open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nora Baráthová

**Nora Baráthová** (* 7. jún 1944, Kežmarok) je slovenská spisovateľka, historička a autorka literatúry pre deti a mládež.

## Životopis
Narodila sa v rodine inžiniera a navštevovala Jedenásťročnú strednú školu v Kežmarku (dnešné Gymnázium Pavla Országa Hviezdoslava) a neskôr vyštudovala filozofickú fakultu v Prešove (odbor slovenský jazyk – dejepis). V rokoch 19652008 pracovala ako historička v Mestskom múzeu v Kežmarku. V súčasnosti je na dôchodku.

## Tvorba
Jej práce sú venované tak dospelým, ako aj mládeži. V literatúre pre dospelých sa venuje najmä témam z histórie Spiša, v dielach pre mládež sa venuje súčasným problémom mladých ľudí a tiež sa tu prejavuje jej silný cit pre pozorovanie a sklon k sentimentálnosti.  

## Dielo
### Próza pre dospelých
*1975 – *Muž, ktorý kráčal za smrťou*, historický román z Kežmarku v časoch protihabsburského povstania
*1980 – *Aj zradcom sa odpúšťa*, voľné pokračovanie románu *Muž, ktorý kráčal za smrťou*
*1981 – *Nepokojné mesto*, voľné pokračovanie románov *Muž, ktorý kráča za smrťou* a *Aj zradcom sa odpúšťa*
*1990 – *Nad Kežmarkom veje vietor*
*1995 – *Hviezdy nad Tatrami*
*1996 – *Tak sme žili*
*1996 – *Tri vianočné príbehy*
*2008 – *Buď vôľa tvoja...*
*2014 – *Stretol som Ho*
*2015 – *Meč a srdce*

### Próza pre mládež
*1967 – *Ad revidendum*, román zo študentského prostredia
*1976 – *Snívať zakázané*, príbeh dievčaťa z detského domova
*1983 – *Najlepšia trieda*
*1991 – *Študent,* román o študentskom živote Pavla Országha Hviezdoslava na kežmarskom lýceu
*1992 – *Plavovlasé hviezdy*
*1995 – *Päť dní pre náhodu*

### Historické práce
*1989 – *Kežmarský hrad*
*1994 – *Kežmarok a jeho evanjelické umelecko-historické pamiatky*
*1997 – *Svedkovia ťažkých dôb*
*2009 – *Osobnosti Kežmarku 1206-2009*
*2012 – *História Kežmarku do polovice 18. storočia*
*2014 – *Život Kežmarku v 13. až 20. storočí*
*2021 – *Neľutujem, že som milovala*
*2024 – *Kežmarok v zápase storočí - I. diel*
*2025 – *Kežmarok v zápase storočí - II.diel* 

## Ocenenia (výber)
* Cena mesta Kežmarok (2009)
* Cena Andreja Kmeťa za mimoriadny prínos v oblasti histórie (2012)
* Cena predsedu Prešovského samosprávneho kraja za celoživotné  dielo v oblastiach  histórie, pedagogiky a kultúry (2017)
* Cena Eugena Bárkánya za dlhodobé všestranné aktivity so židovskou tematikou v Kežmarku a okolí (2018)

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Blog na SME
* Video kanál Na káve s Norou

Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Osobnosti z Kežmarku
Zákon (právo)

**Zákon** môže byť:
* tzv. formálny zákon: Právna norma - alebo súbor právnych noriem - najvyššieho orgánu štátnej moci (zákonodarcu), čiže v súčasnosti spravidla parlamentu. Je to prvotná právna norma, teda norma nadradená druhotným normám, teda normám ostatných štátnych orgánov.
* tzv. materiálny zákon: Všeobecná právna norma - alebo súbor všeobecných právnych noriem - štátneho orgánu (prvotná aj druhotná).
* v užšom zmysle: Formálny zákon, ktorý nie je ústavným zákonom

Nasledujúci text opisuje zákon chápaný ako formálny zákon, čo je aj definícia, s ktorou sa v praxi možno najčastejšie stretnúť.

## Formálny zákon na Slovensku
(Formálny) zákon na Slovensku je všeobecne záväzný právny predpis prijatý zákonodarným zborom (parlamentom), teda Národnou radou SR. Z hľadiska právnej sily sa zákon nachádza pod ústavou SR a niektorými medzinárodnými zmluvami, ale nad podzákonnými predpismi ako sú napr. nariadenie vlády alebo vyhláška.

Zákonodarca je pri tvorbe zákonu obmedzený len ústavou a medzinárodnými zmluvami so silou vyššou ako zákon, s ktorými sa nemôže dostať do rozporu, inak môže zákonom upraviť akúkoľvek oblasť spoločenských vzťahov. Na základe Ústavy SR platí, že povinnosti možno fyzickým a právnickým osobám ukladať len zákonom. Podzákonným predpisom možno ukladať povinnosti len na základe zmocnenia zákona, ale takýmto spôsobom napr. nemožno obmedziť základné práva a slobody.

Zákony sa uverejňujú v Zbierke zákonov Slovenskej republiky a nadobúdajú platnosť dňom ich vyhlásenia. O všetkom, čo bolo v Zbierke zákonov uverejnené, platí domnienka, že dňom uverejnenia sa stalo známym každému, koho sa to týka; domnienka o znalosti vyhlásených všeobecne záväzných právnych predpisov je nevyvrátiteľná. 

Účinnosť nadobúdajú zákony pätnástym dňom po ich vyhlásení v Zbierke zákonov, ak nie je v nich ustanovený neskorší deň nadobudnutia účinnosti. Ak je to odôvodnené naliehavým všeobecným záujmom, môže sa v zákone výnimočne ustanoviť skorší začiatok jeho účinnosti, najskôr však dňom vyhlásenia v Zbierke zákonov.

## Pozri aj
* Právny predpis
* Ústava
* Právna norma

## Externé odkazy
* http://jaspi.justice.gov.sk/jaspiw1/jaspiw_mini_fr0.htm  Slovenská Zbierka zákonov
* Trestní řád platný na Slovensku a Podkarpatské Rusi. Kroměříž: J. Gusek, 1922. 285 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB

Kategória:Právne predpisy
Iné vírusové choroby (MKCH-10)

**B25 - B34: INÉ VÍRUSOVÉ CHOROBY** patria do I.kapitoly MKCH-10 - Infekčné a parazitárne choroby (MKCH-10, A00 - B99).

**B25 - CYTOMEGALOVÍRUSOVÁ CHOROBA**

Nezahŕňa cytomegalovírusovú mononukleózu (B27.1) a kongenitálnu cytomegalovírusovú infekciu (P35.1).

B25.0† - Cytomegalovírusová pneumonitída (J17.1*)
B25.1† - Cytomegalovírusová hepatitída (K77.0*)
B25.2† - Cytomegalovírusová pankreatitída (K87.1*)
B25.8 - Iné cytomegalovírusové choroby
B25.9 - Nešpecifikovaná cytomegalovírusová choroba

**B26 - MUMPS - PAROTITIS EPIDEMICA**

Zahŕňa:	parotitídu
*epidemickú
*infekčnú

B26.0† - Parotitická orchitída (N51.1*)
B26.1† - Parotitická meningitída (G02.0*)
B26.2† - Parotitická encefalitída (G05.1*)
B26.3† - Parotitická pankreatitída (K87.1*)
B26.8 - Parotitída s inými komplikáciami
:Mumpsová
::artritída (M01.5*)
::myokarditída* (I41.1*)
::nefritída* (N08.0*)
::polyneuropatia* (G63.0*)
B26.9 - Parotitída bez komplikácií
:Mumps
::NS
::parotitída NS

**B27 - [[Infekčná mononukleóza|INFEKČNÁ MONONUKLEÓZA]]**

Zahŕňa:	
*žľazovú horúčku
*monocytovú angínu
*Pfeifferovu chorobu

B27.0 - Gamaherpesvírusová mononukleóza
:Mononukleóza vyvolaná Epsteinovým - Barrovej vírusom
B27.1 - Cytomegalovírusová mononukleóza
B27.8 - Iná infekčná mononukleóza
B27.9 - Nešpecifikovaná infekčná mononukleóza

**B30 - VÍRUSOVÝ ZÁPAL SPOJOVIEK - CONJUNCTIVITIS VIROSA**

Nezahŕňa očnú
*herpetickovírusovú infekciu (B00.5)
*zoster (B02.3)

B30.0† - Keratokonjunktivitída vyvolaná adenovírusom (H19.2*)
:Epidemická keratokonjunktivitída
:Lodenicové oko
B30.1† - Konjunktivitída vyvolaná adenovírusom (H13.1*)
:Akútna adenovírusová folikulárna konjunktivitída
:Plavárňová konjunktivitída
B30.2 - Vírusová faryngokonjunktivitída
B30.3† - Akútna epidemická hemoragická konjunktivitída (enterovírusová) (H13.1*)
:Konjunktivitída vyvolaná
::vírusom Coxackie
::enterovírusom
:Hemoragická konjunktivitída (akútna) (epidemická)
B30.8† - Iná vírusová konjunktivitída (H13.1*)
:Konjunktivitída Newcastle
B30.9 - Nešpecifikovaná vírusová konjunktivitída

**B33 - INÉ VÍRUSOVÉ CHOROBY NEZATRIEDENÉ INDE**

B33.0 - Epidemická myalgia
:Bornholmská choroba
B33.1 - Choroba Ross River
:Epidemická polyartritída a exantém
:Horúčka Ross River
B33.2 - Vírusová karditída
B33.3 - Retrovírusové infekcie nezatriedené inde
:Retrovírusová infekcia NS
B33.8 - Iné špecifikované vírusové infekcie

**B34 - VÍRUSOVÁ INFEKCIA BEZ MIESTNEHO ŠPECIFIKOVANIA**

Nezahŕňa:
*cytomegalovírusovú chorobu NS (B25.9)
*herpetickovírusovú infekciu (herpes simplex) NS (B00.9)
*retrovírusovú infekciu NS (B33.3)
*vírusové agensy ako príčinu chorôb klasifikovaných v iných kapitolách (B97.-)

B34.0 - Nešpecifikovaná adenovírusová infekcia
B34.1 - Nešpecifikovaná enterovírusová infekcia
:Infekcia vyvolaná vírusom Coxackie NS
:Echovírusová infekcia NS
B34.2 - Nešpecifikovaná koronavírusová infekcia
B34.3 - Nešpecifikovaná parvovírusová infekcia
B34.4 - Nešpecifikovaná papovavírusová infekcia
B34.8 - Iné vírusové infekcie nešpecifikovaných miest
B34.9 - Nešpecifikovaná vírusová infekcia
:Virémia NS 

## Zdroj
*Národné centrum zdravotníckych informácií

Kategória:MKCH-10
Zoznam medicínskych článkov/B

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **87** článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

## b-
B-lymfocyt

## ba
Bacilová červienkaBakerova cystaBakteriálne zoonózy (MKCH-10)Bakteriálne, vírusové a iné infekčné agensy (MKCH-10)BakteriofágBaktérieBaktériová spóraBalanitídaBalneológiaBaltazár DemianBaltimorova klasifikácia vírusovBambucký olejBarbara McClintockováBarbiturátBarnabás FerkóBarotraumaBarry MarshallBartholomäus ScherrenmüllerBaruj BenacerrafBazalkový olejBazálne ganglionBazálny elektrický rytmusBazálny metabolizmus

## bá
Bázový pár

## be
BedrovníkBenígna hyperplázia prostatyBenjamín TinákBenzoylperoxidBernard KatzBernard KouchnerBerta SchneiderováBesnotaBeta-laktámové antibiotikumBetakaroténBezbariérový prístupBezvedomie

## bi
BiblioterapiaBiela hmotaBiela krvinkaBielkovinaBiofarmaceutický klasifikačný systémBiofarmáciaBioforBiologická dostupnosťBiologický informačný systémBiologikumBiomarkerBiomatematikaBiopsiaBioštatistikaBiotín

## bl
BlastocystaBlastulaBloodhoundBludisková žila

## bo
Bod GBohdan PomahačBolesťBordetella pertussisBotulizmusBotulotoxínBozkBožin Laskov

## br
Bradavica (kožný výrastok)BradykardiaBranislav LichardusBRCA1Breast fetishismBreast tortureBregmaBrilantná zelená BSBromatológiaBromid draselnýBromid sodnýBronchoalveolárna lavážBronchopneumóniaBrown (droga)Brugadov syndrómBrušná prietržBrušná vodnatieľkaBrušný týfus

## bu
Bukálne podanieBulímiaBunková diferenciáciaBunková smrť

## by
Bylinkárstvo

Kategória:Zoznamy medicínskych článkov
Zoznam medicínskych článkov/Ú

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **8** článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

## úč
Účinná látkaÚčinnosť terapie

## ún
Únava organizmu

## úr
Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťouÚraz

## ús
Ústav lekárskej kozmetikyÚstna dutinaÚstredná dogma molekulárnej biológie

Kategória:Zoznamy medicínskych článkov
Jacob Friedrich Gustav Henle

**Jacob Friedrich Gustav Henle** (* 9. júl 1809, Fürth, Nemecko – † 13. máj 1885, Göttingen) bol nemecký anatóm a histológ, profesor anatómie v Zürichu, Heidelbergu a Göttingene.

## Iné projekty
 

Kategória:Nemecké osobnosti v medicíne
Kategória:Nemeckí pedagógovia
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Zürichu
Rocková opera

**Rocková opera** alebo **roková opera** je žánrovo vyprofilovaná hudobná kompozícia v populárnej hudbe v druhej polovici 60 rokov.

## Charakteristické znaky
Kompozične je niekde uprostred opery a operety. S operou ju spájajú zložité a dlhšie skladby, delenie na dejstvá. S operetou zas skladby kratšie, zapamätateľné a spevavé melódie, tzv. hitovky, krátke textové predely.
Od muzikálu ju odlišuje absencia dlhších textových predelov, slovných vstupov, komentárov.
Do rockovej opery radíme všetky opery vznikajúce v gitarovom spracovaní. Typickým žánrovým odnožom je metalová opera.

## Príklady
### Rockové albumy považované za rockové opery
* My Chemical Romance - The Black Parade (2006)
* The Who - Tommy, 1969
* The Who - Quadrophenia (1973) 
* Genesis - The Lamb Lies Down On Broadway (1974)
* Pink Floyd - The Wall (1979)
* Green Day - American Idiot (2004)

### Najznámejšie hudobné projekty
* James Rado, Gerome Ragni a Galt MacDermot, Hair (1967) 
* Tim Rice a Andrew Lloyd Webber, Jesus Christ Superstar (1970)
* Tim Rice a Andrew Lloyd Webber, Evita (1976)
* Jonathan Larson, Rent (1996) (zmodernizovaná interpretácia opery La Bohème od Giacoma Pucciniho) 

## Príklady z ďalších krajín
### Maďarsko
* Evanjelium o Márii
* István, a király

### Česko
* Flamengo - Kuře v hodinkách
* The Plastic People of the Universe - Pašijové hry velikonoční, 1978
* Progres 2 - Dialog s vesmírem, 1981

### Slovenská rocková opera
* Cyrano z predmestia

## Externé odkazy

Kategória:Populárna hudba
Kategória:Rock
Dlhohrajúca platňa

thumb
**Dlhohrajúca platňa** (iné názvy: **LP** - skratka z ; staršie: **[[hudobný album (rozlišovacia stránka)|(hudobný) album]]**; hovorovo: **elpéčko**) je vinylová gramofónová platňa spravidla trvajúca okolo 45&nbsp;minút (22,5&nbsp;minút každá strana).

Prvú LP platňu predstavili dňa 21. júna 1948 v newyorskom hoteli Waldorf - Astoria. Nahrávku vyhotovil Peter Goldmark z Columbia Records a bol na nej záznam huslistu Jehudiho Menuhina. Na každú stranu LP platne sa zmestilo 23 minút hudby. Predchádzajúce platne o rýchlosti 78 ot/min dokázali hrať len štyri minúty na oboch stranách.

Obvykle je rýchlosť prehrávania LP platne 33, výnimočne 16&nbsp;ot/min, či 45 ot/min (ide hlavne o limitované edície určené pre hifistov a audiofilov). Väčšinou obsahuje celý jeden zvukový album hudobného telesa, prípadne inú zvukovú nahrávku. 

Vinylová LP&nbsp;platňa má priemer 30&nbsp;cm; v prípade hudby mala na jednej strane 4-8&nbsp;skladieb. Časová dĺžka zvukového záznamu LP&nbsp;platne (dvakrát po 22,5=&nbsp;45 minút) bola niekoľko desaťročí v druhej polovici 20. storočia limitujúcou mierou pre formát hudobného albumu, ktorého koncepcia sa výrazne zmenila vynájdením zvukových CD nosičov. Vo výnimočných prípadoch sa objavili na trhu aj hudobné LP platne s celkovou dĺžkou presahujúcou 60 minút. V takýchto prípadoch je záznam oproti bežným 40 minútovým albumom výrazne tichší a dynamický a frekvenčný rozsah je značne limitovaný. Od 70. rokov boli tieto dlhé LP platne vydávané aj v ČSSR a boli označené ako Supralong, obsahovali iba hovorené slovo a boli monofónne, s príchodom technológie DMM (v ČSSR v roku 1985) boli aj stereofónne.

Celková dĺžka česko-slovenských Supralong LP platní sa pohybovala medzi 70 až 90 minút (35 až 45 minút na jednu stranu). 

Kategória:Zvukové nosiče
Kategória:Hudobné albumy
Zákon

**Zákon** môže byť: 
*ustálené pravidlo, princíp, postup, najmä v mravnej a spoločenskej oblasti, čiže obyčaj, napr,: 
**Starý zákon, Nový zákon
**nepísaný zákon
**zákon džungle
*nemeniaca sa súvislosť medzi dvoma vecami či javmi či vlastnosťami v prírode; nevyhnutne sa opakujúce postatné vzťahy; poriadkový princíp vlastný istej veci; napr:
**prírodný zákon
**fyzikálny zákon
**matematický zákon
**ekonomický zákon
**zákon schválnosti
*vo filozofii: vnútorne nutný a stály vzťah medzi javmi, prvkami alebo entitami; abstrakcia poriadku vzťahov skutočnosti alebo myslenia, pozri zákon (filozofia)
*v humanitných vedách: súbor pravidiel či noriem, ktoré platia vo všetkých alebo len v určitých prípadoch; môže byť opísaný sociologicky, filozoficky či sémanticky; v ekonómii a psychológii opisuje pravidlá ľudského správania a interakcie; pozri napr. ekonomický zákon, zákon (psychológia)
*v prírodných vedách: výrok, ktorý opisuje pravidelné či všeobecne opísateľné vzťahy medzi pozorovanými javmi (napr. Archimedov zákon), pozri napr. prírodný zákon, fyzikálny zákon, zákon (logika) (matematický zákon)
*v náboženstve:
** v kresťanstve: Starý zákon sa niekedy považuje za Zákon v protiklade k evanjeliu či Novému zákonu.
** v židovstve: Tóra.
*v práve: 
**právna norma najvyššieho orgánu štátnej moci (zákonodarcu) alebo všeobecná právna norma (aj) iného pôvodu, pozri zákon (právo)
**v užšom zmysle: každý zákon, ktorý nie je ústavný zákon
Veracitas Dei

**Veracitas Dei** je podľa Descarta neschopnosť Boha nás oklamať, na ktorej sa zakladá platnosť naších vedomostí o existencii sveta, ktorá nemôže byť ilúziou.
## Externé odkazy
*FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok
Kategória:Filozofické koncepty
Verbalizmus

**Verbalizmus** môže byť:
* nadmerné používanie slov, mnohohovravnosť, prázdne reči
* prílišné zdôrazňovanie formálnej stránky prejavu
* v pedagogike: slovné vyučovanie bez názornosti a dôrazu na dôležitosť vzťahov a pochopenia zo strany žiakov

Kategória:Jazykoveda
Kategória:Pedagogika
Verejnosť

**Verejnosť** je zoskupenie ľudí majúcich určitý spoločný cieľ, prípadne spojených vedomím prináležitosti k určitému spoločenskému celku.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Heslo veřejnost na Velké sociologické encyklopedii

## Zdroj
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Sociológia
Verifikacionizmus

**Verifikacionizmus** je filozofická koncepcia, ktorá uznáva overovanie (verifikáciu) zovšeobecnení (zákonov) vyvodením dôsledkov, a to použitím dedukcie, a ich porovnaním s bezprostrednou empirickou skúsenosťou (empirickými faktmi).
## Externé odkazy
*FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Filozofické hnutia a smery
Verifikácia

**Verifikácia** môže byť:
* v práve a podobne: je overenie, overovanie, preskúmanie a potvrdenie pravosti alebo správnosti, spravidla textu
* v logike: postup, ktorého výsledkom je zistenie, že daný výrok je pravdivý.

Kategória:Právo
Kategória:Logika
Veriteľ

**Veriteľ** alebo **kreditor** je (fyzická alebo právnická) osoba (alebo osoby), ktorá má pohľadávku. Inými slovami: veriteľ je účastník záväzkového právneho vzťahu, ktorému je druhý účastník záväzkového právneho vzťahu (tzv. dlžník) povinný k nejakému konaniu alebo nekonaniu (tzv. plneniu).

V užšom zmysle je veriteľom osoba majúca pohľadávku len v prípade peňažného záväzkového právneho vzťahu (a teda peňažného plnenia) alebo osoba, ktorá poskytla inej osobe (najmä peňažný) úver.

V obchode je veriteľ najmä dodávateľ tovaru alebo služieb, pokým nie sú zaplatené. V čase od odoslania tovaru do jeho zaplatenia má platobná povinnosť odberateľov voči veriteľom (dodávateľom) charakter záväzkov a právo veriteľov voči dlžníkom (odberateľom) charakter pohľadávok, ktoré sa takto vykazujú aj v súvahách.

## Referencie

Kategória:Právo
Kategória:Obchod
Noosféra

**Noosféra** (gr. nús = rozum, sphaira = sféra, oblasť; sféra rozumu) alebo **antroposféra** alebo **technosféra** je oblasť planéty Zem obsiahnutá rozumovou ľudskou činnosťou; pojem noosféry zaviedol Teilhard de Chardin a Édouard Le Roy a rozvinul ho Vladimir Ivanovič Vernadskij.

Pojem **technosféra** označuje najmä časť Zeme nie len obývanú, ale aj zreteľne pozmenenú človekom.

## Pozri aj
* Krajinná sféra

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Sociológia
Verš

**Verš** (z lat. versus, od vertere = vrátiť, obrátiť) môže byť:
*veršovaná reč
*základná jednotka veršovanej reči, vyčlenená delimitačnými signálmi, ktoré bývajú sústredené v klauzule verša, čiže rytmicky usporiadaný rad slov v básni, pozri verš (rad básne)
*hovorovo nepresne: sloha
*básnicky v množnom čísle: báseň
*v náboženstve: myšlienkovo ucelená veta či verš Biblie, pozri verš (Biblia) a verset
*v poľovníctve: časť slohy tokajúceho tetrova
*hovorovo: úsek spánku

## Zdroj
* verš. In: 
* verš. In:
Veršovaná reč

**Veršovaná reč** alebo **verš** je jazykový prejav charakteristický špecifickou organizáciou, ktorej minimálnou podmienkou je segmentácia na rytmické úseky, označované homonymne taktiež výrazom verš. Verš je zvyčajne definovaný ako celistvá rytmická a významová jednotka básnického textu. Ide o jeden riadok básnického diela, založený na výrazne rytmickej organizácii. Nemusí sa nutne zhodovať so syntaktickou jednotkou, takže vzniká syntaktický presah. 

## Iné projekty

## Externé odkazy
*FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Jazykoveda
Kategória:Literatúra
Verum index sui et falsi

**Verum index sui et falsi** je latinský výrok, ktorý znamená „Pravda je skúšobným kameňom pravdivého i lživého“.

Kategória:Latinské výroky
Max Verworn

**Max Richard Constantin Verworn** (* 4. november 1863, Berlín, Pruské kráľovstvo – † 23. november 1921, Bonn, Weimarská republika) bol nemecký fyziológ, prívrženec E. Macha, zakladateľ kondicionalizmu.

## Dielo
* *Psycho-physiologische Protistenstudien* 1889
* *Die polare Erregung der Protisten durch den galvanischen Strom. Archiv für die gesammte Physiologie des Menschen und der Thiere 45* (1889), 1-36
* *Die Bewegung der lebendigen Substanz* 1892
* *Die physiologische Bedeutung des Zellkerns. Archiv für die gesammte Physiologie des Menschen und der Thiere 51 (1892), 1-118
* *Allgemeinen Physiologie* 1895
* *Der körnige Zerfall: Ein Beitrag zur Physiologie des Todes. Archiv für die gesammte Physiologie des Menschen und der Thiere 63* (1896), 253-272
* *Die Biogenhypothese* 1903
* *Naturwissenschaft und Weltanschauung* 1904
* *Prinzipienfragen in d. Naturwissenschaft* 1905
* *Die Erforschung des Lebens* 1907
* *Die Mechanik des Geisteslebens* 1907
* *Zur Psychologie der primitiven Kunst* 1907
* *Die Frage nach den Grenzen der Erkenntnis'' 1908

## Iné projekty

Kategória:Nemeckí fyziológovia
Kategória:Osobnosti z Berlína
Verzifikácia

**Verzifikácia** je náuka o postupoch skladania veršov (veršovaní) a typoch veršov.

## Zdroj
* 

Kategória:Literatúra
Verzológia

**Verzológia** (z lat. *versus*, od *vertere* vrátiť, obrátiť; z gréc. *logos*  slovo, jazyk; *-lógia* = druhá časť zložených slov s významom náuka, veda, vedný odbor) je náuka o verši, teória verša, je to odvetvie poetiky, osobitná literárnoteoretická disciplína, ktorá sa zaoberá prozodickými, eufonickými, metrickými a rytmickými systémami, strofickými útvarmi a analýzou verša.

V rámci verzológie si zachovávajú relatívnu samostatnosť tri **subdisciplíny**:
#prozódia – náuka o prozodických vlastnostiach jazyka a zároveň o využití ich vlastností z hľadiska rytmickej výstavby verša,
#metrika – náuka o normách organizácie verša, o systéme veršových rozmerov (o metrách),
#strofika – náuka o strofickej kompozícii básní, študujúca skladbu strofy (slohy), jej druhy a formy a ich ustálené samostatné útvary.

## Referencie


## Literatúra
* ŠTRAUS, František: *Základy slovenskej verzológie.* 1. vydanie. Bratislava: Literárne informačné centrum, 2003. 251 s. ISBN 80-88878-81-0.

## Iné projekty

Kategória:Literárne pojmy
Kategória:Poézia
Kategória:Literatúra
Andreas Vesalius

**Andreas Vesalius** alebo **Andreas Vesal** alebo **Andreas van Wesel** (* 31. december 1514, Brusel, Belgicko – † 15. október 1564, Zakynthos, Grécko) bol flámsky lekár a anatóm, autor jednej z najvýznamnejších kníh o anatómii – *De Humanis Corporis Fabrica*. Je považovaný za zakladateľa novodobej vedy o anatómii človeka.

## Životopis
Narodil sa v Bruseli, ktorý bol vtedy súčasťou Svätej ríše Rímskej, v lekárskej rodine. Jeho otec, Andries van Wesel, bol synom Everarda Van Wesela, kráľovského lekára cisára Maximiliána I. Andries pokračoval v službe Maximiliánovi ako lekárnik, a neskôr ako komorník jeho nástupcu Karola V. Podporoval svojho syna v tejto rodinnej tradícii a prihlásil ho do kresťanskej školy () v Bruseli, aby sa naučil grécky a latinsky, rečiam vzdelancov tej doby.

V roku 1528 Vesalius začína štúdium na Katolíckej univerzite v meste Leuven (*Pedagogium Castrensis*), no keď jeho otec dostáva v roku 1532 miesto komorníka, rozhodne sa venovať medicíne na Univerzite v Paríži, kam sa presťahoval v roku 1533. Tu pod patronátom učencov ako Jacques Dubois (Jacobus Sylvius) a Jean Fernel študuje Galénove teórie. Do tohoto obdobia sa datuje vznik jeho záujmu o anatómiu – často ho bolo vídať na Cintoríne Neviniatok skúmať kosti.

V roku 1536 je nútený opustiť Paríž pre otvorenú roztržku medzi Svätou rímskou ríšou a Francúzskom, a vracia sa do Leuvenu. Tu pod vedením Johannesa Wintera von Andernach dokončuje svoje štúdium a nasledujúci rok promuje.  Jeho diplomová práca – *Paraphrasis in nonum librum Rhazae Medici Arabis clariss. ad Regem Almansorem, de singularum corporis partium affectuum curatione* (1537), bola komentárom k deviatej knihe Ar-Rázího. V Leuvene zostáva len krátko a po hádke so svojim profesorom odchádza v roku 1536 do Benátok a odtiaľ pokračuje na Univerzitu v Padove (*Universitas artistarum*), kde v roku 1537 dokončuje svoj doktorát.

Vesalius odmietol zmieriť sa s chabými znalosťami medicíny tej doby, ktoré sa nezmenili od čias antiky. Rozhodol sa rozšíriť poznatky o ľudskom tele, anatómii človeka (ktorá sa dovtedy odvodzovala len od anatómie zvierat, lebo kvôli cirkevným hodnotám bolo pitvanie zakázané) a diagnostike. Pitval telá trestancov, ktorí umreli. Pre jeho znalosti pôsobil ako lekár španielskych šľachticov. Vydal knihu o anatómii ľudského tela. Bol spoluzakladateľom novej doby – osvietenstva.

## Iné projekty

Kategória:Belgickí lekári
Kategória:Absolventi Parížskej univerzity
Kategória:Osobnosti z Bruselu
Kategória:Absolventi Padovskej univerzity
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Pise
Alexandr Nikolajevič Veselovskij

**Alexandr Nikolajevič Veselovskij** (* 16. február 1838, Moskva, Rusko – † 23. október 1906, Petrohrad) bol ruský filológ, folklorista, medievalista, historik a teoretik literatúry. Jeho dielo znamená významný prínos do slovanskej, románskej a germánskej filológie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ruskí jazykovedci
Kategória:Ruskí historici
Veselohra

**Veselohra** je buď synonymum pre komédia alebo len ľahší komický dramatický útvar, teda obmena komédie.

Kategória:Divadlo
Kategória:Literatúra
Kategória:Kinematografia
Veškerenstvo

**Veškerenstvo** je súhrn všetkého, čo existuje, príroda, vesmír so všetkým, čo obsahuje: „jednota veškrenstva“ (Igor Hrušovský); "dať uchvátiť sa veškerenstva prúdu" (Pavol Országh Hviezdoslav)

## Externé odkazy

*FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Kozmológia
Vesta

**Vesta** môže byť:
* odev siahajúci obyčajne po pás bez rukávov alebo aj s rukávmi, pozri vesta (odev)
** špecifickejšie: živôtik v ľudovom oblečení, pozri živôtik
* starorímska bohyňa domáceho kozuba a štátnej jednoty, pozri Vesta (bohyňa)
* planétka 4 Vesta
* rodina planétok Rodina Vesta
* francúzska sondážna raketa, pozri Vesta (raketa)
* mesto v USA, pozri Vesta (Virgínia)
* vyspelý systém na manažovanie konfigurácie, je zadarmo, vytvoril ho Compaq, používa ho Intel na dizajn mikroprocesorov, pozri Vesta (software configuration management)
* Vesta Rowing Club v Londýne na Temži
* názov mesta, ktoré bolo hlavným mestom planéty Venuše v animovanom TV seriáli Exosquad
Vestálka

**Vestálky** bol zbor šiestich kňažiek v starovekom Ríme, ktorý bol pôvodne pod právomocou kráľa (), v historickej dobe však spadal pod právomoc najvyššieho pontifika.

Vestálky nastupovali do svojho úradu vo veku 6 rokov. Pod hrozbou trestu smrti si museli zachovať svoje panenstvo a zotrvať v úrade najmenej 30 rokov. Bývali spoločne v dome () vedľa Vestinho chrámu na rímskom fóre.

Vestálky vystupovali na verejnosti ako jedna právnická osoba, ktorú predstavovala Najvyššia Vestina Panna (). Jej úlohou bolo zastávať domáce práce v dome kráľovom, neskôr vo Vestinom chráme. Tu sa vestálky starali o posvätný oheň, pripravovali z novej úrody pokrm pre obrady (), čistili chrám a i.

Právne postavenie vestálok upevnil Augustus, v cisárskej dobe im pripisovali mimoriadnu náboženskú moc.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Rímske náboženstvo
Prorokovanie

**Prorokovanie** je nie len predpovedanie budúcich udalostí a zvestovanie niečoho výnimočného, napr. odkazu Boha ľuďom, vyjavenie jeho učenia, jeho vôle. ktoré uskutočňujú ( proroci) len vtedy, keď sú inšpirovaní. Prorokovať v podstate znamená byť Božím hlasom a ústami, čo sa môže týkať tiež minulosti alebo prítomnosti, zjavovať pravdu. Prorok hovorí aj keď sa mu nepáči, že musí oznámiť práve tú vec práve tej osobe (napr. kráľovi). Aj proroka môžu prosiť o radu, avšak prorok nato prosí o božie zjavenie, a ak sa mu ho nedostane, mlčí.

## Pozri aj
* veštenie

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Okultizmus
Kategória:Náboženstvo
Veštenie

náhľad|vpravo|Cigánka veštiaca osud z ruky
**Veštenie** je predpovedanie budúcich udalostí, osudu veštcom na žiadosť alebo pri inšpirácii.

## Dejiny a typy veštenia

Veštenie pri inšpirácii sa vyznačuje špecifickými vlastnosťami a označuje sa ako prorokovanie. Veštenie sa člení na extatické veštenie, znalecké veštenie a na náhodné veštenie. Známou vešteckou knihou je I-ťing.

Niektoré vierovyznania ako napr. kresťanstvo odsudzujú veštenie ako formu čarodejníctva, iné ju považujú za súčasť svojho rituálu. V Starom zákone sa veštenie všeobecne zavrhuje (v Starom zákone je trestané smrťou), tak pokiaľ ide o súkromnú a neoficiálnu mágiu ako aj pokiaľ ide o oficiálnu mágiu cudzích národov. Akceptované je len tzv. prorokovanie v mene Boha, pričom proroctvo sa musí naplniť, aby nebolo vnímané ako proroctvo falošné, ktoré je z pohľadu kresťanstva ako aj judaizmu, hriechom.

V dávnych dobách veštili kňazi a kňažky v chrámoch. Boli na veštenie vopred pripravovaní cez špeciálne rituály. Veštili na špeciálnych miestach, kam za nimi ľudia chodili a nosili dary. Verili, že k nim im cez tieto média prevrávajú bohovia. Podkladom dnešnej numerológie bola židovská Kabala. Zvláštnou kategóriou boli kočovné cigánky. Veštili z vecí, ktoré im boli k dispozícii, z ohňa, ihiel, klincov, no najviac z kariet a ľudskej dlane.

V priebehu ľudských dejín vznikali rôzne veštenia, napríklad z drahých kameňov, mušiel, z letu vtákov, z vnútorností zvierat, rozhodených paličiek, či stebiel, z postavenia hviezd, dominových kociek, kontaktov s duchmi zomretých a hlavne rôznych druhov kariet.

## Príklady veštenia
* geomantia veštenie zo značiek na zemi
* chiromantia veštenie z dlane
* pyromantia veštenie z ohňa
* veštenie z karát
* veštenie z postavenia hviezd
* veštenie z usadeniny kávy

## Pozri aj
* veštectvo

## Literatúra
* BYSTRICKÝ, Peter: Výstrahy bohov : Veštenie v starovekom Ríme. In: *Historická revue*, roč. XXXI, 2020, č. 3, s. 18  23.
* HOSTINSKÝ, Peter Záboj: ''Stará vieronauka slovenská : Vek 1:kniha 1.'' [1. vyd.] Pešť: Minerva, 1871. 122 s. Dostupné online v Digitálnej knižnici UKB [kniha o mytológii starých Slovanov, o vešticiach a veštcoch v tretej časti, tretej kapitole] 

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok
* Za koho sa vydám? 80-stranové dielko o veštení budúcnosti z kariet pre vydajachtivé devy z r. 1892 (po nemecky) Wer wird mein Mann? : Ein untrügliches Kartenwahrsagebuch... Dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Iné projekty


Kategória:Okultizmus
Kategória:Náboženstvo
Extatické veštenie

**Extatické veštenie** je veštenie, ktoré sa vykonávalo v extáze, pričom veštec hovoril buď zrozumiteľne a priamo alebo nezrozumiteľne a iný tieto slová vykladal. 

Extázu si veštec mohol navodiť alebo ju predstierať. Extatické veštenie sa vykonávalo napríklad v kanaánskom kulte boha Baala, extatické bolo veštenie delfskej Pýtie, ktoré vykladali jej vyznavači zvaní THEOLOGOI. K extatickým veštcom patrili aj ľudia psychicky nenormálni, ktorých považovali napríklad za posadnutých vešteckým duchom.
## Externé odkazy
*FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Okultizmus
Kategória:Náboženstvo
Veštiareň

**Veštiareň** alebo **orákulum** je organizované stredisko veštenia; sväté miesto, odkiaľ vychádzalo božské posolstvo ako odpoveď na otázku danú veštcovi. 

V Grécku vznikali veštiarne v dobe vzniku mestských štátov, pričom každá z nich mala svoj vlastný systém. Preslávila sa starobylá veštiareň v Dodone, Apolónove veštiarne v Miléte, v Delfách (pozri delfská veštiareň) a pod. Okrem toho kolovali medzi ľuďmi, najmä v ťažkých dobách, veštby pripisované Sibyle.

## Zdroj
*FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok
Ejakulácia

**Ejakulácia** je výron, vystreknutie semena zo samčieho pohlavného údu. K ejakulácii môže dôjsť pri pohlavnom styku, pri masturbácii alebo spontánne v spánku (polúcia) a je väčšinou sprevádzaná pocitom sexuálneho vyvrcholenia - orgazmu.

## Predčasná ejakulácia
Muži môžu mať problém s predčasnou ejakuláciou (*ejaculatio praecox*). Príčinou môže byť krátka uzdička na spodnej strane žaluďa, chronický zápal žaluďa alebo predkožky, alebo vrodená zvýšená citlivosť na sexuálne dráždenie.

Existuje niekoľko spôsobov riešenia tohto problému. Najčastejšie používaným je jednoduché preťatie uzdičky pri lokálnom znecitlivení. Predčasnú ejakuláciu možno „liečiť“ aj požívaním antidepresív, ktorých vedľajším účinkom je práve oddialenie ejakulácie. V každom prípade je však žiaduce vyšetrenie u odborníka (sexuológ, urológ), ktorý odporučí najvhodnejšiu liečebnú metódu.

## Iné projekty

Kategória:Rozmnožovacia sústava
Vesprém

::*O rovnomennej župe pozri [[Vesprémska župa]].*

**Vesprém** (historicky , ) je mesto v západnom Maďarsku v Bakonskom lese. Je hlavným mestom Vesprémskej župy. 

Má rozlohu 12 693 ha a žije tu  obyvateľov *()*. 

Priemysel textilný, strojársky, obuvnícky, potravinársky. Je to dopravná križovatka. V meste sú  architektonické pamiatky, múzeá a univerzita (1949).

## Názov
Názov Vesprém pochádza zo slovenského osobného mena *Bezprěmъ* (meno je bohato doložené v textoch; jeho význam: násilný, opovážlivý, neznášanlivý; porov. staročeské bezpřěmný). Ešte v 16. storočí bol názov *Bezperim* a ešte v 20. storočí miestni Slováci mesto volali *Bezperín*.

## Partnerské mestá
*  Bottrop, Nemecko
*  Debeljača, Srbsko
*  Gladsaxe, Dánsko
*  Chaskovo, Bulharsko 
* Jönköping, Švédsko
*  Kostroma, Rusko
* Kuršėnai, Litva
*  Nitra, Slovensko
*  Nový Jičín, Česko
*  Ottignies-Louvain-la-Neuve, Belgicko
*  Passau, Nemecko
* Pescara, Taliansko
*  Rovaniemi, Fínsko
*  Senftenberg, Nemecko
*  Šibenik, Chorvátsko
*  Sfântu Gheorghe, Rumunsko
*  Tartu, Estónsko
*  Tirat Karmel, Izrael
*  Žamberk, Česko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka


Kategória:Mestá v Maďarsku
Benešov

**Benešov** či **Benešov u Prahy** je mesto v Česku. Nachádza sa v Stredočeskom kraji,  juhovýchodne od Prahy. Mesto má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ().

## Dejiny
V 11. storočí za vlády Přemyslovcov prebiehala kolonizácia dovtedy neobývaných oblastí južne od Prahy. Prvé osídlenie Benešova je na mieste dnes zvanom Na Karlově, kde vznikol panský dvorec, kostol a okolo nich osada. Potom sa centrum presunulo výstavbou mestského trhu na dnešné Masarykove námestie. Na Karlove bol založený minoritský kláštor a majiteľom sa stal pražský biskup Tobiáš z Benešova, ktorý si skoro vybudoval nové sídlo – Konopište. Po vymretí Benešovcov sa majiteľmi stávajú Šternberkovci a po nich mestu zostal znak – osemcípa zlatá hviezda v modrom poli.

Ján Žižka z Trocnova vypálil kláštor, keď tade tiahol roku 1420 na Prahu, pretože Šternberkovci boli proti husitom.

Veľkou ranou pre mesto bola Tridsaťročná vojna a zvlášť obsadenie švédskym vojskom v roku 1648, z ktorého sa mesto dlho spamätávalo.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* statistické údaje města Benešov


Kategória:Okres Benešov
Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Okresné mestá v Česku
Štítnik (rieka)

**Štítnik** je pravostranný prítok Slanej v Gemeri, odvodňuje západnú časť územia okresu Rožňava. Má dĺžku  a zaberá povodie s veľkosťou . Je tokom IV. rádu a priemerná lesnatosť povodia dosahuje 40&nbsp;%.

## Prameň
Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Stolica pod Faltenovym sedlom (), na juhozápadnom úpätí vrchu Stolica () v nadmorskej výške približne 

## Opis toku
Spočiatku tečie na juhovýchod Kohútskou dolinou, prudko sa ohýba a krátko tečie na juh, sprava priberá Lazárku a pokračuje juhovýchodným smerom. Vstupuje do Štítnického podolia v Revúckej vrchovine a preteká cez obec Čierna Lehota, kde priberá Lehotský potok zľava a pokračuje cez Slavošovce, kde priberá pravostranný Slavošovský a ľavostranný Zlatný potok. Za obcou priberá zľava Rakovec a ďalej preteká cez Rochovce a Ochtinú, kde sprava priberá Ochtinský potok a ďalej pri osade Medený hámor významný Hankovský potok z ľavej strany. 

Rieka potom tečie viac-menej na juh cez obec Štítnik, tu vytvára menšiu sihoť a nižšie pod obcou sa koryto rieky rozdeľuje na dve ramená, ktoré tečú rovnobežne. Následne preteká na styku Plešivskej planiny na ľavom brehu a Revúckej vrchoviny na pravom brehu, s viacerými vyvieračkami na ľavom brehu (Hučiaca vyvieračka, Veľká studňa). Pri obci Kunova Teplica sa ramená rieky opäť spájajú a ďalej tečie v jednom koryte, sprava priberá Gočaltovský potok, tečie okrajom Paškovej a vstupuje na územie Slovenského krasu. 

Hlbokým a širokým údolím oddeľuje Plešivskú planinu na ľavom brehu a Koniarsku planinu na pravom brehu. Potom priberá ešte dva kratšie prítoky a pri obci Plešivec ústi v nadmorskej výške cca  do Slanej.

## Povodie Štítnika podľa prítokov (v smere toku)
Štítnik (P – pravostranný prítok, Ľ – ľavostranný prítok)
* Jakuška P
* Lazárka P
* Čierny potok P
* Lehotský potok Ľ
* Slavošovský potok P
* Zlatný potok Ľ
** Židlovský potok Ľ
* Rejdársky potok P
* Bredáčsky potok P
* Rakovec Ľ
* Ochtinský potok P
* Dolinský potok Ľ
* Banský potok P
* Hankovský potok Ľ
** Kotelnica P
** Brdárka Ľ
** Paškov potok P
** Roštársky potok Ľ
** Mních Ľ
* Roveň Ľ
* Hončiansky potok Ľ
* Kejda P
* Gočaltovský potok P
** Rozložnica P

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Muráň (rieka)

**Muráň** je rieka v juhovýchodnej časti stredného Slovenska, preteká územím okresov Revúca a Rožňava. Je to pravostranný prítok Slanej s dĺžkou  a plochou povodia . Je tokom IV. rádu a priemerná lesnatosť povodia dosahuje 50%.

## Prameň
Pramení na rozhraní Muránskej planiny a Stolických vrchov na východnom svahu vrchu Šiance (), pod sedlom Predná hora v nadmorskej výške cca  

## Opis toku
Najprv tečie na juhozápad okrajom krasovej oblasti popod hrad Muráň, pri obci Muráň priberá sprava Hrdzavý potok a stáča sa na juhovýchod. Tu už tečie cez Stolické vrchy, preteká obcou Muránska Dlhá Lúka, sprava priberá Lehotský potok, údolie rieky sa viac rozširuje a vytvára Jelšavské podolie. 

Potom priberá z pravej strany Dolinský potok a tečie okrajom mesta Revúca, zľava priberá Zdychavu a za mestom koryto rieky vytvára niekoľko ohybov. Pri obci Mokrá Lúka priberá zľava Proviantku, napája vodnú nádrž Miková, tečie okolo obce Revúcka Lehota a cez Lubeník, kde priberá ľavostranné prítoky Suchý potok a Chyžniansky potok a utvára niekoľko ostrých meandrov. Pri Teplej Vode priberá zľava Mníšanský potok a vstupuje na územie mesta Jelšava, kde priberá opäť zľava Jordán a Hrádocký potok. 

Následne vstupuje na územie Jelšavského krasu (Jelšavskej planiny), z pravej strany priberá Múrok () a veľkým oblúkom obteká masív Muteňa () v blízkosti Jelšavskej Teplice. Vstupuje do Rimavskej kotliny, preteká okolo obcí Gemerský Milhosť a Šivetice na juh. Pri Hucíne priberá zľava Rybník, následne Lipovník a tečie okrajom Liciniec. 

Ďalej sa stáča na juhovýchod, vytvára niekoľko ostrých ohybov, utvára meander a na oboch brehoch odkrýva profil tzv. meliatskej jednotky so stanovišťami teplomilnej fauny a flóry. Potom obteká obec Meliata a vstupuje do tzv. Prielomu Muránky, kde rieka meandruje a zarezáva sa do Licinskej pahorkatiny,  následne preteká obcou Bretka, pri ktorej ústi v nadmorskej výške cca  do Slanej.

## Povodie Muráňa podľa prítokov (v smere toku)
Muráň (P - pravostranný prítok, Ľ - ľavostranný prítok)
*Hiencovský potok Ľ
*Hrdzavý potok P
**Dolinský potok Ľ
*Brezina Ľ
*Červený potok Ľ
**Lehotský potok Ľ
***Javorníkový potok Ľ
***Čierťaž P
***Kamenný potok P
*Šturmanov potok Ľ
*Dolinský potok P
**Michlovský potok P
*Klieškovský potok P
*Zdychava Ľ
**Hutský potok P
**Hlboký potok Ľ
**Poťahajský potok Ľ
**Zdychavský potok Ľ
**Pstružný potok Ľ
**Slianový potok Ľ
*Proviantka Ľ
*Piesočný potok Ľ
*Suchý potok Ľ
*Chyžniansky potok Ľ
**Hladomorný potok Ľ
**Kozí potok P
*Stredný potok Ľ
*Mníšanský potok Ľ
*Suchá P
*Jordán Ľ
*Lovnický potok Ľ
*Múrok P
*Hlavište Ľ
*Prihradziansky potok P
*Rybník Ľ
*Lipovník P
*Kováčov potok P
*Meliatsky potok Ľ

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Muránska planina
Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Kategória:Vodné toky v okrese Revúca
Koło

**Koło** je gmina vo východnom Poľsku, v okrese Koło. Leží 30&nbsp;km severozápadne od Konin. Samotné mesto má 23&nbsp;334 obyvateľov.

## Iné projekty

Kategória:Mestá vo Veľkopoľskom vojvodstve
Kategória:Powiat kolski
Polúcia (výron semena)

náhľad|Spodná bielizeň kontaminovaná polúciou
**Polúcia** je mimovoľný výron mužského semena, spravidla v spánku, označovaný tiež ako „**mokrý sen**“.

Najčastejšie sa objavuje v puberte. Môže k nej ale dochádzať v ľubovoľnom veku. Polúcie môžu, ale tiež nemusia byť sprevádzané erotickými snami. Niektorí muži sa počas polúcie prebudia, iní počas tohto okamihu spia. Príčiny ešte nie sú známe. Všeobecnou teóriou je, že ide o dôsledok stimulácie penisu erotickým snom alebo spomienkou na predchádzajúcu sexuálnu skúsenosť. Veľa mužov ale uvádza, že mali erotické sny, ktoré k polúcii neviedli. Inou teóriou je, že sa telo takto zbavuje nadbytočného množstva spermií, telo však túto potrebu v skutočnosti nemá. Sú známe prípady mužov, ktorí ejakulujú veľmi výnimočne a polúcie nezažívajú.

Kategória:Rozmnožovacia sústava
Kategória:Spánok
Kategória:Sexualita
Popradská kotlina

**Popradská kotlina** je geomorfologický podcelok Podtatranskej kotliny, pričom zaberá celú jej východnú polovicu v širšom okolí miest Poprad a Kežmarok.

## Vymedzenie
Pomerne rovinaté územie lemuje veniec hôr, konkrétne na severe susedia Východné Tatry (podcelok Tatier) a Tatranské podhorie, západným smerom oddeľuje *Štrbský prah* Liptovskú kotlinu (oba sú podcelkami Podtatranskej kotliny). Južným smerom vystupujú Kozie chrbty s podcelkami Važecký chrbát a Dúbrava, a na krátkom úseku aj Hornádske podolie (podcelok Hornádskej kotliny). Východným smerom ležia Levočské planiny a Levočská vrchovina, patriace k Levočským vrchom, a na severovýchode nadväzuje Veterný vrch a Repisko, oba sú podcelkami Spišskej Magury. Osou kotliny je rieka Poprad, ktorá spája mestá Svit, Poprad, Kežmarok, Spišská Belá a Podolínec.

## Delenie
Kotlina sa ďalej člení na tieto geomorfologické časti:
* Popradská rovina
* Štrbská pahorkatina
* Lomnická pahorkatina
* Kežmarská pahorkatina
* Vojnianske podhorie
* Vrbovská pahorkatina

## Osídlenie
Kotlina patrí k stredne husto obývaným oblastiam a regionálnym centrom je mesto Poprad. Významnú pozíciu majú i mestá Svit, Kežmarok, Spišská Belá a Podolínec. 

## Chránené územia
Popradská kotlina patrí okrajovo do Tatranského národného parku, resp. jeho ochranného pásma a na území sa nachádza množstvo chránených území. Medzi nimi národná prírodná rezervácia Belianske lúky, Uhlištiatka, Mraznica, národná prírodná pamiatka Gánovské travertíny, prírodná rezervácia Jelšina, Kút, Poš, Primovské skaly, Slavkovský jarok, Švábovská stráň a prírodná pamiatka Briežky.

## Turizmus
Tatranská kotlina tvorí bránu do Tatier; pokým z Liptovskej kotliny vedú cesty a turistické trasy do Západných, no i Nízkych Tatier, Popradská kotlina je východiskom pre návštevníkov Vysokých a Belianskych Tatier. V kotline vyvierajú minerálne pramene (napr. pri Starom Smokovci, Gánovciach, Hozelci, Spišskej Belej, Výbornej, Toporci a Podhoranoch) a tiež termálne pramene (Vrbov, Poprad, Gerlachov). Na výver termálnych prameňov v Gánovciach sa viaže travertínová kopa Hôrka, kde sa v minulosti pri ťažbe travertínu našiel odliatok mozgovne neandertálca.

## Doprava
Tatranské osady spájajúca Cesta Slobody je dostupná z viacerých obcí v kotline, napojených na cestu I/18 (Liptovský Mikuláš – Levoča), v severovýchodnej časti tiež z cesty I/66 (Pusté Pole – Poprad – Spišská Belá – Tatranská Javorina). Kotlinou vedie medzinárodne významná európska cesta 50 v trase diaľnice D1. Rovnako strategický význam má železničná trať Žilina – Košice, na ktorú sa v Poprade pripája tatranská električka i regionálna trať do Starej Ľubovne. Zo stanice Tatranská Štrba vedie na Štrbské Pleso ozubnicová trať.

## Panoráma

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Podtatranská kotlina
Kategória:Kotliny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Kategória:Geografia okresu Poprad
Kategória:Geografia okresu Kežmarok
Kategória:Geografia okresu Stará Ľubovňa
Červený Kút

**Červený Kút** je osada obce Hybe, v Liptovskej kotline, priamo na pravom brehu Váhu, pri sútoku s Bocou, 4 km juhozápadne od obce, v okrese Liptovský Mikuláš.

V osade stojí zrekonštruovaný kaštieľ. Počas SNP bola miestom ťažkých bojov, jednotke povstaleckej armády sa podarilo prerušiť železničné aj cestné spojenie.

## Osobnosti

* Alojz Štróbl, sochár

Kategória:Osady na Slovensku
Kysihýbel

náhľad|Lesovňa 2
náhľad|Lesovňa 3
náhľad|Lesovňa 4
náhľad|Lesovňa 5
**Kysihýbel** je malá osada v Štiavnických vrchoch, v údolí Jasenice, súčasť obce Banský Studenec v okrese Banská Štiavnica. Nadmorská výška je 412m.
náhľad|Lesovňa 1
Pôvodne to bol majer patriaci mestu Banská Štiavnica, od ktorého okraja je vzdialený len asi 500 metrov. Neskôr prešiel do majetku banského erára a od 2. polovice 19. storočia školský majetok Baníckej a lesníckej akadémie. V súčasnosti je tu školský lesný závod, drevený kaštielik (hájovňa) a sústava malých rybníkov  vybudovaných po prvej svetovej vojne. 

Neďaleko osady sa nachádza Arborétum Kysihýbeľ, budované v rokoch 1900 – 1913. Na trase náučného chodníka, 1 km juhovýchodne od osady sa nachádza vzácna technická pamiatka UNESCO - podzemný kameňolom (nazývaný aj ako *Diery* alebo *Barlangy*), v ktorom sa v minulosti ťažil ryolit, podľa iného zdroja hruboporfyrický andezit s výrastlicami plagioklasu a amfibolu, ktorý vykazuje znaky autoklastickej brekciácie. Stavebný kameň sa tu údajne ťažil od 14. storočia. Pri návšteve Dier je dobré mať baterku. V zadnej časti komory je ponechaný stĺp, do ktorého sú vytesané letopočty 1768 a 1783. 
náhľad|Akvadukt Kysihýbel 1
V Kysihýbli nájdete aj akvadukt, vybudovaný okolo roku 1870, keď sa stavala úzkokoľajná železnica z Hronskej Breznice do Štiavnice, pôvodná „Štyavnycká Anča“. Akvadukt privádzal vodu z Kolpašských tajchov do úpravárenských zariadení pri bývalej šachte František v Banskej Štiavnici, v časti Štefultov (najvýchodnejšia šachta v Štiavnicko-hodrušskom rudnom revíre). 

Osada je východiskom viacerých značkovaných turistických trás do okolia, neďaleko osady je železničná zastávka Banský Studenec, na trati Banská Štiavnica - Hronská Dúbrava.

V Kysihýbli začína a končí okružný náučný chodník z lesníckym zameraním. Prechádza okolo viacerých prírodných a historických zaujímavostí, napríklad Feistmantlovej záhrady (pôvodnej botanickej záhrady lesníckej školy, dnes mohutného lesného porastu), Skália (malebných skalných andezitových útvarov v ochrannom lese), a Arboréta Kysihýbel. 

## Referencie
náhľad|Akvadukt Kysihýbel 2

## Pozri aj

* Arborétum Kysihýbeľ

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape
*Podzemný kameňolom zaradený na zoznam pamiatok UNESCO
*Fotografia hájovňa, Kysyhýbel

Kategória:Banský Studenec
Kategória:Osady na Slovensku
Neresnica (Zvolen)

**Neresnica** je mestská časť Zvolena, v južnej časti mesta, na rozhraní Zvolenskej kotliny a Javoria, v údolí riečky Neresnica.

Leží na ceste I. triedy č. I/66 spolu s motorestom a benzínovým čerpadlom v smere na Krupinu. Nachádza sa tu rekreačný areál s kúpaliskom a autokempingom. Osada je východiskom turistických chodníkov do okolia.

Kategória:Zvolen
Kategória:Rekreačné strediská na Slovensku
Kategória:Mestské časti na Slovensku
Zoznam filmových článkov/!

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje **2** články. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

## ..
… kone na betóne · … a spravodlivosť pre všetkých

Kategória:Zoznamy filmových článkov