Čákiovci

náhľad|220x220bod|Štefan de Csáky, gróf, kráľovský taverník, 1648 Kapušiansky hrad
náhľad|Ladislav Csáky, gróf 1658
**Čákiovci** (starší slovenský pravopis: *Čákyovci*, *Csákyovci*, *Csakyovci*, *Csákiovci*; základný tvar: **Čáki**, starší slovenský pravopis: *Čáky*, *Csáky*, *Csaky*, *Csáki*; po latinsky: *Csáky*, *Chaky*, *Cháky*, *Csáki*, *Csaki*, *Chaki*, *de Chak*, *de Chák*; po maďarsky *Csáky*; predikát: v slovenskej podobe **z Cheresigu** (**a z Adrianu**), v latinsko-maďarskej podobe *de Kőrösszeg* [alebo *Kőrös(s)zegh*/*Keres(s)zegh*/*Keresztszegh*/*Kereszteg*] (*et Adorján*))  boli významný magnátsky rod v Uhorsku. 

## Dejiny rodu
korene neskôr satmárskeho rodu siahajú do 14. storočia. Už v roku 1396 získali donáciou obec Adrián  a obec Cheresig (v dnešnej maďarčine *Kőrösszeg*) v Biharskej župe. Úspešne sa etablovali v Sedmohradsku.. Názvy novo získaných majetkov začali používať ako prídomok. Mikuláš Chiaky bol sedmohradským vojvodom (1415 – 1435), neskôr bol vojvodom Ladislav (1435). V roku 1552 bol Pavol kapitánom hradu Branycka. Mikuláš získal v roku 1551 donáciou Ferdinanda I. rozsiahle satmárske a solnocké majetky po Jurajovi a Gašparovi Drágffy, sedmohradskom biskupovi Jánovi Statileo a váradskom Matúšovi Zaberdini a v roku 1554 dve biharské obce. Ambrózovi Ferdinand I. odobral pre neveru panovníkovi (nota infidelitatis) berežské majetky. V roku 1571 vlastnil uhorský kancelár Michal majetky v Marmarošskej stolici a patrila mu aj tretina hradu Huszt s časťou panstva. Na Slovensko prišli až koncom 16. storočia. V tom čase bol najvýznamnejšou postavou rodu hornouhorský kapitán Štefan († 1605, manž. Anna Wesselényi), verný prívrženec Habsburgovcov. Získal šarišské, spišské a turnianske majetky (1603) a šarišské hradné panstvo (1604). Sobášnou politikou sa vyšvihol medzi najbohatších magnátov. Syn Štefan ml. (✳ 1603, † 1662, manž. 1. Eva Forgách, 2. Mária Perényi, 3. Kristína Mindszenty) ako kapitán hradu Szendrő s manželkou Evou Forgách získali v roku 1632 zemplínsku obec Tarcal. V roku 1629 zrejme bratia získali baronát. Ferdinand II. ho menoval za skutočného kráľovského radcu (1632). O rok neskôr sa už uvádza ako komorník cisára a hlavný klužský župan. V roku 1638 Štefan s manželkou získali majetky v Turnianskej, Spišskej, Abovskej a Zemplínskej stolici. Spišské majetky po rode Thurzo z donácie Ferdinanda III. z 25.3.1638 tvorilo 34 obcí a Spišský hrad. Panovník ho menoval za špišského župana (1639) a taverníka (1644). V roku 1635 bol hradným kapitánom v Pápe, komorník a radca Ladislav. Ferdinand II. mu v roku 1636 udelil panstvo Vígľaš po rode Pograny. Štefan s bratom podľa intitulácií v listinách zrejme v roku 1638 získali grófsky titul. Kráľovský dvoran a komorník Ladislav († 1655, manž. Magdaléna Batthyányi) bol v roku 1645 kapitánom hradov Pápa a Levice. V roku 1646 bol menovaný za komárňanského a zvolenského župana. Vrcholom jeho kariéry bol titul krajinského sudcu (1649). Ladislavova línia vymrela už v prvej generácii, syn Ladislav ml. bol komárňanským, Pavol zvolenským a Peter († 1671) tiež komárňanským županom. Potomkovia Štefana (✳1603) získali množstvo funkcií a zaradili sa medzi magnátov. Táto línia prežila do dnešných dní.

## Erb
Stredoveký vývin erbu opísal v Turule Doby. Ako najstaršiu uvádza pečať Františka z roku 1400. V okrúhlom poli vyrastá z vavrínového venca poprsie bradatého muža s čapicou so špicom vpredu. Fragment mramorového náhrobku z kostola v Sárospataku z konca 15. storočia znázorňuje bradatého muža v špicatej čapici, ktorý má golier tvorený dvomi radmi šupinového brnenia. Z brnenia sú zachované štyri riasené slnečné lúče, na kraji krátke, smerom k stredu sa predlžujúce. Pôvodne ich mohlo byť až 9. Dobay uvádza fragment náhrobku Gašpara z roku 1570, kde v modrom štíte zo zlatej koruny vyrastá červenoodetý muž s bradou a čapicou s perom. Erb vyjadruje titul kráľovského komorníka a dvormajstra. Na anglickom a francúzskom dvore nosili na baretoch „lordi komorníci“ ako odznak úradu poprsie muža v barete. Vo Falckom erbovníku z roku 1582 sa nachádza farebný erb Ambróza Csáky ktorý obsahuje v červenom poli štítu hlavu muža s bradou a fúzami s modrou čapicou s špicatým zlatým lemom a so zlato prepásaným brmbolcom. Poprsie tvorí iba 4 krát vykrojený modrý golier. Štít je umiestnený vo vavrínovom zelenom venci so štyrmi červenými ružičkami a zlatým semenníkom. Erbová kartuša z obdobia okolo roku 1640 na stredovekom oltáre v Kostole sv. Jakuba v Levoči obsahuje v modrom štíte je zlaté poprsie muža so zlatou čapicou. Najbližšie k Dobyho opisu sú pečate grófa Ladislava (1636, 1644, 1658). V tomto období sa čapica a poprsie postupne redukujú, až sa začiatkom 18. storočia stáva z poprsia magistra kráľovskej kúrie Tatár alebo Turek. Kompletné erby Ladislava (1644), Štefana (1648), Krištofa (1682) a Kristíny (1682). Pečate sú odlišné len štýlovo. V modrom štíte sa nachádza poprsie poľovníka v červenej čiapke. Klenotom je poľovník zo štítu. Prikrývadlá sú zlato-modré po oboch stranách. 

## Významnejší členovia rodu
* Štefan Čáki „Veľký“ (*1560† 1605), sedmohradský hlavný kapitán
* Ladislav Čáki (* ?† 1655), gróf, komárňanský župan, zvolenský župan
* Štefan Čáki (* 1603† 1662), gróf, taverník, klužský župan, spišský župan
* Štefán Čáki (* 1635† 1699), krajinský sudca, gróf, spišský župan
* Imrich Čáki (* 1672† 1732), gróf, uhorský prímas, Ostrihomský arcibiskup, kardinál
* Mikuláš Čáki (* 1698† 1757), ostrihomský arcibiskup, gróf, knieža - prímas Uhorska
* Juraj Čáki (* 1729† 1785), gróf, rytier rádu sv. Štefana
* Jozef Čáki (* 1743† 1799), komorník, spišský župan
* Michal Čáki (* 1676† 1757), kurucký generál
* Albín Čáki (* 1841† 1912), uhorský minister kultúry a školstva, gróf, spišský a šarišský župan
* Alfonz Čáki (* 1841† 1879), spisovateľ
* Karol Čáki (* 1873† 1945), gróf, minister obrany Maďarského kráľovstva
* Imrich III. Čáki (* 1882† 1961), diplomat, minister zahraničných vecí Maďarského kráľovstva
* Gustáv Čáki (* 1883† 1964), gróf, maďarský diplomat, atašé veľvyslanectva v Srbsku

## Galéria

Súbor:Kaštieľ Spišský Hrhov 17 Slovakia59.jpg|kaštieľ v Spišskom Hrhove
Súbor:Csákyho kaštieľ 9 (Bratislava,Ružinov, Prievoz) JZ.jpg|Čákiho kaštieľ (v elektickom štýle) v Bratislave Prievoz
Súbor:Hodkovce 0100761.jpg|kaštieľ v Hodkovciach dal postaviť Štefan Čáki
Súbor:Hodkovce - manor-house - inscription.jpg|Hodkovce - kaštieľ, nápis latinský v interiéri kaštieľa
Súbor:Kaštieľ Bijacovce 17 Slovakia19.jpg|kaštieľ v Bijacovciach v areáli sídli Stredná odborná škola lesnícka
Súbor:Csáky Albin 1910-28.JPG|Portrét Albína Čákiho
Súbor:San -Souci, Iliašovce.jpg|Obnova kaplnky ako pozostatok z loveckého sídla Čákiovcov (*Sans-Souci*) neďaleko Iliašoviec
Súbor:20180503 Zamek Spiski 2826 DxO.jpg|Spišský hrad. O správu hradu sa mal starať Michal Čáki (1676 - 1757), Spišský hrad zasiahlo aj posledné zo serie proti-habsburských povstaní Františka Rákociho. Kurucké vojsko v roku 1703 hrad obsadilo a zotrvalo tam 7 rokov. V roku 1710 hrad sa vrátil do vlastníctva Čákiovcov.


## Referencie


## Pozri aj

* Albín Čáki

## Externé odkazy

*Čákiovci na Spiši
*Sans-Souci 
*kaštieľ v Kluknave 
*kaštieľ v Bijacovciach 
*kaštieľ v Smižanoch 

*


Kategória:Šľachtické rody na Slovensku
Kategória:Šľachtické rody v Uhorsku