúcie.

Predstaviteľom prvej skupiny zástancov evolučnej teórie poznania ide o hladanie analógií medzi vývojom poznania a vývojom biologických druhov. Sem možno zaradiť predovšetkým koncepciu vývoja poznania Poppera a Toulmina.

Do druhej skupiny patria koncepcie, ktoré vychádzajú z tvrdenia, že ak človek je výsledkom organickej evolúcie, potom aj jeho poznanie pochádza z tejto evolúcie a musí svoje predpoklady hladať v princípoch evolúcie. Tento smer sa konštituoval na pôde tej časti biológie, ktorá dostala názov porovnávací výskum správania živočíchov a človeka - etológia. 

## Predstavitelia
* Konrad Lorenz 
* Donald T. Campbell 
* Rupert Riedl
* G. Vollmer
* Franz M. Wuketits 

## Externé odkazy
* 

Evolučná teória poznania