open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Josef Kalbáč

**Josef Kalbáč** (* 17. február 1940, Třebohostice) je český politik, bývalý senátor a jeden z najvýraznejších kritikov Lisabonskej zmluvy. 

Od mladosti pracoval v poľnohospodárstve, diaľkovovo vyštudoval vysokú školu poľnohospodársku. Od roku 1968 je členom KDÚ-ČSL, za ktorú bol zvolený senátorom za obvod Strakonice. V senáte patril k najvýraznejším kritikom Lisabonskej zmluvy. V prezidentských voľbách v roku 2008 podporil prezidenta Václava Klausa.

Vo voľbách v roku 2008 postúpil do druhého kola, ale v ňom ho tesne porazil kandidát ČSSD.

V marci 2009 potvrdil hovorca prezidenta Václava Klausa Radim Ochvat, že Kalbáč pôsobí ako externý poradca prezidenta.

## Referencie


## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Články Josefa Kalbáče na euportal.cz 
*  Josef Kalbáč - graf medializácie 

Kategória:Českí politici
Kategória:Nositelia Medaily Za zásluhy (Česko)
Veľký Klin

**Veľký Klin** je potok na dolnej Orave, vo východnej časti okresu Dolný Kubín. Je to ľavostranný prítok Chlebnického potoka, meria 3,1 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Skorušinských vrchoch (geomorfologický podcelok Kopec) na severovýchodnom svahu Dielu (1 051,4 m n. m.) v nadmorskej výške cca 885 m n. m.

## Opis toku
Pramení, tečie a ústi v katastrálnom území obce Chlebnice. Od prameňa tečie najprv na sever, sprava priberá tri prítoky: z JJZ svahu Súšavy (1 076,6 m n. m.), zo ZJZ svahu Súšavy a tiež krátky prítok zo ZSZ svahu tohto vrchu. Následne pokračuje viac smerom na SSZ, zľava priberá päť kratších prítokov z lokalít Smejsová a Diel, vteká do geomorfologického celku Oravská vrchovina, na krátkom úseku tečie prechodne opäť na sever a z pravej strany ešte priberá prítok pritekajúci z oblasti Na poľane. Napokon sa stáča na západ a východne od centra obce Chlebnice sa v nadmorskej výške približne 615 m n. m. vlieva do Chlebnického potoka.

## Referencie

## Zdroje
*Majtán, Milan - Rymut, Kazimierz: *Hydronymia povodia Oravy*. 1. vyd. Bratislava: VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 2006. 208 s. ISBN 80-224-0906-5 
*Turistický atlas Slovensko 1:50 000, SHOCART, Zádveřice 2005
*Chočské vrchy - Vodná nádrž Liptovská Mara, Edícia turistických máp 1:50 000, VKÚ, a.s., Harmanec 2002

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Skorušinských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
MobyGames

**MobyGames** je webová lokalita, ktorej zameraním je katalogizácia informácií o počítačových hrách a videohrách pre rozličné herné platformy. 

## Ocenenia
MobyGames bola nominovaná na ocenenie WebbyAward v kategóríi stránok s tématickým okruhom týkajúcim sa počítačových hier a videohier () za rok 2006..

## Referencie

## Externé odkazy
* MobyGames 

Kategória:Webové stránky
Vlnovník viničový

thumb|Vlnovník viničový - erinóza

**Vlnovník viničový** (*Eriophyes vitis*) je pavúkovec z čeľade roztočíkovitých.

Je to škodca v oblasti vinohradníctva a ovocinárstva - poškodzuje tieto rastliny; vyvoláva chorobu s názvom erinóza (bežne "plstnatosť"). Erinóza sa prejavuje tvorením vatovitých vankúšov či hrboľčekov na listoch danej dreviny, tieto vankúšiky časom hnednú. Jedinec článkonožca vlnovníka viničového je dlhý max. 0,2 mm.

Kategória:Roztočíkovité
Kategória:Parazity
SV Werder Bremen

**SV Werder Brémy** (celý názov **Sportverein Werder Bremen von 1899 e. V.**) je nemecký popredný futbalový klub sídliaci v meste Brémy. Svoje domáce zápasy hráva na štadióne Weserstadion s kapacitou 43 087 miest. Najviac zápasov za tento klub odohral Dieter Burdenski (444 zápasov) a najviac gólov strelil Marco Bode (101 gólov). Klub sponzoruje Kappa.

## Úspechy
### Víťazstvá
* Bundesliga: 1965, 1988, 1993, 2004
* Nemecký pohár: 1961, 1991, 1994, 1999, 2004
* PVP: 1992
* Nemecký ligový pohár: 2006
* Nemecký superpohár: 1988, 1993, 1994
* UEFA Intertoto Cup: 1998
* Kirin Cup: 1982, 1986

## Slávni hráči
*  Miroslav Klose

## Externé odkazy
* oficiálna webstránka  
* oficiálna webstránka  


Kategória:Šport v Brémach
Kategória:Nemecké futbalové kluby
Kategória:Futbalové kluby založené v 1899
Dielový potok (prítok Chlebnického potoka)

**Dielový potok** je potok na dolnej Orave, vo východnej časti okresu Dolný Kubín. Je to ľavostranný prítok Chlebnického potoka, meria 3,8 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Skorušinských vrchoch (geomorfologický podcelok Kopec) na severozápadnom svahu vrchu Diel (1 051,4 m n. m.) v nadmorskej výške cca 950 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu severozápadným smerom, pričom vteká do Oravskej vrchoviny, stáča sa a tečie smerom na sever. Na strednom toku priberá najprv tri krátke prítoky sprava, najprv jeden z oblasti Smejsovej, následne ďalšie dva z lokality Kubizňová. Na východnom úpätí Kraviarskej (770,1 m n. m.) priberá ešte pravostranný prítok z oblasti Dielu a stáča sa smerom na SSV. Pred ústím sa ohýba opäť na sever, preteká okrajom intravilánu obce Chlebnice, kde sa východne od jej centra vlieva v nadmorskej výške približne 601 m n. m. do Chlebnického potoka.

## Iné názvy
*Diel
*nárečovo: Ďiel

## Referencie

## Zdroje
*Majtán, Milan - Rymut, Kazimierz: *Hydronymia povodia Oravy*. 1. vyd. Bratislava: VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 2006. 208 s. ISBN 80-224-0906-5 
*Turistický atlas Slovensko 1:50 000, SHOCART, Zádveřice 2005
*Chočské vrchy - Vodná nádrž Liptovská Mara, Edícia turistických máp 1:50 000, VKÚ, a.s., Harmanec 2002

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Skorušinských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Klinkový potok

**Klinkový potok** je potok na dolnej Orave, vo východnej časti okresu Dolný Kubín. Je to ľavostranný prítok Ráztok, meria 2,5 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v Skorušinských vrchoch (geomorfologický podcelok Kopec) na západnom svahu vrchu Blato (1 138,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 975 m n. m.

## Opis toku
Na hornom toku tečie západným smerom, pričom sa esovito stáča. Na strednom toku sa stáča smerom na ZSZ a vteká do geomorfologického celku Oravská vrchovina. Na dolnom toku sa už stáča na severozápad a v katastrálnom území obce Chlebnice, na severnom úpätí vrchu Hrb (771 m n. m.) a severovýchodne od obce Chlebnice, sa v nadmorskej výške cca 624 m n. m. vlieva do Ráztok.

Klinkový potok preteká neobývaným územím a nepriberá žiadne stále prítoky.

## Iné názvy
*Klinkov potok, Klinok
*Malý Klin
*nárečovo: Kľinok

## Referencie

## Zdroje
*Majtán, Milan - Rymut, Kazimierz: *Hydronymia povodia Oravy*. 1. vyd. Bratislava: VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 2006. 208 s. ISBN 80-224-0906-5 
*Turistický atlas Slovensko 1:50 000, SHOCART, Zádveřice 2005
*Chočské vrchy - Vodná nádrž Liptovská Mara, Edícia turistických máp 1:50 000, VKÚ, a.s., Harmanec 2002

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Skorušinských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Dielový potok

**Dielový potok** môže byť:

*prítok Chlebnického potoka v povodí Oravy, pozri Dielový potok (prítok Chlebnického potoka)
*prítok Sobraneckého potoka v povodí Uhu, pozri Dielový potok (prítok Sobraneckého potoka)
Barca (hrad)

**Barca** je zaniknutý hrad, ktorý sa nachádzal v obci Barca. Bol postavený v stredoveku rodinou Barczayovcov. Po hrade sa nezachovali žiadne stopy. Súčasný starší kaštieľ postavený medzi 16. – 17. storočia sa pravdepodobne nachádza na jeho pôvodnom mieste.

## Externé odkazy

* Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Kategória:Barca (okres Rimavská Sobota)
Kategória:Stavby v okrese Rimavská Sobota
Bardejovský hrad

**Bardejovský hrad** je zaniknutý hrad, nachádzal sa v meste Bardejov. 

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Stavby v Bardejove
Blh (hrad)

náhľad|Ruiny stredovekého hradu Blh
**Blh** (normovaný názov) alebo **Balog** je zrúcanina hradu vo výške cirka 400 m n.m., ktorá sa nachádza v obci Veľký Blh, hrad mal rozmery 150 x 70 m.

## Dejiny
Podľa Janotu – Anonymova kronika spomína hrad Bolhedu, ktorý obsadili Arpádovci. V 13. storočí vládol na hrade Bailog, ktorý je považovaný za zakladateľa rodu Balogovcov. V roku 1405 vetva Balogovcov vlastniaca hrad vymrela a hrad sa stal majetkom Sečovcov, spriatelených s Jánom Jiskrom a hrad ovládli husiti. Od husitov ho v roku 1463 dobyl Štefan Rozgoň, ktorý ho za 12 000 zlatých dostal od kráľa do dŕžavy. Od roku 1481 sa stal majetkom Sečovcov, ktorí ho vlastnili až do roku 1646. V tomto roku dostal do vena hrad spolu s hradom Muráň František Vešeléni, ktorý ho dal v roku 1664 opevniť. Ako majetok Vešélenyiho bol súčasťou rákociovského povstania, kým ho definitívne spustošili po potlačení povstania začiatkom 18. storočia.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Veľký Blh
Kategória:Stavby v okrese Rimavská Sobota
Borša (hrad)

**Borša** je hrad, v súčasnosti prestavaný na hradný kaštieľ, v obci Borša. Pôvodne išlo pravdepodobne o vodný hrad.

## História
Pravdepodobne po tatárskom vpáde tu dal postaviť Belo IV. vodný hrad. Hrad bol kamenný a jeho história nie je známa. Písomné dokumenty len napovedajú, že hrad bol v držbe viacerých rodov (Perínovci, Polónyovci, Lórantffyovci, Rákociovci). V druhej polovici 16. storočia bol na jeho mieste postavený kaštieľ, s využitím kamenných murív hradu.

## Súčasný stav
Teoreticky by hrad mohol byť na južnej strane hlavného objektu. Naznačujú to odkryté základy, v ktorých sa črtá kruhová stopa po veži. Rovnako však môže byť ukrytý aj v mohutnom rohovom rizalite na severnej strane, aj keď ten bol budovaný skôr na obranu kaštieľa. Pred staršou časťou kaštieľa je stopa po priekope, ktorá mohla rovnako slúžiť ešte vodnému hradu.

## Externé odkazy
*

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Borša
Kategória:Stavby v okrese Trebišov
Bošany (hrádok)

**Bošany** je prestavaný na inú stavbu. Nachádza sa v obci Bošany.

## História

Na mieste dnešného kaštieľa stál už v 14. storočí opevnený blokový hrádok, neskôr v 15. storočí rozšírený na trojpriestorový. Hrádok s polygonálnou vežou sa zachoval v konštrukciách dnešného kaštieľa prebudovaného roku 1550. Renesančná prestavba z prvej polovici mala za cieľ spraviť z kaštieľa silnú protitureckú pevnosť. V roku 1776 ho barokovo prestavali a roku 1793 upravili fasády. V 19. storočí sa sústredili na obnovu renesančnej atiky. V tom období sa kaštieľ stal centrom veľkostatku, preto jeho opevnenie zbúrali a bočné krídlo prestavali na sýpku. V rokoch 1903 a 1946 opravili celý objekt a od roku 1982 sa uskutočňovala komplexná obnova objektu. 

## Exteriér

Kaštieľ je trojkrídlová dvojpodlažná budova na hlavnom krídle s nárožnými polygonálnymi vežami a na vonkajšom obvode s vysokými štítovými stenami, ktoré majú renesančné štítové atiky. Hlavné jednotraktové krídlo s dodatočne vstavanou dvorovou chodbou má zachované renesančné valené klenby s lunetami a barokové štukové klenby. V miestnostiach poschodia rovné zrkadlové stropy z 19. storočia. V nárožných vežiach barokové klenby so štukovou výzdobou. Na južnej fasáde fragmenty pôvodnej omietky s rytým nárožným kvádrovaním. 

## Externé odkazy
*Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Bošany
Kategória:Stavby v okrese Partizánske
Boťany (hrad)

O hrade v Boťanoch sa nezachovali bližšie informácie. Nachádzal sa v obci Boťany. V rokoch 1648-1650 bol na jeho mieste postavený neskororenesančný kaštieľ. 

## Externé odkazy
*Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Boťany
Kategória:Stavby v okrese Trebišov
Džigerdelen Parkan

**Džigerdelen Parkan** je zaniknutá pevnosť, ktorá sa nachádzala pri obci Štúrovo v okrese Nové Zámky. Postavená bola pravdepodobne v roku 1546 a zničená v 17. storočí. Na jej mieste sa v súčasnosti nachádza rímskokatolícky kostol.

## Exteriér
Obraz pevnosti si možno utvoriť podľa opisu tureckého cestovateľa Evliya Čelebiho, ktorý časť územia Slovenska precestoval v rokoch 16631664: „Leží na rovnej lúke na západnom brehu rieky oproti ostrihomskému hradu, v oblasti novozámockej pevnosti. Je to štvorcová, drsná a pevná plotová palanka a silná pevnôstka s terasovito naplnenými múrmi. Z troch strán je zem a na východnej strane je Dunaj. Na všetkých troch stranách je hlboká a široká priekopa.“

## Referencie

## Externé odkazy

* Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Stavby v okrese Nové Zámky
Kategória:Stavby v Štúrove
Bánovský hrad

**Bánovský hrad** je zaniknutý hrad, ktorý sa nachádzal v obci Bánovce nad Bebravou. Doložený bol v roku 1454 a v 16. storočí. Roku 1466 sa majiteľom hradu stal Ladislav Podmanický. 

## Referencie

## Externé odkazy

* Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Bánovce nad Bebravou
Kategória:Stavby v okrese Bánovce nad Bebravou
Branč (hrádok)

thumb|Brančský hrad, poloha Árkuš
**Branč** je zaniknutý hrad, ktorý sa nachádzal v katastrálnom území obce Branč na Slovensku. V listinách sa spomína v roku 1241 ako vežový zemný hrádok. Bol opevnený priekopami z 12. – 15. storočia. Pozostatky hradu sa dodnes javia uprostred polí severozápadne od obce v polohe Arkuš ako mierna terénna vlna.

## Externé odkazy

* Hrady.sk: Branč – hrádok

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Branč (okres Nitra)
Kategória:Stavby v okrese Nitra
Braničev

**Braničev** (normovaný názov; iné názvy: **Braničevský hrad**, *hrad Parušťan*, *hrad Purustyan*, nevhodne *hrad Parustan*, ) je zaniknutý strážny hrad. Jeho ruiny sa nachádzajú v katastrálnom území obce Bačkov v okrese Trebišov v Košickom kraji na Slovensku, severozápadne od intravilánu obce.

## Dejiny
Predpokladá sa, že bol postavený už v prvej polovici 13. storočia pravdepodobne po tatárskom vpáde (12411242). Bol kráľovským hradom a spravovali ho tzv. hraničiari – spiculatores, podliehajúci priamo panovníkovi. V dejinách Uhorska, najmä po vymretí Arpádovcov v roku 1301 a potom pri voľbe Karola Róberta za uhorského kráľa zohral dôležitú úlohu.

Zemplínski oligarchovia sa roku 1312 v boji Karola Róberta proti abovským Omodejovcom a Matúšovi Čákovi postavili na stranu uchádzača o trón Karola Róberta. Keď však Karol Róbert nesplnil sľuby, v roku 1317 sa proti nemu vzbúrili na čele s Petrom Pečeňom, zemepánom Humenného. Boj medzi zemplínskymi zemanmi a Karolom Róbertom sa odohral práve pod Bačkovským hradom. Panovník vzburu zemplínskych zemanov potlačil, účastníkom odboja zhabal majetky a rozdelil svojim verným. Pravdepodobne po tomto boji bol zničený Braničevský hrad. Roku 1355 sa ešte hrad spomína ako majetok rodiny Széchy. Jeho zvyšky sú dnes pod zemou zakryté hustým lesným porastom. Noví majitelia preniesli svoje sídlo do nového hradu Bačkov, ktorý si dali vystavať na začiatku 14. storočia priamo v obci.

## Referencie

## Zdroj

* Hrad na hrady.sk

* Hrad na slovenskehrady.sk

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Bačkov (okres Trebišov)
Kategória:Stavby v okrese Trebišov
Brestov (hrad)

Z pôvodného hradu sa zachovali už len zvyšky. Nachádzal sa v obci Brestov.

## História
Postavený bol pravdepodobne najskôr v druhej polovici 13. storočia a zanikol v 14. storočí. Objavený bol v roku 1975. 

## Exteriér
Hrádok bol postavený na ploche asi 20 x 8 m a obohnaný valom a priekopou. Na juhozápadnej strane bola plošina 10 x 6 m, ktorá slúžila pravdepodobne na osadenie mosta ponad priekopu.

## Externé odkazy

* Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Brestov (okres Prešov)
Kategória:Stavby v okrese Prešov
Cejkov (hrad)

**Cejkov** alebo **Cejkovský hrad** bol hrad v obci Cejkov.

## Dejiny
Hrad strážil cestu zo Zemplína do Trebišova. Postavili ho pravdepodobne v 13. storočí, alebo začiatkom 14. storočia. Cejkovská vetva rodu Kaplon ho vlastnila do roku 1403. Vtedy kráľ Žigmund skonfiškoval majetok rodu pre ich neveru panovníkovi a hrad dal zbúrať. V roku 1407 konfiškát dáva Petrovi Šóšovi a Matejovi Kelečénimu a zároveň povoľuje znovuvystavanie hradu zemanovi z Pozdišoviec. Noví majitelia chceli hrad obnoviť, ale ešte v roku 1438 sa uvádza, že je v ruinách. V 15. storočí bol načas aj v rukách bratríckych vojsk. V roku 1471 nariadil uhorský snem zbúranie hradu, čo sa pravdepodobne nestalo, pretože sa spomína aj neskôr. Definitívny zánik hradu spôsobili až cisárske vojská v roku 1673.

## Exteriér
Lokalite dominovala ústredná obytná stavba (vrcholová plošina 14 × ) opevnená mohutnou priekopou (8) a valovým opevnením s elipsovitým pôdorysom. Na prístupnejšej severovýchodnej strane je malé nádvorie, ktoré tvorí zároveň predpolie hrádku. Bolo chránené šijovou priekopou () a valom a obranu z tejto strany (prístupovej) hrádku zabezpečovala kruhová veža s priemerom do . Hrad bol postavený z miestneho kameňa na maltu.

## Súčasný stav
Na kužeľovitom kopci nad obcou sú zreteľné stopy po valoch a priekopách. Na najvyššom bode sú stopy po prírodnom kamennom podklade na ktorom pravdepodobne stála hlavná obytná stavba. Na severozápadnej strane objektu je fragment múru tejto budovy. Z kruhovej veže chrániacej vstup od severovýchodu ostal už len kráter s priemerom  a stopami po hospodárskych objektoch zvlnené predpolie.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Cejkov (okres Trebišov)
Kategória:Stavby v okrese Trebišov
Cerovo (hrad)

náhľad|Náčrt hradu
**Cerovo** je zrúcanina hradu v blízkosti obce Cerovo. 

Prvá zmienka o hrade, ktorý postavil Hontpazmányi (Hunt - Poznaň) s menom Hont, alebo jeho syn Dezider Veľký, pochádza z roku 1276. Dodnes sa z neho zachovali iba nepatrné zvyšky v lesnom poraste na severnom výbežku vrchu Pustý hrad.

## Externé odkazy

* Hrad na hrady.sk

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Krupinská planina
Kategória:Cerovo (okres Krupina)
Kategória:Stavby v okrese Krupina
Ginny Weasleyová

**Ginny Weasleyová**, celým menom **Ginevra Molly Weasleyová**, neskôr **Potterová**, je fiktívna postava z fantasy série o Harry Potterovi. Narodila sa 11. augusta 1981.

Je jedinou dcérou Molly a Artura Weasleyovcov, najmladšia z rodiny. Má šesť bratov: Billa, Charlieho, Percyho, Freda, Georga a Rona.

## Charakteristika
Ginny je krásna, má ohnivo červené dlhé vlasy. 

Je vynikajúca v Odpaľujúcom zaklínadle. Vlastní chumkáča Arnolda, ktorého jej kúpili v obchode jej bratov - Weasleyovské výmysly a vynálezy. Je vynikajúcou hráčkou metlobalu. Na Rokforte bola v Chrabromilskom mužstve na pozícii triafačky a stíhačky. Po ukončení štúdia bola v družstve Holyheadské Harpye na poste stíhačky, no uvedomila si, že rodina je pre ňu dôležitejšia. Pracuje ako športová redaktorka Denného proroka.

Od mala bola zamilovaná do Harryho. Vo filme bola stvárnená, ako keby mala strach sa s ním rozprávať a v jeho prítomnosti bola nervózna. V roku 1992 nastúpila na Rokfort, ktorý v roku 1999 úspešne ukončila. V prvom ročníku ju Tom Riddle zneužil na otvorenie Tajomnej komnaty. V piatom dieli sa zmierila, že s Harrym nikdy nebude a v jeho prítomnosti sa neskôr správala normálne. Bola členkou Dumbledorovej armády. Chodila s Michaelom Cornerom a Deanom Thomasom, neskôr sa rozišli a začala chodiť s Harrym, ktorý si uvedomil, že je do nej zamilovaný. Po smrti Dumbledora sa rozišli, aby Harry mohol zničiť horcruxy. V šiestom ročníku sa zúčastnila bitky o Rokfort. Po smrti Voldemorta sa dali dohromady, zobrali sa a majú tri krásne deti - Jamesa Siriusa, Albusa Severusa a Lily Lunu Potterovcov. Ginny  sa stala profesionálnou hráčkou metlobalu, no neskôr, aby sa mohla starať o rodinu, sa stala reportérkou Denného Proroka(písala o metlobale). V prvom filme, nie knihe, kde nie je iba "love interest" ale jedna z najsilnejších, najodvážnejších a najlepších čarodejníc. Vo filme je najskôr veľmi plachá a uteká od všetkého, no ako získava istotu a sebavedomie, badať v nej istú dávku odvahy - jednoducho bude bojovať!

Kategória:Postavy zo série Harry Potter
Diviacka Nová Ves (hrádok)

**Diviacka Nová Ves** je hrádok, ktorý bol prestavaný na kaštieľ. Nachádza sa v obci Diviacka Nová Ves. Postavený bol na začiatku 15. storočia. V roku 1568 bol prestavaný na renesančný kaštieľ.

## História

Postavili ho Diviackovci v rokoch 1380-1401 ako opevnenú gotickú pevnôstku - hrádok, doloženú začiatkom 15. storočia, ktorá tvorí jadro dnešného kaštieľa. Od 16. storočia patrila pevnôstka Rudnayovcom. Gotický objekt v roku 1586 rozšírili a postupne prebudovávali na renesančný štvorkrídlový kaštieľ s ústredným nádvorím, ktorý prešiel viacerými čiastkovými úpravami v 17. a 18. storočí. V roku 1808 napadla a dobyla kaštieľ barónka Splényiová-Ujfalussyová (z rodu Diviackovcov), ktorá z pomsty za prehratý majetkový spor s Rudnayovcami zorganizovala sedliacku vzburu, získanú vďaka sľubmi a pálenkou. V roku 1886 kaštieľ Rudnayovci predali a bol tu zriadený liehovar. Pamiatková úprava sa uskutočnila v 70-tych rokoch minulého storočia podľa projektu arch. J. Šefčíka.

## Interiér
Gotická pevnôstka má zachované pôvodné klenby a krby. Renesančné miestnosti majú sieťové hrebienkové klenby a krížové klenby so štukovými geometrickými a rastlinnými ornamentmi. Zachovalo sa veľa renesančných architektonických detailov. Honosná miestnosť na poschodí má neskorobarokový, bohato riešený štukový interiér s akantovou a rastlinnou ornamentikou.

## Exteriér
Nepravidelný štvorkrídlový pôdorys kaštieľa vznikol postupným rozširovaním a prestavbami budov okolo pôvodného gotického jadra, ktoré sa zachovalo v podobe blokovej poschodovej opevnenej vežovej stavby s nárožným kvádrovaním na fasádach. Na prístavbách sa zachovali renesančné sgrafitá; listové sgrafito niekdajšieho komína je datované 1586. Nárožná stavba pri vstupe mala tri malé okrúhle bašty, ktoré spĺňali funkciu oporných pilierov z čias romantických úprav. Kamenný renesančný vstupný portál mal padací most. Pri barokových úpravách okolo polovice 18. storočia zjednotili budovy nádvoria arkádou.

## Externé odkazy

*

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Diviacka Nová Ves (okres Prievidza)
Kategória:Stavby v okrese Prievidza
Budimírsky kaštieľ

**Budimírsky kaštieľ** bol pôvodne hrádok prestavaný na kaštieľ, v ktorom sa dnes nachádza múzeum. Nachádza sa v obci Budimír.

## Exteriér
Budimírsky kaštieľ je klasicistická tereziánska stavba z 2. tretiny 18. storočia s neskoršími vnútornými úpravami. Dvojpodlažná trojtraktová bloková budova s erbom na fasáde slúžila ako panské sídlo vetvy Ujházyovcov. Miestnosti majú valené krížové a kláštorné klenby, v niekdajšej reprezentačnej miestnosti je empírová nástenná maľba. Budova je vsadená do nového francúzskeho parku a ohradená novým oplotením v klasicistickom slohu.

## Súčasný stav
Objekt mal do roku 1985 rôznych majiteľov, časť slúžila Technickému múzeu ako depozitár, časť miestnej škole. Celková rekonštrukcia objektu, vrátane parkových úprav, trvala päť rokov a kaštieľ bol verejnosti sprístupnený v roku 1990. Pôvodný plán rátal so stálou expozíciou, prax si však vyžiadala zmenu tejto koncepcie. V časti suterénnych priestorov sú umiesmené depozitáre Slovenského technického múzea.

Vo výstavných priestoroch sú inštalované v kratších, či dlhších časových intervaloch malé komorné výstavy. Okrem výstav zameraných na dejiny techniky sa tu striedajú výstavy venované histórii a umeniu. K bohatej programovej skladbe prispievajú aj výstavy zo zbierok súkromných podnikateľov - majiteľov starožitností, ako aj súkromných zberateľov. 

## Externé odkazy
* Kaštieľ Budimír na zamky.sk
* Ďalšie informácie o kaštieli 
* STM - Expozícia historických hodín Kaštieľ v Budimíre

## Referencie

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Expozície Slovenského technického múzea
Kategória:Budimír
Kategória:Stavby v okrese Košice-okolie
Kategória:Klasicistické stavby na Slovensku
Kategória:Architektúra v 18. storočí
Budkovce (hrad)

**Hrad Budkovce** je zaniknutý hrad (hrádok), nachádzal sa v obci Budkovce. 
Údajne sa v obci Budkovce nachádzali 2 hrádky.

## História
Dva hrádky sú prvýkrát písomne doložené v roku 1322 v listine kráľa Karola Róberta. 
Povolenie od kráľa Mateja na stavbu prvého dostala zemepánska rodina Budkayovcov. Jediné známe informácie o ňom sú, že bol postavený na hornom konci obce a bol obohnaný priekopou.
Druhý hrádok dal postaviť zástupca podžupana Matej Wiczmandy. Takisto o tomto hrádku nie sú bližšie správy.
Jeden z hrádkov bol na mieste kaštieľa, prípadne sa nachádza (čiastočne) v jeho jadre, hrad - hrádok vznikol v 14. storočí, bol obohnaný vodnou priekopou, zničený bol v 15. storočí. V roku 1489 Peter I. s bratom Michalom dostali od panovníka povolenie na opravu a prestavbu hradu. V roku 1598 začala výstavba kaštieľa a v roku 1617 bol kaštieľ dostavaný.

## Externé odkazy

* Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Budkovce (okres Michalovce)
Kategória:Stavby v okrese Michalovce
Divín (hrad)

náhľad|Hrad Divín - širší pohľad
**Divín** (normovaný názov; starší normovaný názov: **Divínsky hrad**)  je gotický hrad - zrúcanina, nachádza sa v obci Divín.

## Dejiny
Niektoré doložené názvy sú: 1329 *Dyun*, 1393 castrum *Duyen*, 14671469 *castrum Dywyn*.

Hrad bol postavený niekedy na prelome 13. a 14. storočia  na ochranu cesty do stredoslovenskej banskej oblasti. Po prvýkrát sa spomína v roku 1329. Hrad Divín pravdepodobne postavil niektorý z rodu Lošonciovcov z neďalekého Lučenca. Po neúspešnom sprisahaní proti kráľovi, ktorého sa zúčastnili aj príslušníci rodu Lošonciovcov (Žigmund a Štefan), kráľ Matej Korvín v roku 1469 daroval hrad aj s Divínskym panstvom Michalovi Orságovi. Onedlho ho už vlastnil Ján Nádašdy Ongor a po jeho smrti sa hradu násilne zmocnil Žigmund Balaša. Za vlastníctva Balašovcov bolo roku 1559 vybudované nové predhradie s modernými obrannými prvkami (bastión a dve nárožné bašty). Ani tieto opatrenia však nezabránili, aby ho v roku 1575 po dlhom obliehaní a ohrozovaní nedobyli Turci, ktorí ho okupovali až do roku 1593, kedy ho naspäť dobylo kráľovské vojsko spolu s Bálintom Balašom. Hradu sa stali osudnými lúpežné výčiny jeho majiteľa Imricha Balašu – roku 1679 ho cisárske vojská dobyli a vyhodili do vzduchu.

## Poloha
Na rozhraní Krupinskej planiny a Lučenskej kotliny na nevysokom pahorku priamo nad centrom obce.

## Referencie


## Literatúra
* SIVOK, Ján – ŠIMKOVIC, Michal: *Divín : svedkovia histórie.* [bez miesta vydania] : Ján Sivok – JSS, 2009. 238 s. ISBN 978-80-970306-4-3

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Divín (okres Lučenec)
Kategória:Stavby v okrese Lučenec
Dobrá Niva (hrad)

**Dobrá Niva** (normovaný názov; iný (a starší normovaný) názov: **Dobronivský hrad**) je zrúcanina gotického hradu nachádzajúca sa v obci Podzámčok.

## Dejiny
Hrad vznikol asi po mongolskom vpáde v druhej polovici 13. storočia ako strážny objekt pri starej obchodnej ceste južne od Zvolena. V listinách sa spomína až v rokoch 1305/1306. Bol centrom dobronivského kráľovského majetku až do 16. storočia. V 15. storočí (14241486) patril do majetku kráľovien. Hrad bol začiatkom 17. storočia už v takom zlom stave, že sa správa Dobronivského panstva presťahovala do novej budovy, ktorú postavili v podhradí v roku 1609. Na hrade ostala len vojenská posádka. V období renesancie viackrát menil majiteľov, najdlhšie, od roku 1614 do 1804, ho vlastnili Esterháziovci. Od konca 18. storočia pustol a dnes je konzervovanou zrúcaninou.

## Exteriér
Hrad pozostával z dvojposchodového paláca, veže a kamenných hradieb – najznámejšia rytina hradu J. Nypoorta je bohužiaľ iný hrad, ktorý pravdepodobne omylom doplnil na rytinu. Vonkajšie opevnenie bolo zemné. Obranu hlbokých priekop a širokých valov, ktoré sa prstencovito rozkladali okolo kopca, posilňovali určite streľbou z hradu. Nezachovali sa však strieľne, ktoré by tomu nasvedčovali. Vo vonkajšom zemnom opevnení, ktoré pripomína anglický typ hradu motte, sú aj stopy po výčnelkoch – akoby flankovacej bašty. Opis hradu z roku 1668 popisuje hradný palác ako kamennú stavbu, ktorú chránili dve brány, bašta a silné opevnenie.

## Súčasný stav
Dnes je na najvyššom mieste homoľovitého návršia zachované torzo palácovej stavby, ktorá bola nedávno opravovaná. Oprava však bola vykonaná citlivo (bez zbytočného betónovania) so slabo viditeľnými stopami po oprave. Areál hradu je udržiavaný (pokosená tráva, lavičky, ohnisko, informačná tabuľa a ihličnaté stromy).

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Dobrá Niva na hrady.sk

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Podzámčok
Kategória:Stavby v okrese Zvolen
Dolná Mičiná (kaštieľ)

**Kaštieľ Dolná Mičiná** bol pôvodne hrad, ktorý bol prestavaný na renesančný kaštieľ. Nachádza sa v obci Dolná Mičiná.

thumb|Fresková výmaľba v kaštieli
## Dejiny
Kaštieľ postavili v druhej polovici 16. storočia na gotickom základe. Pravdepodobne šlo o panské sídlo, resp. hrádok. V roku 1667 ho Tomáš Benický s manželkou Katarínou Mervaldovou prestavali do dnešnej podoby. Neskorobarokové úpravy sú z konca 18. storočia. Po roku 1970 ho opravili a znovu zastrešili. Najnovšie úpravy sú z 90tych rokov, kedy upravovali hlavne interiér.

## Interiér
Zachovali sa renesančné a barokové klenby so štukovými obrazcami. V strede dispozície je vestibul s valenou lunetovou klenbou, z neho vedú vstupy do bočných obytných miestností.

## Exteriér
Dvojposchodová bloková stavba so štyrmi nárožnými okrúhlymi vežami a pristavanou blokovou vežou so schodiskom. Na hlavnej fasáde medzi nárožnými vežami je dvojramenné schodisko umiestnené v lodžiovej arkáde, datované nápisovou tabuľou v kartuši rokom 1667. Na lodžii na prvom poschodí je umiestnený neskororenesančný kozub datovaný tým istým rokom. Osadený je do plášťa nárožnej veže. Vstup chránia kľúčové strieľne.

## Súčasný stav
Kaštieľ nie je prístupný verejnosti a chátra. Dá sa však nahliadnuť dovnútra, ale na vlastné nebezpečenstvo. Od roku 2007 má nového majiteľa, ktorý chcel kaštieľ zrekonštruovať. K rekonštrukcií však doteraz nedošlo, a kaštieľ naďalej chátra.

## Externé odkazy

*
* Pamiatky na Slovensku- profil kaštieľa

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Dolná Mičiná (okres Banská Bystrica)
Kategória:Stavby v okrese Banská Bystrica
Gelnica (hrad)

**Gelnica** (normovaný názov; iné názvy: **Gelnický hrad**, **Thurzov hrad**) je hradná zrúcanina. Nachádza sa v meste Gelnica.

## Dejiny
Začiatky tohoto pôvodne kráľovského hradu sú zatiaľ nejasné. Bol však zrejme vybudovaný na ochranu kráľovských regálnych práv, a to najskôr po mongolskom vpáde. V polovici 15. storočia bol hrad v rukách Jiskrovcov (1447 – 1462). Po ich porážke hrad aj bane daroval kráľ rodine Zápoľskovcom. V čase nepokojov a bojov o uhorský trón medzi Jánom Zápoľským a Ferdinandom I. bol hrad značne poškodený. Po porážke Zápoľského ho kráľ daroval Alexovi Thurzovi (1531), ktorý zničený objekt opravil. Hlavnú pozornosť sústredil okrem renovácie obvodového opevnenia na prestavbu a dostavbu interiéru hradu. Vymretím Thurzovcov po meči prešiel hrad v roku 1636 do rúk šľachtickej rodiny Csákyovcov. V období stavovských povstaní hrad často menil majiteľov a bol svedkom mnohých bojov, ktoré sa mu napokon stali osudnými. V roku 1685 vyhorel a začal chátrať. Proces zániku urýchlila ešte v 19. storočí stavba mestskej radnice, ktorá bola postavená z hradného materiálu, resp. jeho ruín. Svoju úlohu zohralo aj vedomé devastovanie objektu.

## Exteriér
Na okraji vrcholovej plošiny s elipsovým pôdorysom a rozmermi 100 ×  je murované,  hrubé, obvodové opevnenie. Na juhovýchodnej strane, takmer oproti vstupu do opevneného areálu, obvodové opevnenie vyúsťuje lievikovito do pravidelného výbežku, ktorý jeho okraj presahuje asi o . Pravdepodobne tu pôvodne stála viacpodlažná obytná veža (10 × ), ktorá sa postupne prebudovala na výlučne obranný objekt. Vežová stavba mala 130 hrubé múry a štrbinovú strieľňu v pôvodnom druhom podlaží. Nad trámovým stropom tohoto podlažia bol okenný otvor  ×  s jednoduchým záklenkom a rovnými špaletami. Objekt bol smerom do svahu zosilnený dvojicou operákov na nárožiach. Oproti veži bol vstup do hradu a v areáli predpokladám hospodárske budovy.

## Súčasný stav
Najvyššia a najrozsiahlejšia ruina pôvodného hradu je torzo viacpodlažnej vežovej stavby s okenným otvorom, strieľňou a dvoma operákmi. Z pôvodného vstupu oproti veži sa zachovalo torzo obvodového opevnenia, z ktorého vybiehal kolmo do interiéru ďalší múr. Počas výskumu vlastivedných pracovníkov Badíka a Bernátha sa podarilo zachytiť mierne obdĺžnikový priestor, do ktorého sa vstupovalo úzkou chodbou, na opačnej strane bola vetracia šachta. Objavená podzemná architektúra je zrejme výsledkom mladšej stavebnej činnosti a súvisela so zabezpečením vstupu do hradu. Z obvodového opevnenia sa zachovali iba nepatrné zvyšky.

## Referencie

## Externé odkazy
*

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Stavby v Gelnici
Hajnáčka (hrad)

**Hajnáčka** (normovaný názov) alebo **Hajnácky hrad** je gotický hrad - zrúcanina, bol postavený v 13. storočí. Nachádza sa na čadičovom brale priamo nad obcou Hajnáčka.

## Dejiny
Za mongolského vpádu do Uhorska (12411242) vybudovali tu bývajúci jobagióni Beckovského hradu opevnenie na kopci Darmskó. Pôvodne bol útočištným hradom, neskôr, okolo polovice 15. storočia, hrad dobudovali. Napriek tomu ho v roku 1545 Turci dobyli a mali ho v rukách jeden rok. Koncom 16. storočia a v prvej tretine 17. storočia hrad ako významný bod protitureckej obrannej línie znovu opevnili, no Turci ho v roku 1645 znovu nakrátko obsadili. Po ich odchode ho v roku 1649 znovu opevnili, no podľa správ z 18. storočia vieme, že už v 17. storočí ho obývali len sčasti. V roku 1703 napokon vyhorel a už ho neobnovili.

## Exteriér
Hradná skala tvorená vypreparovanou diatrémou, ktorá vznikla počas finálnej fázy terciérneho vulkanizmu v Západných Karpatoch. Na mnohých miestach skala tvorila časť hradieb i vnútornej architektúry, do nej bolo vysekané aj schodište. Na najvyššej časti skaly bola pravdepodobne menšia palácová stavba, ktorú chránili dva pásy hradobného múru a podkovovitá bašta.

## Súčasný stav
Z hradu sa zachovali zvyšky múrov ťažko prístupnej najvyššej časti hradu s pravidelným palácom a podkovovitou baštou. Z diaľky nie je ani viditeľné, že tu voľakedy stával hrad.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Stavby v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Hajnáčka (okres Rimavská Sobota)
Eberhard

náhľad|Kaštieľ v Malinove s anglickým parkom
**Eberhard** je kaštieľ v obci Malinovo. Táto stavba v štýle klasicizmus je prestavaná z bývalého vodného hradu.

Hrad sa spomína v roku 1209. Panstvo patrilo grófom zo Svätého Jura a Pezinka. Po roku 1677 došlo k prestavbe vodného hradu na renesančný kaštieľ s kaplnkou, pričom vodná priekopa sa čiastočne zachovala až dodnes. V 19. storočí poschodovú štvorkrídlovú budovu prestavali Aponiovci a kaštieľ dostal dnešný vzhľad. V súčasnosti sa v ňom nachádza Združená stredná škola záhradnícka Gustáva Čejku. V areáli sa nachádza anglický park z 19. storočia.

## Externé odkazy

*Stránka, z ktorej článok čerpal

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Malinovo
Kategória:Stavby v okrese Senec
Kategória:Klasicistické stavby na Slovensku
Bahrový potok

**Bahrový potok** je krátky potok na dolnej Orave, vo východnej časti okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Chlebnického potoka, meria 1,1 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Tečie v Oravskej vrchovine, kde pramení na severozápadnom svahu Úboče v nadmorskej výške približne 695 m n. m., severovýchodne od centra obce Chlebnice.

## Opis toku
Od prameňa tečie prevažne západným smerom, na hornom toku priberá ľavostranný prítok prameniaci východne od kóty 705,5 m. Ďalej tečie na krátkom úseku na severozápad, následne opäť na západ a preteká intravilánom Chlebníc. Tu podteká cestu III. triedy Dlhá nad Oravou - Chlebnice a severne od centra obce sa v nadmorskej výške cca 568 m n. m. vlieva do Chlebnického potoka.

## Iné názvy
*Bahrov potok
*Bahrov potôčik

## Referencie

## Zdroje
*Majtán, Milan - Rymut, Kazimierz: *Hydronymia povodia Oravy*. 1. vyd. Bratislava: VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 2006. 208 s. ISBN 80-224-0906-5 
*Turistický atlas Slovensko 1:50 000, SHOCART, Zádveřice 2005
*Chočské vrchy - Vodná nádrž Liptovská Mara, Edícia turistických máp 1:50 000, VKÚ, a.s., Harmanec 2002

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Sakalov

**Sakalov** je potok na dolnej Orave, vo východnej časti okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Malatinského potoka, meria 3,2 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v juhozápadnom výbežku Skorušinských vrchov, v geomorfologickom podcelku Kopec, na západnom úpätí vrchu Diel (1 051,4 m n. m.) v nadmorskej výške cca 855 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie smerom na severozápad, vteká do Oravskej vrchoviny a na hornom toku priberá ľavostranný prítok z východného svahu Ostrého vrchu (877,4 m n. m.). Ďalej sa ohýba viac na severoseverozápad a opäť zľava priberá prítok zo severného svahu Ostrého vrchu. Následne vytvára oblúk smerujúci na západ, prechodne tečie na SSV a z pravej strany priberá prítok vznikajúci SSZ od kóty 825,7 m. Napokon už tečie smerom na SSZ a na okraji intravilánu obce Chlebnice (juhozápadne od jej centra) sa v nadmorskej výške približne 600 m n. m. vlieva do Malatinského potoka.

## Iné názvy
*Sakalovo
*Sakalov potok
*Sakalov jarok
*nárečovo: Sakalou járok

## Referencie

## Zdroje
*Majtán, Milan - Rymut, Kazimierz: *Hydronymia povodia Oravy*. 1. vyd. Bratislava: VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 2006. 208 s. ISBN 80-224-0906-5 
*Turistický atlas Slovensko 1:50 000, SHOCART, Zádveřice 2005
*Chočské vrchy - Vodná nádrž Liptovská Mara, Edícia turistických máp 1:50 000, VKÚ, a.s., Harmanec 2002

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Skorušinských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Turín (rozlišovacia stránka)

**Turín** môže byť:
*mesto v Taliansku, pozri Turín
*"metropolitné mesto" (do roku 2015 provincia) v Taliansku, pozri Metropolitné mesto Turín
*potok na Slovensku, pozri Turín (prítok Oravy)
*ľudový názov kvaky, pozri kapusta repková kvaková
Turín (prítok Oravy)

**Turín** je potok na dolnej Orave, vo východnej časti okresu Dolný Kubín. Je to ľavostranný prítok Oravy, meria 1,8 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Tečie v geomorfologickom celku Oravská vrchovina, kde pramení na západnom úpätí vrchu Lysec (944,6 m n. m.), v lokalite Prípor, v nadmorskej výške približne 660 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv smerom na severozápad, na juhozápadnom úpätí vrchu Osičiny (763,1 m n. m.) sa stáča a prechodne tečie na západ. Následne priberá ľavostranný Stojkov potok (Štokov potok) a mení smer toku opätovne na severozápad. Východne od obce Dlhá nad Oravou sa v nadmorskej výške cca 525 m n. m. vlieva do Oravy.

## Iné názvy
*Turínok
*nárečovo: Turinek

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Čierna mláka

**Čierna mláka** je potok na hornej Orave, v západnej časti okresu Tvrdošín. Je to pravostranný prítok Podbielskeho Cickova, meria 1,6 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Budín, na SSV svahu Príporu (1 105,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 085 m n. m.

## Opis toku
V pramennej oblasti tečie smerom na juhovýchod cez lokalitu Čierna mláka, potom sa stáča na východ a z ľavej strany priberá dva prítoky z južných svahov Šubovky (1 127,5 m n. m.). Do Podbielskeho Cickova sa vlieva v neobývanej oblasti na katastrálnom území obce Podbiel v nadmorskej výške cca 739 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravskej Magure
Kategória:Vodné toky v okrese Tvrdošín
Ilz (Rakúsko)

**Ilz** je trhová obec () v Rakúsku v spolkovej krajine Štajersko  v okrese Hartberg-Fürstenfeld.

Žije tu 2 592 obyvateľov (31. 12. 2010).

## Partnerská obec
*  Ruderting, Bavorsko, Nemecko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Obce okresu Hartberg-Fürstenfeld
Sankt Josef (Rakúsko)

**Sankt Josef** je obec v Rakúsku v spolkovej krajine Štajersko v okrese Deutschlandsberg.

Žije tu 1 356 obyvateľov (1. 1. 2010).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Obce okresu Deutschlandsberg
Sankt Josef

**Sankt Josef** môže byť:

*obec v Rakúsku (spolková krajina Štajersko), pozri Sankt Josef (Rakúsko)
*kláštor v Neumarkt in der Oberpfalz, Nemecko (spolková krajina Bavorsko), pozri Sankt Josef (kláštor)
*kostol v Magdeburgu (spolková krajina Sasko-Anhaltsko), pozri Sankt Josef (kostol v Magdeburgu)
*kostol vo Verdene (spolková krajina Dolné Sasko), pozri Sankt Josef (kostol vo Verdene)
Cerovo

**Cerovo** môže byť:

* obec na Slovensku, pozri Cerovo (okres Krupina)
* hrad nad rovnomennou obcou, pozri Cerovo (hrad)
Cejkov

**Cejkov** môže byť:

* obec na Slovensku, pozri Cejkov (okres Trebišov)
* zaniknutý hrad, ktorý sa nachádzal v rovnomennej obci, pozri Cejkov (hrad)
Čabraď

**Čabraď** môže byť:

*zaniknutá obec na Slovensku, pozri Čabraď (zaniknutá obec)
*zrúcanina hradu pri obci Čabradský Vrbovok, pozri Čabraď (hrad)
*prírodná rezervácia, pozri Čabraď (prírodná rezervácia)
Divín

**Divín** môže byť:

* obec na Slovensku, pozri Divín (okres Lučenec)
* hrad pri rovnomennej obci, pozri Divín (hrad)
* priezvisko, napr.:
** Karol Divín
Hajnáčka

**Hajnáčka** môže byť:
*obec na Slovensku, pozri Hajnáčka (okres Rimavská Sobota)
*hrad nad rovnomennou obcou, pozri Hajnáčka (hrad)
Dolná Mičiná

**Dolná Mičiná** môže byť:
*obec na Slovensku, pozri Dolná Mičiná (okres Banská Bystrica)
*kaštrieľ v rovnomennej obci, pozri Dolná Mičiná (kaštieľ)
Rubber Soul

***Rubber Soul*** je šiesty štúdiový album britskej rockovej skupiny The Beatles. Album, ktorý produkoval George Martin vyšiel v decembri 1965. Bol nahrávaný iba štyri týždne tak, aby sa ho podarilo vydať na vianočný trh. Spracovaný bol v štýle ovplyvnenom folk rockom v tejto dobe hraným hlavne skupinou The Byrds a Bobom Dylanom. 

Album *Rubber Soul* je všeobecne považovaný za komerčne aj vzhľadom na reakcie kritík z najvýznamnejší projekt, ktorý zároveň ovplyvnil ďalšie hudobné smerovanie skupiny The Beatles. Je považovaný za jeden z najlepších albumov histórie popmusic. Roku 1998 ho čitatelia časopisu *[[Q (časopis)|Q]]* označili za 40. najlepší album všetkých čias, v roku 2000 sa tento album v tom istom časopise dostal na druhé miesto stovky najlepších britských albumov. Na hudobnej stanici VH1 bol v roku 2001 album na šiestom mieste. V roku 2003 sa tento album dostal na piatu pozíciu rebríčka *[[The 500 Greatest Albums of All Time|500 najlepších albumov všetkých čias]]* časopisu *[[Rolling Stone]]*. Roku 2006 ho aj časopis Time označil ako jeden zo stovky najlepších albumov všetkých čias.

## Zoznam skladieb
Autormi skladieb sú Lennon/McCartney, okrem uvedených výnimiek.

### Britské vydanie
#### Strana 1
# „Drive My Car“ – 2:30
# „Norwegian Wood (This Bird Has Flown)“ – 2:05
# „You Won't See Me“ – 3:22
# „Nowhere Man“ – 2:44
# „Think for Yourself“ (Harrison) – 2:19
# „The Word“ – 2:43
# „Michelle“ – 2:42

#### Strana 2
# „What Goes On“ (Lennon, McCartney, Starkey) – 2:50
# „Girl“ – 2:33
# „I'm Looking Through You“ – 2:27
# „In My Life“ – 2:27
# „Wait“ – 2:16
# „If I Needed Someone“ (Harrison) – 2:23
# „Run for Your Life“ – 2:18

### Vydanie pre USA
#### Strana 1
# „I've Just Seen A Face“ - 2:07
# „Norwegian Wood (This Bird Has Flown)“ – 2:00
# „You Won't See Me“ – 3:19
# „Think for Yourself“ (Harrison) – 2:16
# „The Word“ – 2:42
# „Michelle“ – 2:42

#### Strana 2
# „It's Only Love“ – 1:53
# „Girl" – 2:34
# „I'm Looking Through You“ – 2:20
# „In My Life“ – 2:23
# „Wait“ – 2:17
# „Run for Your Life“ – 2:21

## Výroba albumu
* John Lennon – spev, rytmická gitara, elektrický klavír („Think For Yourself“)
* Paul McCartney – spev, basová gitara, klavír, gitara
* George Harrison – spev, sólová gitara, sitara („Norwegian Wood“)
* Ringo Starr – bicie, spev („What Goes On“), hammond organ („I'm Looking Through You“)
* George Martin – producent, klavír („In My Life“), harmónium („The Word“)
* Mal Evans – hammond organ

## Referencie

Kategória:Hudobné albumy z 1965
Kategória:Albumy The Beatles
FC Steaua Bukurešť

**FCSB** je rumunský futbalový klub sídliaci v Bukurešti. Svoje domáce zápasy hráva na štadióne Stadionul Ghencea s kapacitou 27 557 miest. V sezóne 2005/2006 sa klub dostal až do semifinále Pohára UEFA, kde vypadol na anglickom klube Middlesbrough.

## Úspechy
### Víťazstvá
* Liga majstrov
** 1986
* Európsky superpohár
** 1987
* Rumunská liga
** 1951, 1952, 1953, 1956, 1960, 1961, 1968, 1976, 1978, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 2001, 2005, 2006
* Rumunský pohár
** 1949, 1951, 1952, 1955, 1962, 1966, 1967, 1969, 1970, 1971, 1976, 1979, 1985, 1987, 1988, 1989, 1992, 1996, 1997, 1999
* Rumunský superpohár
** 1994, 1995, 1998, 2001, 2006

## Iné projekty

## Externé odkazy
* oficiálna webstránka 


Kategória:Rumunské futbalové kluby

Kategória:Futbalové kluby založené v 1947
Diviacka Nová Ves

**Diviacka Nová Ves** môže byť:
*obec na Slovensku, pozri Diviacka Nová Ves (okres Prievidza)
*hrádok v rovnomennej obci, pozri Diviacka Nová Ves (hrádok)
Teória miery

**Teória miery** je oblasť matematiky, ktorá sa zaoberá z najvšeobecnejších hľadísk exaktným uchopením pojmu kvantity.
Základným pojmom teórie je **miera**, ktorá zovšeobecňuje pojmy, ako dĺžka, plocha, či
objem. Teória miery je úzko spätá s teóriou integrálu (preto sa často vyskytuje aj označenie **Teória miery a [[integrál]]u**) a tiež s teóriou pravdepodobnosti.

## Miera
**Miera** je základným pojmom teórie miery. Z neformálneho pohľadu je miera zovšeobecnením pojmov dĺžka, obsah, objem] alebo počet (množstvo).

### Definícia
Majme merateľný priestor (X, \Sigma). Množinovú funkciu \mu: \Sigma \rightarrow \langle 0, \infty \rangle nazveme miera, ak spĺňa tieto podmienky:
* Miera prázdnej množiny je nulová: \mu(\emptyset)=0.
* Miera je vždy nezáporná: \forall A: \mu(A) \ge 0
* σ-aditivita: Pre ľubovoľnú spočítateľnú postupnosť po dvoch disjunktných množinách (A_{i})_{i=1}^\infty, \ A_i \in \Sigma platí \mu(\bigcup_{i=1}^\infty A_{i})=\sum_{i=1}^\infty \mu(A_{i}).

Trojicu (X, \Sigma, \mu) potom nazývame **priestor s mierou**.

### Vlastnosti miery
* A \subseteq B \Rightarrow \mu(A) \le \mu(B)
* Pre postupnosť množín (A_i)_{i=1}^\infty platí: \mu(\bigcup_{1}^\infty A_{i}) \le \sum_{i=1}^\infty \mu(A_i)
* Pre postupnosť podmnožín A_{1} \subseteq A_{2} \subseteq ...  platí: \mu(\bigcup_{1}^\infty A_{i})=\lim_{i \rightarrow \infty} \mu (A_{i})
* Naopak pre postupnosť nadmnožín: A_{1} \supseteq A_{2} \supseteq ... pokiaľ \mu(A_{1}) potom platí: \mu(\bigcap_{i=1}^\infty A_{i})=\lim_{i \rightarrow \infty} \mu (A_{i})

### Príklady mier
* Diracova miera \delta_{a}: Nech *X* je neprázdna množina a *a* jej prvok. Diracova miera \delta_{a} je definovaná na σ-algebre *P(X)* všetkých podmnožín množiny *X* predpisom: 
\delta_{a}(A)=\begin{cases}
  \mbox{0 pokiaľ } a\notin A\\
  \mbox{1 pokiaľ } a\in A
\end{cases}
* Aritmetická miera
* Lebesgueova miera
* Hausdorffova miera
* Lebesgue-Stieltjesove miery


Kategória:Matematika
Alfréd Rényi

**Alfréd Rényi** (* 20. marec 1921, Budapešť, Maďarsko – † 1. február 1970, Budapešť, Maďarsko) bol maďarský matematik. Jeho hlavnými oblasťami záujmu boli teória pravdepodobnosti, kombinatorika a teória grafov.

Kategória:Osobnosti z Budapešti
Kategória:Maďarskí matematici
Kategória:Grafoví teoretici
Kategória:Vyučujúci na Univerzite Loránda Eötvösa
Kategória:Absolventi Petrohradskej štátnej univerzity
Kategória:Absolventi Univerzity Loránda Eötvösa
Louis Charles Antoine Desaix

**Louis Charles Antoine Desaix de Veygoux** (* 17. august 1768 – † 14. jún 1800) bol francúzsky generál.

## Život
Narodil sa v nebohatej šľachtickej rodine. Vyštudoval vojenskú školu vo Effiate ako najhorší v ročníku. Stal sa podporučíkom v pešom pluku v Bretagne. V roku 1792 si vyslúžil hodnosť brigádneho generála. V roku 1797 sa dal do služieb Napoleona Bonaparta. Zúčastnil sa ťaženia do Egyptu. Významne sa zaslúžil o porazenie Rakúska pri Marengu, v bitke však zahynul.

## Iné projekty

Kategória:Francúzske vojenské osobnosti
Kategória:Narodenia v 1768
Kategória:Úmrtia v 1800
Kategória:Francúzski šľachtici