Štefan Krčméry

**Štefan Krčméry** (pseudonymy **Eška**, **Ján Jesom**, **Ujo Štefan** a i.) (* 26. december 1892, Mošovce  † 17. február 1955, Pezinok) bol slovenský básnik, literárny historik a kritik, publicista, prekladateľ, správca Matice slovenskej. 

## Rodina
* otec: Miloslav Krčméry
* matka: Oľga rod. Petianová
* syn: Ivan Krčméry
* dcéra: Jela vyd. Vrteľová

## Životopis
Narodil sa v rodine evanjelického farára, syna štúrovca Augusta Horislava Krčméryho. Ľudovú školu navštevoval v Jasenovej, gymnázium v Banskej Bystrici (1903 – 1907), evanjelické lýceum v rokoch 1907 – 1911 v Bratislave a v rokoch 1911 – 1915 tu tiež vyštudoval evanjelickú teológiu. Chvíľu pôsobil ako kaplán v Krajnom a v Bratislave, no potom zanechal kňazské povolanie a pôsobil ako literárny kritik, publicista, básnik, historik, teoretik a organizátor kultúrneho a osvetového života. V rokoch 1918 – 1919 bol redaktorom Národných novín a pôsobil tiež ako šéfredaktor Slovenských pohľadov a pôsobil aj ako tajomník obnovenej Matice slovenskej. V rokoch 1920 – 1921 bol spolu s manželkou Helou na študijnom pobyte v Paríži, po návrate vykonával funkciu tajomníka Matice slovenskej a taktiež redigoval obnovené Slovenské pohľady (1922 – 1932), Knižnicu Slovenských pohľadov a dočasne i Slovenského ochotníka, Naše divadlo, Včielku a iné časopisy. V roku 1930 odišiel na 3 mesiace do Prahy, kde si na Karlovej univerzite doplnil vzdelanie a získal titul PhDr. 

Na jeseň roku 1931 sa uňho prejavili duševné problémy, ktoré v nasledujúcom roku prerástli do vážnej psychickej choroby (schizofrénie). Koncom roku 1932 prestal redigovať Slovenské pohľady a v roku 1933 sa definitívne vzdal miesta tajomníka Matice slovenskej. V literárnej práci však neustal. Bol tiež členom viacerých kultúrno-spoločenských inštitúcií (Matica chorvátska, provensalská Félibrige, Matica srbská a i.). Žil na rozličných miestach, od 1949 až do smrti sa trvalo liečil v Pezinku. Pochovaný bol v Bratislave, no jeho telesné pozostatky boli neskôr prenesené na Národný cintorín v Martine.

Život a dielo Štefana Krčméryho približuje aj dokumentárny film vyrobený v roku 2000 (Slovenská televízia Bratislava, cyklus Kultúra a náboženstvo, scenár Ondrej Bartko, réžia Fedor Bartko).

## Tvorba
Inšpirátorská osobnosť slovenskej literatúry a kultúry ako básnik, literárny historik a kritik, prekladateľ, publicista, redaktor a organizátor.

Publikovať začal v roku 1913, pričom prispieval do viacerých časopisov (Slovenské pohľady, Dennica, Živena, Národné noviny, Mladé Slovensko a i.). Debutoval v roku 1920 zbierkou básní *Keď sa sloboda rodila*. Okrem kritického realizmu používal i prvky symbolizmu, inšpiroval sa Hviezdoslavom a Štúrovcami, ale taktiež európskymi romantickými básnikmi. Svojou tvorbou pokračuje v úsilí slovenskej moderny, no taktiež súvisí s romantickou poéziou. Venoval sa písaniu vlasteneckej a ľúbostnej lyriky, ale aj spirituálnej lyrike. V jeho básniach sa často vyskytujú symboly tmy a svetla, ale tiež symbolický uzavretý priestor tmavých hôr, ktorý vyjadruje pocit neodvratného, bezvýchodiskového osudového smerovania človeka. 

V prozaickej tvorbe lyrické obrázky a úvahy zakomponoval do osobných vyznaní vo forme listov budúcej manželke.

Jeho najvýznamnejším teoretickým dielom sú dvojzväzkové dejiny slovenskej literatúry *150 rokov slovenskej literatúry* (spomína významné i menej významné osobnosti 18. a 19. storočia). Okrem toho publikoval množstvo štúdií a príspevkov o literatúre, umení a kultúre v slovenských periodikách, mimoriadne zásluhy si získal  ako redaktor Slovenských pohľadov (1922 – 1932), okolo ktorých sústredil takmer všetkých starších i začínajúcich autorov.

Ako tajomník Matice slovenskej sa pričinil o organizovanie jej vedeckých a umeleckých odborov, v rámci Ústredia slovenských ochotníckych divadiel i matičných miestnych odborov aktivizoval divadelnú a osvetovú činnosť na celom Slovensku. Venoval sa aj prekladaniu poézie z maďarčiny, nemčiny, francúzštiny, zo slovanských literatúr, ako aj poézie iných národov. Vo vlastnom preklade vydal výber zo slovenskej poézie v maďarčine.

## Dielo
### Poézia
*1920 – *Keď sa sloboda rodila*, obsahuje vlastenecké básne, oslavujúce vznik ČSR
*1929 – *Herbárium*, obsahuje osobnú lyriku, vyjadruje vnútorný smútok a neistotu vplyvom stupňujúcej sa choroby
*1930 – *Piesne a balady*, vracia sa tu k štúrovskej poézii (sylabický veršový systém)
*1932 – *Slovo čisté*, básnická skladba
*1944 – *Pozdrav odmlčaného básnika*, spomienkovo-reflexívna zbierka

### Próza
*1932 – *Oslobodenie*, básnická próza o vlastnom živote a živote poprevratového Slovenska
*1957 – *Zimná legenda*, cyklus próz a čŕt
*1972 – *Ty a Ja*, prózy, úvahy, črty a básne, ktoré boli komponované ako listy jeho budúcej manželke Hele Karlovskej

thumb|250px|right|Hrob Štefana Krčméryho na Národnom cintoríne v Martine
### Literárna veda
*1920 – *Prehľad dejín slovenskej literatúry a vzdelanosti*
*1927 – *Moyses a Kuzmány*
*1928 – *Ľudia a knihy*, populárne zobrazenie významných osobností slovenskej literatúry 19. a 20. storočia
*1936 – *Zo slovenskej hymnológie*, jubilejná publikácia pri príležitosti 300. výročia vydania spevníka *Cithara sanctorum* (Juraj Tranovský)
*1943 – *Stopäťdesiat rokov slovenskej literatúry*
*1976 – *Dejiny literatúry slovenskej*, osobnosti literatúry od Veľkej Moravy až po vznik samostatného Česko-Slovenska

### Ostatné diela
*1925 – *Anthológia szlovák költőkből*, antológia slovenskej poézie
*1925 – *Salome*, preklad veršovanej drámy od Oscara Wilda
*1944 – *Z cudzích sadov*, preklady modernej európskej poézie
*1975 – *Estetické reflexie*

### Články, state a úvahy
*1922 – *Slovensko a jeho život literárny*
*1924 – *Literárne snahy slovenské*
*1926 – *O možnostiach rozvoja slovenskej literatúry*
*1931 – *Prozódia štúrovských básnikov*
*1932 – *Melódia vety a prízvuk v slovenčine*
*1935 – *Estetika krás prírodných*

### Výbery
*1975 – *Estetické reflexie*, výber z diela
*1977 – *Román bez konca*, výber lyrických a intímnych próz

## Literatúra
* *Biografické štúdie*, zv 21. Martin : Matica slovenská, Biografický ústav, 1994. 188 s. ISSN 1338-0354. Štúdie z vedeckého seminára o Š. Krčmérym, dostupné on-line.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Záznam o narodení a krste v matrike riadok 1 – evanjelický zbor Mošovce
* 

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí literárni vedci
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Slovenskí literárni historici
Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Signatári Martinskej deklarácie
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Kategória:Osobnosti z Mošoviec