Žilnatina (rastlina)

[náhľad|Najpôvodnejšia vejárovitá žilnatina – [ginko dvojlaločné]]
náhľad|Bežná perovitá žilnatina – u&nbsp;dvojklíčnolistových&nbsp;najbežnejšia
**Žilnatina** (*venatio*), niekedy nazývaná **nervatúra**, je systém ciev (žiliek) v&nbsp;listoch rastlín nadväzujúci na stopku. Ich úlohou je privádzať živiny a mechanicky spevňovať list, vytvára jeho rebrovanie. Sú často vystužené sklerenchýmom. Ovplyvňuje tvar čepele a je dôležitým vodidlom pri rozlišovaní listov.

## Opis
Veľa listov je žilnatinou prestúpených úplne. Žilnatinou, t.j. cievnymi zväzkami vodivého rastlinného pletiva, sú živiny roznášané omnoho rýchlejšie, než priamo medzi bunkami. Zo stonky vedú do listu minerálne látky a v opačnom smere sa odvádzajú asimiláty (sacharidy). Často možno pohľadom rozlíšiť hlavné rebro a postranné žilky rôzneho radu. Primárne, hlavné žilky bývajú niekedy prepojené komisurálnymi žilkami (napr. pri&nbsp;lipnicovitých (*Poaceae*), sekundárne žilky vyššej úrovne sú prepojené anastomoznými spojkami. Konečné rozvetvenie v jemných žilkách je veľmi zjednodušené a obsahuje často len tracheidy, ktoré končia slepo.

Štruktúra jemných žiliek medzi rebrami, vytvorenými primárnymi a sekundárnymi žilkami, je zložená zo siete mnohouholníkovitých častí veľmi rozličného tvaru. Ak vytvárajú žilky vyšších radov hustú sieť, hovoríme o&nbsp;**sieťovitej žilnatine**.

Podľa prítomnosti a nápadnosti žiliek možno listy rozdeliť na:
* *bezžilné* – napr. drobuľka (*Wolffia)*
* *skrytožilné* – napr. tučnolistovité (*Crassulaceae*)
* *jednožilné* – napr. ihličnany (*Pinopsida*)
* *viacžilné* – väčšina krytosemenných (*Magnoliophyta*)

## Rozdelenie
Vo&nbsp;všeobecnej praxi sa jednotlivé druhy žilnatín odlišujú a sú pomenované podľa usporiadania hlavných žiliek. Neexistuje typ žilnatiny, ktorý je presne priradený jednoklíčnolistovým alebo dvojklíčnolistovým rastlinám, existujú len typické. Rozdeľujú sa takto:

### Najpôvodnejšia
* **Vejárovitá žilnatina** (*venatio dichotoma*) – Zo stredu bázy čepele listu sa rozbiehajú žilky vejárovito usporiadané, ktoré sa ďalej vejárovito vetvia. Jednotlivé žilky nie sú navzájom prepojené. Je to žilnatina najpôvodnejšia, vyskytuje sa u niektorých sladičorastov a ginko dvojlaločného (*Ginkgo biloba*).

Tejto žilnatine s neprepojenými žilkami sa hovorí **otvorená žilnatina** (*venatio aperta*), všetky ostatné sú **uzavreté žilnatiny** (*venatio conjucta*).

### Typické pre jednoklíčnolistové
* **Rovnobežná žilnatina** (*venatio parallelodroma*) – je tvorená niekoľkými podobne hrubými žilkami vedenými takmer v celej dĺžke vedľa seba rovnobežne od bázy čepele listu až po vrchol, napr. lipnicovité (*Poaceae*) a šachorovité (*Cyperaceae*).
* **Vrcholovo súbežná žilnatina** (*venatio acrodroma*) – je tiež vytvorená niekoľkými podobne hrubými žilkami, ktoré od bázy čepele listu sa rozbiehajú oblúkovito do strán a pred vrcholom sa opäť spájajú, napr. vstavačovec (*Dactylorhiza*)

### Typické pre dvojklíčnolistové
* **Perovitá žilnatina** (*venatio pinnata*) – v&nbsp;osi čepele listu prebieha hlavná žilka od ktorej sa na obe strany vetvia žilky primárne, tie sa ďalej vetvia rovnakým spôsobom na žilky sekundárne atď., najbežnejšia u&nbsp;dvojklíčnolistových rastlín.
* **Dlaňovitá žilnatina** (*venatio palmata*) – z&nbsp;takmer jedného miesta pri&nbsp;báze čepele listu sa lúčovito rozbiehajú hlavné žilky, ktoré sa ďalej vetvia, napr. javor (*Acer*).
* **Odnožená žilnatina** (*venatio pedata*) – z&nbsp;jedinej hrubej žilky odnožuje na vonkajšiu stranu vždy len jedna tenšia žilka napr. čemerica (*Helleborus*)

## Evolúcia
Žilnatina je z&nbsp;celého listu najtrvanlivejšia časť, často sa nachádza aj pri archeologických nálezoch a pomáha spätne určovať fosílne rastliny. Z&nbsp;nálezov z&nbsp;geologického obdobia spodnej kriedy možno určiť, že najpôvodnejšie listy dvojklíčnolistových rastlín boli jednoduché, celokrajné. Súčasne s&nbsp;primitívnym dvojklíčnolistovým typom listov boli nájdené aj drobné listy so znakmi jednoklíčnolistových rastlín. Pokiaľ skutočne prináležia jednoklíčnolistovým, boli tieto línie separované minimálne už v spodnej kriede.

## Galéria


Súbor:Agrostis Blatt.jpg|Rovnobežná žilnatina – list&nbsp;psinčka
Súbor:Dactylorhiza fuchsii CH 2.jpg|Vrcholovo súbežná žilnatina – vstavačovec&nbsp;Fuchsov
Súbor:Acer pseudoplatanus3 ies.jpg|Dlaňovitá žilnatina – javor&nbsp;horský
Súbor:Helleborus viridis ENBLA02.jpg|Odnožená žilnatina – čemerica&nbsp;zelená



## Referencie

* 

Kategória:Morfológia rastlín