Veľký Šariš

**Veľký Šariš** (, ) je mesto ležiace v Prešovskom kraji na Slovensku. 

## Polohopis
náhľad|Pohľad na mesto
Na severe susedí s obcou Gregorovce a Šarišské Michaľany, na východe s Finticami, na juhu s mestom Prešov a na západe s obcami Medzany a Malý Šariš.  

Jeho rozloha je 25,73 km2 (2573 ha) a počet obyvateľov je 6548. Mestom preteká rieka Torysa.

Mesto *Veľký Šariš* sa rozprestiera v juhovýchodnej časti Spišsko-šarišského medzihoria v jeho podcelku Šarišské podolie so Šarišským vrchom. Mesto sa rozkladá na najnižšie položenej časti katastra mesta, na riečnej nive Torysy, iba západná časť prilieha k stráni. V západnej časti je situované staré mesto, vo východnej sa rozprestiera nové mesto s priemyselnou zástavbou. Rozloha chotára je 3 534 ha.

Najnižším miestom je dno Torysy v prelome Dúbrava - Bikoš s nadmorskou výškou 255 m n. m. Najvyšším miestom je Šarišský vrch - 570,1 m n. m. V širšom okolí je najvyšším vrchom Stráž (739,5 m n. m.) a Lysá Stráž (696,4 m n. m.). Osou územia je rieka Torysa vytvárajúca širokú dolinu. Z významnejších prítokov z pravej strany je Pajtovský potok a Šarišský potok. Z ľavej strany potok Dzikov.

### Časti obce
Súčasťou mesta je mestská časť Kanaš.

### Ulice

## Prírodné podmienky
### Geologické pomery
Geologická stavba mesta Veľký Šariš prešla vývojom od paleogénu až po kvartér. Prevažnú časť územia tvoria fluviálne sedimenty (typické pre obdobie kvartéru), nachádzajúce sa v centrálnej časti katastra, ktorým preteká významný vodný tok Torysa. Ide predovšetkým o litofaciálne nečlenené nivné hliny, alebo piesčité až štrkovité hliny dolinných nív a nív horských potokov. Druhou najväčšou geologickou jednotkou pokrývajúcu časť mesta je *prešovské súvrstvie*, ktoré sa nachádza vo východnej časti katastra (v časti Kanaš). Zaraďujeme ho do obdobia neogénu. Toto súvrstvie z hľadiska zloženia zastupujú prachy, pieskovce, tufy a zlepence. Ďalšou geologickou jednotkou charakteristickou tento kataster je *zuberecké súvrstvie*, ktoré sa nachádza v južnej časti. Súvrstvie tvoria najmä ílovce, siltovce a pieskovce a patrí do obdobia paleogénu. Zaujímavá geologická stavba sa nachádza aj pod najkrajšou dominantou Veľkého Šariša, ktorou je Šarišský hradný vrch. Podložie tejto hradnej zrúcaniny tvoria deluviálne sedimenty (litofaciálne nerozlíšené svahoviny a sutiny) z obdobia kvartéru a taktiež *hutianske súvrstvie*, ktoré tvoria prevažne ílovce z obdobia paleogénu. Avšak samotný hradný vrch predstavuje extruzívny dóm hypersténicko-amfibolických andezitov, ktorý patrí do skupiny neogénnych a kvartérnych vulkanitov. 

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Šarišský hrad, zrúcanina stredovekého župného hradu, ktorý vznikol na mieste drevohlineného opevnenia v období po vpáde Mongolov do Uhorska v roku 1241. Pôvodne išlo o kráľovský hrad, ktorý navštívil Belo IV. a Štefan V. Pred rokom 1312 boli vlastníkmi hradu Omodejovci, po bitke pri Rozhanovciach sa vrátil do kráľovskej držby. Žigmund Luxembruský ho dal do zálohu Bubekovcom, pánom z Perína a Šóšovcom. V roku 1441 hrad dobyli bratríci s Jánom Jiskrom, ktorý tu aj pobýval. V roku 1645 hrad získal Juraj I. Rákoci. Opustený bol po požiari v roku 1687. Jadro hradu tvorí hranolová veža z druhej polovice 13. storočia, ktorá dosahovala výšku až 28 m. Obkolesená je hradbou s nárožným zaoblením zo začiatku 14. storočia, ktorú nechal vybudovať Omodej Aba. V 15. storočí Ján Jiskra nechal celý areál ohradiť vonkajším okruhom hradieb. Pred polovicou 16. storočia tu páni z Perína nechali dobudovať polkruhové bašty.

Súbor:Šariš Castle Keep 2024.jpg|Donžon šarišského hradu
Súbor:Šarišský hrad, Máj 2013.jpg
Súbor:Objekty na Hrade Šariš. Veľký Šariš 23 Slovakia 6.jpg|Bastiónové opevnenie 
Súbor:Objekty na Hrade Šariš. Veľký Šariš 23 Slovakia 31.jpg
Súbor:BuildingCastleWMPSaris13Slovakia20.JPG


* Rímskokatolícky Kostol sv. Jakuba staršieho, trojloďová pôvodne románsko-gotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria, dvoma bočnými kaplnkami a predstavanou vežou, asi z polovice 13. storočia. Výraznou prestavbou prešiel v roku 1656, keď bola stredoveká loď kostola rozdelená stĺpmi na trojlodie a novo zaklenutá valenými klenbami s lunetami. V poslednej tretine 18. storočia boli pristavané severná a južná kaplnka. V roku 1869 bola veža zvýšená o podlažie do súčasnej výšky. Zatiaľ posledná obnova sa uskutočnila v rokoch 1995 – 1999, keď boli odkryté a reštaurované nástenné maľby. Pochádzajú z dvoch etáp, staršia na severnej stene bočnej lode, s byzantským vplyvom zobrazuje výjav bičovanie Krista. Mladšia na ľavej strane víťazného oblúka z obdobia okolo roku 1300 zobrazuje Ukrižovanie. Presbytérium je zaklenuté krížovou klenbou so svorníkom s motívom dubových listov. Na jeho južnej stene je neskorogotické pastofórium so záklenkom v tvare oslieho chrbta a lomený gotický portál do sakristie. Zo stredovekého mobiliára sa zachovala kamenná krstiteľnica. Na južnej stene presbytéria je osadený epitaf Daniela Hrabeciusa de Turocz z roku 1645. Hlavný oltár je neogotický. V severnej bočnej kaplnke sa zachoval barokový bočný oltár. Na barokovej empore je umiestnený jednomanuálový organ značky Rieger z roku 1913. Fasády kostola sú členené pilastrami a oknami s eliptickým záklenkom a podseknutím. Na východnej strane presbytéria je prezentované zamurované gotické okno s kružbou. V podveží sa zachoval gotický lomený portál. Na veži sú združené a rozetové okná, ukončená je ihlancovou helmicou.

Súbor:Kostol svätého Jakuba. Veľký Šariš 24 Slovakia 9.jpg|Kostol sv. Jakuba staršieho
Súbor:ChurchWMPVelky Saris13Slovakia6.JPG
Súbor:ChurchWMPVelky Saris13Slovakia7.JPG|Gotické okno presbytéria
Súbor:ChurchWMPVelkySaris13Slovakia10.JPG
Súbor:ChurchWMPVelky Saris13Slovakia3.JPG|Interiér kostola


* Kaplnka sv. Kunhuty, jednoloďová neskorogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a s malou strešnou vežou, z obdobia po roku 1544. Stojí na mieste a s použitím muriva zaniknutého augustiniánskeho kláštora a jeho kláštorného kostola sv. Stanislava. V roku 1599 bola stavba obnovená vďaka županovi Františkovi Deršfimu, ako udáva vročenie na východnej fasáde. V 17. storočí bola kaplnka využívaná ako sýpka. Po roku 1769 bola obnovená jej liturgická funkcia. Pomerne necitlivou obnovou prešla v roku 1965. Interiér je zaklenutý krížovými klenbami s príporami s ranogotickými rastlinnými hlavicami pochádzajúcimi zo zaniknutého kláštora. Fasády kaplnky sú členené opornými piliermi a oknami s lomeným záklenkom. Strešná veža je ukončená ihlancovou helmicou.

Súbor:ChurchWMPVelkySaris13Slovakia10.1.jpg|Kaplnka sv. Kunhuty
Súbor:ChurchWMPVelkySaris13Slovakia10.2.jpg
Súbor:Kaplnka sv. Kunhuty, Veľký Šariš 25 Slovakia 4.jpg|Detail presbytéria
Súbor:Kaplnka sv. Kunhuty, Veľký Šariš 25 Slovakia 2.jpg
Súbor:Kaplnka sv. Kunhuty, Veľký Šariš 25 Slovakia 6.jpg|Detail veže


* Kaplnka sv. Alžbety, jednoloďová ranobaroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, bez veže, z 80. rokov 17. storočia. Interiér je zaklenutý barokovými valenými klenbami s lunetami. Oltár je rokokový z konca 18. storočia s obrazom sv. Alžbety. Fasády kaplnky majú nárožné maľované bosáže, okná s polkruhovým záklenkom lemujú šambrány. Vstupný portál s polkruhovým záklenkom tvorí kamenné profilované ostenie s motívom perlovca, s klenákom v podobe erbu a s reliéfmi s motívom ovocia v pätkách portálu.

Súbor:ChurchWMPVelky Saris13Slovakia9.jpg|Kaplnka sv. Alžbety
Súbor:ChurchWMPVelky Saris13Slovakia10.jpg
Súbor:ChurchWMPVelky Saris13Slovakia11.jpg
Súbor:ChurchWMPVelky Saris13Slovakia13.jpg


* Kúria, jednopodlažná pôvodne renesančná stavba na pôdoryse písmena L, zo 17. storočia. V rokoch 1740 – 1743 bola rozšírená do súčasnej podoby. Dispozícia kúrie bola upravovaná ešte v 20. rokoch 19. storočia. Pred prvou svetovou vojnou vzniklo druhé podlažie dvorového krídla, sýpka. V interiéri sa zachovali renesančné valené klenby s lunetami. Šesťosová uličná fasáda je hladká, bez členenia. Strecha je valbová.

* Rímskokatolícka fara, jednopodlažná baroková stavba na pôdoryse obdĺžnika, z 18. storočia. Fasáda smerom do ulice je dvojosová s oknami so šambránami s ušnicami a rímsovými frontónmi. Strecha je polvalbová s kruhovým oknom v štíte. Areál fary uzatvára múr s bránou s polkruhovým záklenkom.

Súbor:Veľký Šariš 16 Slovakia2.jpg|Kúria
Súbor:RectoryVelkySaris13Slovakia.JPG|Rímskokatolícka fara
Súbor:RectoryVelkySaris13Slovakia1.JPG
Súbor:RectoryVelkySaris13Slovakia2.JPG


* Parný valcový mlyn, technická pamiatka, šesťpodlažná stavba na pôdoryse obdĺžnika, založená v roku 1856. Prestavbou prešiel v roku 1902. Patril medzi najväčšie mlyny na východnom Slovensku. Po znárodnení, v rokoch 1951 – 1954 bol prestavaný. V roku 1996 sa tu zastavila prevádzka, odvtedy objekt chátra.

Súbor:SteammillWMPVelkySaris13Slovakia2.jpg|Parný mlyn
Súbor:SteammillWMPVelkySaris13Slovakia.jpg
Súbor:SteammillWMPVelkySaris13Slovakia3.jpg
Súbor:SteammillWMPVelkySaris13Slovakia6.jpg
Súbor:SteammillWMPVelkySaris13Slovakia4.jpg


### Múzeá
* Mestské múzeum a galéria

### Zaujímavosti
* *Mľinska džurka* - historický parný rušeň umiestnený na podstavci vedľa železničnej stanice. Ide pravdepodobne o najstarší parný rušeň s normálnym rozchodom (1435 mm) na Slovensku. Bol vyrobený mníchovskou továrňou na lokomotívy Krauss & comp. roku 1882 pod výrobným číslom 1082 a typovým označením XXXIIb. Dvojnápravový rušeň bol určený pre *Nagy Saroser Künstmühle* (Veľkošarišský mlyn). Vykonával posunovacie práce na mlynskej vlečke do šesťdesiatych rokov minulého storočia. Po Druhej svetovej vojne krátku dobu premával na trati Prešov - Lipany.
thumb|Umelecká škola (na poschodí)
* *Základná umelecká škola -* (alebo “stará škola“) je škola vyučujúca hudobnú výchovu na hudobných nástrojoch (klavír, keyboard, gitara...). Vyučuje sa tam aj výtvarný krúžok. Budova bola založená a postavená v roku 1902. V budove je aj knižnica (na prízemí).

### Kultúra
Od roku 2008 tu pôsobí aj tanečný súbor moderného a scénického tanca pod názvom Tanečné divadlo Bodies. 

### Médiá
Mesto vydáva mesačník Veľkošarišan.

## Hospodárstvo a infraštruktúra
thumb|Pivovar Šariš a.s.
### Dôležité firmy
* Pivovar Šariš a.s. - najväčší pivovar na Slovensku, člen skupiny Asahi group.

## Doprava
Prepravu obyvateľov zabezpečuje Dopravný podnik mesta Prešov, linky č. 14, 23 a 45.

## Osobnosti mesta
### Čestné občianstvo
* Ondrej Richard Halaga – 1997 – historik
* Elena Lacková – 1997 – spisovateľka
* Božena Mačingová – 1997 – spisovateľka
* Melánia Nemcová – 1999 – choreografka, etnografka a publicistka
* Antoine Arbid – 1999 – riaditeľ Pivovaru
* Jozef Štoffa – 2003 – bývalý riaditeľ Pivovaru Šariš
* Michal Pramuk – 2003 – zakladateľ Pivovaru Šariš

### Rodáci
* Elena Lacková (* 1921 – † 2003), spisovateľka píšuca po rómsky
* Otto Geyer (* 1940 – †2017), filmový a televízny kameraman

### Pôsobili tu
* Jozef Tomášik-Dumín (* 1900 – † 1937), proletársky básnik, člen DAVu

## Partnerské mestá
*  Grybów, Poľsko
*  Nyírtelek, Maďarsko
*  Rakošino, Ukrajina

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok vo Veľkom Šariši

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Apsida.sk– profil Kostola sv. Jakuba
* Apsida.sk– profil Kaplnky sv. Kunhuty
* Vodné mlyny– profil parného mlyna


Kategória:Okres Prešov
Kategória:Mestá na Slovensku