open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ektázia mliekovodov

[náhľad|Jedným zo symptómov ektázie mliekovodov sú [vpáčené bradavky]]
**Ektázia mliekovodov** () je stav, ktorý nastáva, keď sa mliekovod pod prsnou bradavkou rozšíri, steny mliekovodu zhrubnú a kanálik sa naplní tekutinou. Ide o najčastejšiu príčinu zelenkavého výtoku z bradavky.
Ektázia mliekovodov môže napodobňovať rakovinu prsníka. Ide o ochorenie v perimenopauze alebo postmenopauze.

Syndróm ektázie mliekovodov ( je synonymom pre nepuerperálnu mastitídu, ale tento termín sa občas používa aj na opis špeciálnych prípadov fibrocystických ochorení alebo mastalgie alebo ako wastebasketová definícia benígneho ochorenia prsníka.

Korelácia rozšírených mliekovodov s „klasickými“ príznakmi syndrómu ektázie mliekovodov je nejasná. Rozšírené mliekovody však nedávno veľmi silne korelovali s necyklickou bolesťou prsníkov.

Priemer kanálikov je prirodzene variabilný a podlieha hormonálnym interakciám. Syndróm ektázie mliekovodov v klasickom zmysle je spojený s ďalšími histologickými zmenami.

## Symptómy
Medzi príznaky ektázie mliekovodv môže patriť stiahnutie, inverzia, bolesť bradavky a rôzne prerušované sfarbenie výtoku z bradavky (od bielej, cez zelenú/čiernu až po sivú). Medzi ďalšie príznaky patrí hmatateľná hrčka v prsníku. Ektázia mliekovodov môže byť aj asymptomatická.

## Príčiny
Prsníky sú tvorené vláknitým spojivovým tkanivom, ktoré sa skladá z buniek, vlákna a gélovitej látky.

## Patogenéza
Predpokladá sa, že rozšírené mliekovody sú výsledkom sekrečnej stázy vrátane stagnujúceho kolostra, ktoré tiež spôsobuje periduktálny zápal a fibrózu. Keďže je však nešpecifické rozšírenie mliekovodov bežné, v mnohých procesoch môže ísť aj o náhodný nález.

Zdá sa, že fajčiari sú častejšie postihnutí „syndrómom“ ektázie mliekovodov, hoci nahlásené výsledky nie sú úplne konzistentné. V porovnaní so subareolárnym abscesom sa korelácia s fajčením sa javí ako slabšia. Korelácia so skutočným rozšírením mliekovodov je neznáma.

Rozšírenie mliekovodov aj syndróm ektázie mliekovodov sú často bilaterálne, preto sa pravdepodobne zapájajú aj systémové príčiny.

## Diagnostika
[náhľad|Detail [mamografia|mamografie zobrazujúci liponekrózu (okrúhle/oválne kalcifikácie) a plazmatickú bunkovú mastitídu s typickými tyčinkovitými kalcifikáciami]]
Neinvazívne metódy na určenie priemeru mliekovodov u živých pacientov sú dostupné len nedávno a nie je jasné, ako by sa výsledky mali porovnávať so staršími výsledkami z biopsií.

Histologicky je výrazná dilatácia veľkého mliekovodu. Rozšírený mliekovod s pridruženou periduktálnou fibrózou sa často zahŕňa do definície fibrocystického ochorenia.

V léziách bohatých na plazmatické bunky diagnostikovaných na základe biopsií jadra je možné identifikovať steroidovo-responzívnu mastitídu súvisiacu s IgG4 pomocou imunofarbenia IgG/IgG4.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Choroby prsníkov
Bystrý potok (prítok Stružnice)

**Bystrý potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obcí Parihuzovce a Stakčín v okrese Snina v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Bukovské vrchy. Ústi do Stružnice. Má dĺžku . Rád toku VIII. 
## Prameň
Vodný tok *Bystrý potok* pramení v  v juhovýchodnej časti územia obce Parihuzovce v lesnom extraviláne, vo vzdialenosti  južne od vrchu *Hrčasté* so  ležiaceho na hranici obcí Parihuzovce a Stakčín, v okrese Snina. 
## Opis toku
*Bystrý potok* tečie od prameňa lesným extravilánom v juhovýchodnej časti územia obce Parihuzovce juhovýchodovýchodným smerom, v  vteká na územie obce Stakčín v katastrálnom území Ostrožnica, mení smer na juhovýchodojužný, vteká do poľnohospodárskeho extravilánu, v  ústi do Stružnice v severozápadnej časti extravilánu Stakčína ako jej pravostranný prítok. Stružnica ďalej ústi do Cirochy priamo vo vodnej nádrži Starina. *Bystrý potok* patrí do okresu Snina v Prešovskom kraji. Pramení a krátky úsek tečie na území obce Parihuzovce a väčšinu svojho toku preteká a ústi do vodného toku Stružnica na území obce Stakčín. Patrí do geomorfologického celku Bukovské vrchy a do ich geomorfologického podcelku Bukovce. Vodný tok *Bystrý potok* nemá prítok. Vodný tok leží v priestore Národného parku Poloniny.
## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Bystrý potok* má pôvod vo vlastnosti potoka, ktorý sa v čase pomenovania  prejavoval ako *bystrý* vo význame *ktorý má rýchle tempo a ľahkosť, vyznačujúci sa rýchlosťou, prudkosťou, svižný, rezký*. Po kombinácii prídavného mena *bystrý* so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Bystrý potok* a prenesené na vodný tok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov vodného toku *Bystrý potok* bol štandardizovaný v roku 1976. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Bystrý potok* nie je jedinečným hydronymom; na Slovensku máme osemnásť vodných tokov s týmto štandardizovaným názvom (november 2025).
## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Bukovských vrchoch
Kategória:Parihuzovce
Kategória:Stakčín
Kategória:Povodie Cirochy
Topoľový potok (prítok Čerešňového potoka)

**Topoľový potok** je vodný tok v Podunajskej pahorkatine na území okresu Zlaté Moravce. Je pravostranný prítok Čerešňového potoka v povodí Žitavy, má dĺžku približne  a je tokom VI. rádu.

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti Podunajskej pahorkatiny, v geomorfologickom podcelku Žitavská pahorkatina, v lokalite Za Cimbalom, v nadmorskej výške približne  Od prameňa v mierne zvlnenej, poľnohospodársky intenzívne obhospodarovanej oblasti tečie juhovýchodným smerom. Lemovaný súvislým pásom vyššej vegetácie smeruje k Dolným Sľažanom, kde preteká západným okrajom družstva. Zakrátko križuje železničnú trať Nitra – Zlaté Moravce a tečie na juhovýchod do oblasti Kanibalky. Tu priberá svoj najvýznamnejší, pravostranný Lúčny potok a pokračuje úrodným územím Žitavskej pahorkatiny. Južne od Sľažian, sa v nadmorskej výške približne  vlieva pravostranne do Čerešňového potoka v povodí Žitavy. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Topoľový potok pramení a celou dĺžkou preteká katastrálnym územím obce Sľažany v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Žitavy
* Podunajská pahorkatina, Žitavská pahorkatina

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Žitavy
Kategória:Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Sľažany
Zemolez alpínsky

**Zemolez alpínsky** () je druh krovitej rastliny rodu zemolez (*Lonicera*), z čeľade zemolezovité (*Caprifoliaceae*). Jeho prirodzený areál zahŕňajú hornaté oblasti v západnej, strednej a južnej Európe.

## Opis
Zemolez alpínsky je vzpriamený alebo poliehavý, 1 až 2 (3) metre vysoký ker. Konáre sú oblé alebo štvorhranné, mäkko chlpaté, vyplnené svetlosivým stržňom. Kôra mladých konárov je sivá alebo sivožltá, starších svetlosivá až striebristá, s početnými okrúhlymi, tmavými lenticelami. Kôra je stuhovito lúpavá. Púčiky sú krížmo protistojné, kužeľovité, kryté viacerými šupinami.

Listy  sú protistojné, jednoduché, krátko stopkaté, stopka je dlhá 10 až 15 mm. Čepeľ je elipsovitá až obrátene vajcovitá, celistvookrajová, dlhá 8 až 11 cm, široká 4 až 5 cm, v mladosti najmä na žilách chlpatá, na rube lesklá, ostro končistá, na báze zaoblená.

Kvety sú po dva v pazuchách listov na spoločnej, na 3 až 5 cm dlhej stopke. Listene sú čiarkovito kopijovité, žľaznato bradavičnaté, listence sú na báze zrastené, dlhé do štvrtiny semenníka. Kališné zuby sú trojuholníkovité, žľaznaté, bradavičnaté, opadávajúce. Koruna je päťpočetná, dvojpyskovitá, vnútri chlpatá, bledožltá až hnedočervená, dlhá 12 až 18 mm, vrchný pysk je so štyrmi zaokrúhlenými lalokmi. Semenníky dvoch susediacich kvetov sú dokonale zrastené. Peľnice sú oranžové alebo tehlovo červené. 

Plodmi sú dvojité višňovo červené bobule, guľovité až vajcovité, lesklé, s priemerom do 5 mm. Semená sú žltohnedé.

## Rozšírenie
Zemolez alpínsky prirodzene rastie len v Európe, v hornatých oblastiach v Španielsku, Francúzsku, Nemecku, Švajčiarsku, Rakúsku, Česku, Slovensku, Taliansku, Rumunsku a na Balkáne od Slovinska po Grécko.

Na Slovensku je vzácne rozšírený v karpatskej oblasti, na Muránskej planine.

## Ekológia
Zemolez alpínsky rastie zriedkavo v bukových lesoch, na skalách porastených krovinami, na okrajoch lesov alebo rúbaniskách v horskom vegetačnom stupni. Obľubuje čerstvé, hlinité až kamenisté, humózne a na živiny bohaté pôdy. Kvitne od mája do júla. U nás je považovaný za ohrozený taxón a je chránený.

## Galéria

Alpen-Heckenkirsche.jpg|Zrelé plody.


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Ohrozené druhy
alpínsky
Kategória:Kry
Kategória:Rastliny s červenými kvetmi
Kategória:Rastliny so žltými kvetmi
Veľká cena Katalánska

**Veľká cena Katalánska** *(Barcelona-Catalunya Grand Prix)* sú plánované automobilové preteky zaradené do Majstrovstiev sveta Formuly 1, ktoré sa prvýkrát uskutočnia v roku 2026. Preteky sa uskutočnia na okruhu Circuit de Catalunya, ktorý sa nachádza 20 km od Barcelony. Je to prvá z dvoch veľkých cien, ktoré bude hostiť Španielsko, spolu s Veľkou cenou Španielska na okruhu Madring.

## História
Preteky nadväzujú na dlhodobú tradíciu usporadúvania Veľkej ceny Španielska v Katalánsku, konkrétne na okruhu Circuit de Catalunya v meste Montmeló. Po nominácií hlavného mesta Španielska Madrid, bolo rozhodnuté, že veľká cena sa prvýkrát uskutoční na mestskom okruhu Madring v roku 2026 a prevezme názov Veľká cena Španielska. V dôsledku toho bola veľká cena na okruhu Circuit de Catalunya premenovaná na Veľká cena Katalánska.

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka okruhu

Katalánsko

Kategória:Motoršport v Španielsku
Kategória:Športové podujatia v Španielsku
Kategória:Športové podujatia v Katalánsku
Barcode of Life Data System

**Barcode of Life Data System** (BOLD, známa tiež ako *BOLDSystems*) je webová platforma zameraná na čiarové kódovanie DNA. 

Jedná sa o cloudovú platformu na ukladanie dát a ich analýzu. Je vyvíjaná v kanadskom *Centre for Biodiversity Genomics* na University of Guelph. Je tvorená dátovým portálom, vzdelávacím portálom, registrom čiarových kódov pre jednotlivé druhy a nástrojom pre online zber dát a analýzu DNA sekvencií.

Má rad funkcií pre organizovanie, validáciu, vizualizáciu dát a publikovanie výsledkov. Súčasná platforma má aj funkcionalitu zameranú na zlepšenie publikácie výsledkov, tvorbu a archiváciu citácií a anotácií.
 
BOLD je bezplatne prístupná výskumníkom so záujmom o problematiku tvorby čiarových kódov z DNA.

## Referencie


## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 

## Zdroj
* 

Kategória:Webové stránky
Kategória:Biologické databázy
Kategória:Bioinformatika
Kategória:University of Guelph
Natural Resources Conservation Service

náhľad|Logo
**Natural Resources Conservation Service** (NRCS), predtým známy pod názvom *Soil Conservation Service* (SCS), je vládna agentúra ministerstva poľnohospodárstva USA (USDA: the *United States Department of Agriculture*) s cieľom poskytovať technickú asistenciu farmárom, ostatným súkromným vlastníkom pôdy a manažérom. Hoci sa zameriava hlavne na ochranu pôdneho fondu a boj proti erózii, významne prispela aj ku klasifikácii a zlepšovaniu kvality vody, a poskytuje široké spektrum projektov a finančných fondov.

Sídli vo Washingtone, D.C. a jej predchodkyňa, SCS, bola založená v roku 1933.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Web Natural Resources Conservation Service

## Zdroj

Kategória:Federálne agentúry USA
Kategória:Poľnohospodárstvo v USA
Bennett Lake

**Lake Bennett** alebo **Bennett Lake** môže byť:

* jazero v Britskej Kolumbii a Yukone v Kanade, pozri Bennett Lake (Kanada)
* jazero v Severnom Teritóriu v Austrálii, pozri Lake Bennett (Austrália)
* jazero v Minnesote v Spojených štátoch, v pozri Bennett Lake (Minnesota)
* jazero v Arkansas v Spojených štátoch, v pozri Lake Bennett (Arkansas)

Kategória:Rozlišovacie stránky – Miestopisný názov
Seiko

**Seiko** môže byť:

* obchodná značka, pozri Seiko (spoločnosť)
* krstné meno, pozri Seiko (meno)
* album od Seiko Macuda z roku 1990, pozri Seiko (album)

## Pozri aj
* Seiko Group
Bennett Lake (Kanada)

**Bennett Lake** je jazero v provincii Britská Kolumbia a teritóriu Yukon v severozápadnej Kanade.

## Poloha a geografia
Jazero má dĺžku  a šírku  km. Rozloha jazera je  alebo . Priemerná hĺbka je  a maximálna hĺbka . Nadmorská výška jazera je .

Jazero sa nachádza na severnom konci  Chilkoot Trail na tradičnom území Carcross Tagish First Nation. V zime 18971898 sa oblasť jazera Bennett stala centrum výroby člnov a táborom pre približne 15 000 ľudí počas Zlatej horúčky na Klondiku. Do roku 1899 vzniklo mestečko Bennett City s ulicami, hotelmi, obchodmi, prístaviskami či skladmi. Výstavbou železnice White Pass and Yukon Route v roku 1900 mesto zaniklo.

## Dejiny
Pri bývalom mestečku Bennett sa pri jazere sa nachádza možnosť kempovania pri Chilkoot Trail National Historic Site kde sa nachádzajú zvyšky kostola St. Andrew’s Church a ďalšie pozostatky mestečka. Nachádza sa tu aj železničná stanica a cintorín z čias Zlatej horúčky. Do oblasti sa dá dostať len vlakom, letecky alebo člnom.

## Galéria

Súbor:View of Bennett Lake from Carcross, Yukon, Aug 2016.jpg|Pohľad z Carcross
Súbor:White Pass and Yukon Route bridge in Carcross, Yukon 2.jpg|Most železničnej trate White Pass and Yukon Route v Carcross, Bennett Lake na pozadí, Nares Lake v popredí
Súbor:Bennett Lake showing tent settlement of Bennett to the left, British Columbia, May 29, 1898 (HEGG 536).jpeg|Bennett Lake v máji 1898
Súbor:Along the trail (3bc443cf-1dd8-b71b-0b3b-c5f296a8fc2d).jpg|Kostol St. Andrew’s Church


## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Jazerá v Britskej Kolumbii
Kategória:Jazerá v Yukone
Rudolf Lukáč

**Rudolf Lukáč** môže byť:
* slovenský mineralóg (* 1909† 1985), pozri Rudolf Lukáč (mineralóg)
* slovenský športovec, vzpierač, (* 1969), pozri Rudolf Lukáč (športovec)

Lukáč, Rudolf
Železničná zastávka Bíňovce

**Železničná zastávka Bíňovce** je železničná zastávka pri obci Bíňovce. Nachádza sa v nadmorskej výške 195 m n. m medzi železničnou stanicou Smolenice a stanicou Boleráz na 18,620 km. Táto zastávka je súčasťou trate Kúty – Trnava, ktorá je elektrifikovaná 25 kV 50 Hz. Na železničnej zastávke nie je možná kúpa cestovného lístka.

Budova zastávky sa nachádza vpravo, v smere na Smolenice. Zastávka leží západne od obce Bíňovce. Najbližšia autobusová zastávka v obci je vzdialená zhruba 750 m.

## Referencie

Bíňovce
Kategória:Železničné stanice v okrese Trnava
Kategória:Bíňovce
Zemolez kozí

**Zemolez kozí** alebo **zemolez kozí list** () je druh krovitej liany rodu zemolez (*Lonicera*), z čeľade zemolezovité (*Caprifoliaceae*). Jeho prirodzený areál zahŕňa mierne oblasti od strednej a juhovýchodnej Európy po Kaukaz.

## Opis
Zemolez kozí je ovíjavá liana, s odstávajúcimi holými konármi, dlhá do 4 m. Staré konáre sú svetlohnedé, so stuhovite sa odlupujúcou kôrou.

Listy sú protistojné, krátko stopkaté, dolné sú na báze zúžené, horné sú bázami zrastené a najvyššie stonku bázami obrastajú. Čepeľ je elipsovitá až obrátene vajcovitá, celistvookrajová, na vrchole tupá, dlhá 4 až 10 cm, široká do 6 cm, na líci tmavozelená, na rube sivozelená, v mladosti chlpatá, neskôr lysá.

Kvety rastú v praslenoch po šesť v pazuchách horných, zriedka aj nižších listov. Koruna je dlhá 4 až 5 cm, za mlada je biela, neskoršie ružová, červená alebo fialova, vnútri holá, zvonku žľaznato chlpatá. Tyčinky sú umiestnené na okraji korunného hrdla a sú približne rovnako dlhé, ako koruna. Kalich je trváci. Semenník je vajcovitý, dvojpuzdrový, holý.

Plodmi sú dvojité oranžovočervené bobule, elipsovité, dlhé do 8 mm. Semená sú elipsovité, pozdĺžne ryhované.

## Rozšírenie
Zemolez kozí prirodzene rastie v Nemecku, Česku, Slovensku, Rakúsku, Taliansku, Maďarsku, na Balkáne, v Turecku a na Kaukaze.

Na Slovensku je pestovaný a ojedinele uniká do prírody. Zaznamenaný bol v oblasti Ipeľsko-rimavskej brázdy, z Malých Karpát, Tribeča, Strážovských vrchov a Muránskej planiny.

## Ekológia
Zemolez kozí rastie v lesostepiach, na slnečných svahoch, v krovinách, viniciach a záhradách. Obľubuje čerstvé až suché, bázické, vápenité, hlinité pôdy. Je to zriedkavý druh teplejších pahorkatín a podhorských oblastí. Kvitne od mája do júla.

## Galéria

Lonicera caprifolium sl17.jpg|Liana s olistenými výhonkami a kvetmi.
Bloemknoppen van een Kamperfoelie (Lonicera) 19-07-2020 (d.j.b.) 01.jpg|Nerozvinuté kvety.
Gartengeißblatt (Lonicera caprifolium) 9918.JPG|Nerozvinuté kvety.
Lonicera caprifolium ENBLA05.jpg|Kvety v detaile.
Lonicera caprifolium sl36.jpg|Liana s púčikmi.
Жимолость каприфоль плоды (1) Саратов.jpg|Plody (bobule).


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
kozí
Kategória:Kry
Kategória:Rastliny s červenými kvetmi
Kategória:Rastliny s ružovými kvetmi
Cykloheptén

**Cykloheptén** je cykloalkén s teplotou vzplanutia -6,7&nbsp;°C. Táto zlúčenina sa používa v organickej chémii a ako monomér pri syntéze polymérov. Cykloheptén existuje ako ''cis''- a ''trans''-izomér.

## Štruktúra
Cykloheptén existuje v podobe dvoch izomérov:

: 

## ''trans''-cykloheptén
Za normálnych podmienok sa dvojitá väzba cyklohepténu vyskytuje ako *cis*-izomér. Nestabilný *trans*-izomér však možno získať prostredníctvom reakčného medziproduktu. Metylbenzoát katalyzuje singletovú fotosenzitizáciu – ožiarením metylbenzoátu s *cis*-cyklohepténom ultrafialovým žiarením pri -35 °C možno získať detekovateľné množstvo *trans*-cyklohepténu.

Anti-Bredtov *trans*-izomér je veľmi napnutý a nenasýtené atómy uhlíka sú čiastočne pyramidálne. Tento izmér sa rozkladá bimolekulárnou a biradikálnou dráhou, a to i pri teplotách, ktoré sú príliš nízke pre rotáciu okolo dvojitej väzby.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* MSDS – Bezpečnostný list 

## Zdroj

Kategória:Cykloalkény
Kategória:Monoméry
Kategória:Sedemčlánkové kruhy
Gymnázium Jindřicha Šimona Baara

**Gymnázium Jindřicha Šimona Baara** (v skratke GJŠB) je viacročné gymnázium v Domažliciach. Na škole sa vyučuje v osemročnom, šesťročnom a štvorročnom programe. V roku 2025 na gymnáziu študovalo 510 žiakov v osemnástich triedach. Zriaďovateľom školy je Plzenský kraj a od roku 2005 pôsobí vo funkcii riaditeľky Mgr. Jana Štenglová.

## História
Gymnázium v Domažliciach vzniklo po povolení rakúskeho ministra kultu a vyučovania v roku 1871. Spočiatku išlo o nižšie reálne gymnázium a prvé maturity sa uskutočnili v roku 1879. Počas prvej Československej republiky pribudli nové triedy aj nové jazyky. Vďaka vládnym opatreniam tu už v roku 1921 učila aj prvá žena.

Počas nacistickej okupácie bola budova školy obsadená delostreleckým oddielom, preto sa výučba dočasne konala na rôznych miestach v Domažliciach. Na školu v tom období mohli byť prijatí len študenti árijského pôvodu. Dňa 20. septembra 1939 bolo gymnáziu udelené čestné pomenovanie Reálne gymnázium Jindřicha Šimona Baara. Po roku 1948 došlo k obmedzeniu počtu tried a žiakov a škola stratila až do roku 1968 štatút gymnázia. V tomto roku bolo opäť zriadené štvorročné gymnázium, ktoré 31. januára 1969 na slávnostnom večeri k 100. výročiu narodenia Jindřicha Šimona Baara prevzalo späť čestný názov Gymnázium Jindřicha Šimona Baara.

Po páde komunizmu zažila škola obdobie rozmachu a nadviazala spoluprácu s viacerými zahraničnými školami aj so Západočeskou univerzitou v Plzni.

## Súčasnosť
Gymnázium ponúka štvorročné, šesťročné a osemročné denné štúdium. Na škole sa všetci žiaci učia angličtine a ako druhý povinný jazyk si volia nemčinu alebo francúzštinu. Medzi ďalšie jazyky, ktoré sa na škole vyučujú, patrí seminár latinčiny a kurz španielčiny.

## Významní absolventi
### Umelci
* Jindřich Šimon Baar – spisovateľ
* Karel Matěj Čapek-Chod – spisovateľ a novinár
* Jan František Hruška – spisovateľ, etnograf
* Josef Císler – spisovateľ, dramatik a lekár

### Vedci
* Klement Weber – kardiológ
* Emanuel Peroutka – filológ a historik
* František Šamberger – dermatológ, lekár
* Josef Pelnář – lekár
* Emanuel Rádl – biológ, filozof, spisovateľ
* František Rádl – profesor, dekan

### Ďalší
* Albert Milota – právnik, senátor Národného zhromaždenia republiky Československej (1920 – 1939)
* Jiří Hoetzel – autor osnovy Ústavnej listiny Československej republiky
* Antonín Krištof – učiteľ, esperantista a športový funkcionár
* Tomáš Budka – športový reportér

## Referencie

## Literatúra
* Almanach Gymnázia J. Š. Baara k 150. výročiu (2021)
* Almanach Gymnázia J. Š. Baara k 100. výročiu (1971)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky školy

## Zdroj

Kategória:Gymnáziá v Česku
Kategória:Plzenský kraj
Kategória:Stavby v okrese Domažlice
Kategória:Domažlice
Runaway diesel

**Runaway diesel** je veľmi vzácna porucha, ktorá sa objavuje pri naftových (vznetových motoroch). Pri tejto poruche sa motor dostáva do veľmi vysokých otáčok a nekontrolovateľne spaľuje vlastnú olejovú náplň namiesto nafty.

## Príčina
Naftové motory sú na rozdiel od benzínových schopné spáliť širokú škálu rôznych horľavín, pre ktoré nie sú navrhnuté, nevynímajúc motorový olej, rôzne plyny aj benzín. To znamená, že pokiaľ dôjde v naftovom motore k netesnostiam, ktoré spôsobia zvýšenie prívodu oleja do spaľovacej komory, napríklad v piestnych krúžkoch, bohatosť zmesi sa zvýši natoľko, že dôjde k samovoľnému a veľmi rýchlemu navýšeniu otáčok, pretože motor začne namiesto nafty spaľovať olej. Tento jav môže spôsobiť aj poškodené turbodúchadlo, z ktorého uniká olej do sacieho potrubia. 

## Zastavenie motora
Pokiaľ k tejto poruche dôjde, je potrebné motor čo najrýchlejšie zastaviť. Vytiahnutie kľúča zo zapaľovania alebo odpojenia autobatérie nemá na bežiaci motor žiadny vplyv. Najjednoduchším spôsobom je zaradenie najvyššieho rýchlostného stupňa, zadupnutie brzdy a následne vyšľapnutie spojkového pedála. V prípade automatickej prevodovky je nutné motor "zadusiť". Do sania je možné napchať handru alebo vystriekať penový hasiaci prístroj s CO2.

## Následky
Pokiaľ sa motor nepodarí zastaviť, dôjde k jeho vážnemu poškodeniu. Buď si motor postupne spotrebuje všetok olej a následne sa zadrie, alebo niektorá súčasť motora nevydrží vysoké otáčky a dôjde k deštrukcii. Pri nej môže dôjsť k preskočeniu rozvodov, čím dôjde k nárazu piestov do ventilov, alebo sa odtrhne ojnica, ktorá rozmláti blok motora.

Kategória:Piestové spaľovacie motory
Majerský potok (prítok Žitavy)

**Majerský potok** je vodný tok v Podunajskej pahorkatine na území okresu Zlaté Moravce. Je pravostranný prítok Žitavy, má dĺžku približne 3,2 km a je tokom V. rádu. 

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti Podunajskej pahorkatiny, v geomorfologickom podcelku Hronská pahorkatina a jej časti Bešianska pahorkatina, v lokalite Schody, v nadmorskej výške približne  Od prameňa v oblasti viníc, západne od Čiernych Kľačian, tečie južným smerom okrajom lesného porastu. Križuje rýchlostnú cestu R1 a lemovaný porastom sa v lokalite Nádaš postupne stáča západným smerom. V strednej časti potok napája menšiu vodnú nádrž, pod ktorou opúšťa Hronskú pahorkatinu a prechádza do podcelku Žitavská niva. Následne sa od hlavného toku oddeľuje samostatné rameno, ktoré pokračuje k miestnej farme, stáča sa na juhozápad a cez Pažitné tečie k hlavnému toku, s ktorým sa opäť spája. 

Hlavné koryto Majerského potoka sa pod nádržou stáča na juhozápad a pokračuje mierne zvlnenou, poľnohospodársky intenzívne obhospodarovanou krajinou. V lokalite Kutiny priberá ľavostranný Selecký potok a onedlho sa stáča na západ. Južným smerom sa od koryta oddeľuje menšie rameno, ktoré preteká lokalitou Lazy k farme, neďaleko ktorej ústí do Žitavy. Hlavné koryto tečie západným smerom, prijíma bočné rameno z lokality Pažitné a nivou smeruje k obci Tesárske Mlyňany. Na východnom okraji intravilánu sa v nadmorskej výške približne  vlieva ľavostranne do Žitavy. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Majerský potok pramení a krátkou časťou preteká hranicou katastrálnych územím obce Tesárske Mlyňany a Veľké Vozokany v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji. Následne pokračuje už len územím Tesárskych Mlynian.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Žitavy
* Podunajská pahorkatina, Hronská pahorkatina, Bešianska pahorkatina
* Žitavská niva

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Žitavy
Kategória:Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Tesárske Mlyňany
Kategória:Veľké Vozokany
Macko Pú

**Macko Pú** môže byť:

* medvedík z detskej knihy, ktorú napísal Alan Alexander Milne, pozri Macko Pú (postava)
* prvý zväzok príbehov o vymyslenom medveďovi, pozri Macko Pú (kniha)
* franšíza od Walta Disneyho založená na knihách, pozri Macko Pú (franšíza)
* postava z Disneyho série, pozri Macko Pú (Disney)
* americký film z roku 2011, pozri Macko Pú (film)
Zrážka vlakov v Pezinku 16. marca 2018

**Zrážka vlakov v Pezinku** alebo **nehodová udalosť v železničnej stanici Pezinok** sa stala 16. marca 2018 o 18:30 SEČ na železničnej trati 120 pri stanici Pezinok. 18 osôb bolo zranených, z toho traja ťažko zranení boli prevezení do Univerzitnej nemocnice Bratislava.

Rušňovodič rušňovlaku súkromnej spoločnosti Lokorail, ktorý smeroval od Trnavy, zjavne nerešpektoval návesť zakazujúcu jazdu a narazil do rušňa osobného vlaku linky S50 (z Malaciek do Leopoldova) vchádzajúceho do stanice od Bratislavy.

Od 20:40 SEČ bola prevádzka železničnej trate obnovená po jednej koľaji. O 21:25 SEČ bolo spustené odstraňovanie následkov nehodovej udalosti a poškodená súprava bola stiahnutá do depa v Bratislave.

## Referencie

Pezinok, 2018
Kategória:2018 na Slovensku
Kategória:Pezinok
Cyklooktán

**Cyklooktán** je cykloalkán s ôsmimi atómami uhlíka. Je to jednoduchý bezfarebný uhľovodík, ale často predstavuje pomyselný základ pre zlúčeniny obsahujúce nasýtený osemčlánkový kruh.

Cyklooktán vonia podobne ako gáfor.

## Konformácie

Konformácie cyklooktánu boli študované pomocou metód počítačovej chémie. Podľa Hendricksona je „cyklooktán nepochybne konformačne najkomplexnejší cykloalkán na základe existencie mnohých konformérov s podobnou energiou“. Najstabilnejšou kombináciou je konformér, ktorý sa podobá na kombináciu vaničkovej a stoličkovej konformácie cyklohexánu, čo potvrdili i Allinger a spol. Konformácia pripomínajúca korunu je o niečo menej stabilná. Konformácia podobná korune sa taktiež nachádza u síry, ktorá tvorí podobné kruhy v podobe S8.

: 

## Syntéza a reakcie
Hlavný spôsob syntézy derivátov cyklooktánu spočíva v dimerizácii butadiénu, ktorú možno katalyzovať komplexami niklu, napríklad komplexom bis(cyklooktadién) niklu. V tomto procese vzniká popri ďalších produktoch aj cyklooktadién (COD), ktorý možno hydrogenovať. COD sa bežne používa pri príprava prekatalyzátorov v homogénnej katalýze. Aktiváciou týchto katalyzátorov pomocou H2 vzniká cyklooktán, ktorá sa bežne zahadzuje alebo spaľuje:

: C8H12  +  2 H2   →   C8H16

Cyklooktán sa neúčastní žiadnych reakcií, okrem tých, ktoré sú typické pre nasýtené uhľovodíky, napríklad spaľovania a radikálovej halogenácie. Podľa štúdie z roku 2009, ktorá sa zaoberala zavádzaním funkčných skupín do alkánov, možno použiť peroxidy, napríkla dikumylperoxid. Pomocou tejto reakcie možno zaviesť napríklad fenylaminoskupinu.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Cykloalkány
Kategória:Uhľovodíkové rozpúšťadlá
Kategória:Osemčlánkové kruhy
Zrážka vlakov v Pezinku 9. novembra 2025

**Zrážka vlakov v Pezinku** alebo **nehoda vlakov pri Pezinku** sa stala 9. novembra 2025 o 19:31 SEČ na železničnej trati 120 medzi stanicou Pezinok a zastávkou Pezinok-Grinava pri lokalitách Sahara a Glejovka. 79 osôb bolo zranených, z toho 60 len s ľahkými zraneniami, a 13 osôb bolo hospitalizovaných. Dôvodom zrážky bol prechod vlaku REx 1814 na červenú cez návestidlo Stoj na hlavnú trať.

Vlak REx 1814 z Nitry do Bratislavy-Nového Mesta sa po výjazde zo železničnej stanice Pezinok zrazil s vlakom Ex 620 Tatran z Košíc, ktorý išiel rýchlosťou 100 km/h a narazil do zadnej časti vlaku REx 1814. Bezprostredne po nehode previezli 11 zranených do nemocnice v Bratislave. Pre záchranné práce bolo využité aj futbalové ihrisko GFC 1923 v Grinave.

V reakcii na zrážku ponúkol demisiu minister dopravy SR Jozef Ráž ml. Dňa 10. novembra 2025 Premiér SR Robert Fico jeho demisiu odmietol a požaduje demisiu celého súčasného vedenia ZSSK. Dňa 11. novembra Ráž ml. odvolal vedenie ZSSK a spoločnosť povedie Ivana Piňosová.

Dňa 20. novembra 2025 o 19. hodine SEČ boli ukončené opravné práce poškodeného koľajiska a obnovená doprava v celom úseku.

## Referencie

Pezinok, 2025
Kategória:2025 na Slovensku
Kategória:Pezinok
Zrážka vlakov v Pezinku

**Zrážka vlakov v Pezinku** môže byť:
* zrážka vlakov v Pezinku 16. marca 2018
* zrážka vlakov v Pezinku 9. novembra 2025
Pálenícky potok

**Pálenícky potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Osadné v okrese Snina v Prešovskom kraji. Nachádza sa na pomedzí geomorfologického celku Laborecká vrchovina a geomorfologického celku Bukovské vrchy. Ústi do Udavy. Od sútoku zdrojníc po ústie má dĺžku . Rád toku VII. 
## Sútok zdrojníc
Vodný tok *Pálenícky potok* sa začína v  v severnej časti územia obce Osadné v lesnom extraviláne, v okrese Snina. Severozápadná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne; má dĺžku . Severovýchodná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne; má dĺžku . 
## Opis toku
*Pálenícky potok* tečie od sútoku zdrojníc lesným extravilánom v severozápadnej časti územia obce Osadné juhovýchodným smerom, pravým brehom obmýva les *Páleníky*, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok, skrúca sa na juh, v  priberá ďalší ľavostranný bezmenný prítok, v  priberá pravostranný bezmenný prítok, pravým brehom obmýva vrch *Kýčera* so , v  priberá ľavostranný bezmenný prítok, ľavým brehom obmýva úpätie lúky *Ohrady*, v pasienku *Veľký potok* ústi do Udavy ako jej ľavostranný prítok. Udava ďalej ústi do Laborca. *Pálenícky potok* patrí do okresu Snina v Prešovskom kraji. Začína sa, tečie a ústi do vodného toku Udava na území obce Osadné. Patrí do hraničnej oblasti geomorfologického celku Laborecká vrchovina a geomorfologického celku Bukovské vrchy a do ich geomorfologického podcelku Bukovce. Vodný tok *Pálenícky potok* má štyri bezmenné prítoky. Vodný tok leží v priestore Chránenej krajinnej oblasti Východné Karpaty.
## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Pálenícky potok* má pôvod v názve lesa *Páleníky*, cez ktorý preteká s významom *miesta s vypálenými časťami lesa za účelom získania pozemkov s pasienkami a lúkami*. Rozšírením tohto toponyma o formant prídavného mena *-cky* a po kombinácii prídavného mena *pálenícky* so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Pálenícky potok* a prenesené na vodný tok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov vodného toku *Pálenícky potok* bol štandardizovaný v roku 1990. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Pálenícky potok* je jedinečným hydronymom (november 2025).
## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Bukovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Laboreckej vrchovine
Kategória:Osadné
Kategória:Povodie Udavy
Leveš

**Leveš** je vodný tok v pohorí Tribeč a v Podunajskej pahorkatine na území okresu Zlaté Moravce. Je pravostranný prítok Hostianskeho potoka v povodí Žitavy, má dĺžku približne 14 km a je tokom VI. rádu. 

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti pohoria Tribeč, v geomorfologickom podcelku Rázdiel a jeho časti Skýcovská vrchovina, v lokalite Urbár, v nadmorskej výške približne  Od prameňa v lesnom poraste, východne od Skýcova, tečie južným, postupne až juhozápadným smerom. Križuje cestu II/511 a lemovaný porastom vyššej vegetácie pokračuje k obci Skýcov. V intraviláne priberá menší pravostranný prítok, no onedlho opúšťa obec a juhozápadným smerom tečie v blízkosti hlavnej cesty vedúcej do Zlatých Moraviec. V lokalite Leveš prijíma významný pravostranný Vápenný potok a pokračuje zalesneným územím, vytvárajúc hranicu podcelkov Rázdiel a Veľký Tribeč. Potok tu zároveň oddeľuje Skýcovskú vrchovinu na ľavom, východnom brehu, od časti Vysoký Tribeč a následne Zlatnianske predhorie na západnom, pravom brehu. Priberajúc menšie prítoky sleduje hlavnú cestu a popod Hrušovský hrad a Skalku pokračuje do lokality Sulkov, kde opúšťa Tribeč a prechádza do Podunajskej pahorkatiny. V podcelku Hronská pahorkatina a jej časti Žitavská pahorkatina priberá pravostrannú Topoľnicu a oblasťou Sýkorovo tečie k Topoľčiankam. Preteká intravilánom obce, kde lemuje západný okraj parku s kaštieľom a prechádza do podcelku Žitavská niva. Následne sa v centre obce, v nadmorskej výške približne  vlieva pravostranne do Hostianskeho potoka v povodí Žitavy. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Leveš pramení a hornou časťou toku preteká katastrálnym územím obce Skýcov, odkiaľ pokračuje na územie Topoľčianok v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Žitavy
* Podunajská pahorkatina, Hronská pahorkatina, Žitavská pahorkatina, Žitavská niva 
* Tribeč, Rázdiel, Skýcovská vrchovina

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Tribeči
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Žitavy
Kategória:Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Skýcov
Kategória:Topoľčianky
Zemolez čierny

**Zemolez čierny** () je druh krovitej rastliny rodu zemolez (*Lonicera*), z čeľade zemolezovité (*Caprifoliaceae*). Jeho prirodzený areál zahŕňajú hornaté oblasti v strednej a južnej Európe.

## Opis
Zemolez čierny je vzpriamený, 60 až 250 cm vysoký ker, s priamymi, holými konármi, vyplnenými bielym stržňom. 
Kôra  je sivohnedá a hladká, kôra starších konárov sa odlupuje v nepravidelných šupinách. Púčiky sú kužeľovito vajcovité, kryté viacerými širokými, končistými, lysými šupinami.

Listy sú celistvookrajové, krátko stopkaté. Čepeľ je elipsovitá až podlhovasto vajcovitá, na báze klinovitá, na vrchole končistá, dlhá 4 až 7 cm, široká 2 až 3 cm, na líci sýtozelená, na rube modrozelená, s výraznou žilnatinou. Mladé listy sú chlpaté z oboch strán, staršie už len na rube.

Kvety rastú po dva v pazuche listov, na spoločnej, 15 až 40 mm dlhej stopke. Listene sú čiarkovito kopijovité, zrastené po dva. Listence sú obličkovité, žľaznato bradavičnaté, dlhé do polovice semenníka. Kališné zuby sú podlhovasté, končisté, bradavičnaté. Koruna je dvojpyskovitá, vnútri chlpatá, bledoružová. Tyčinky sú na báze chlpaté, piestik je s guľatou bliznou. Semenníky dvoch susediacich kvetov sú zrastené iba na báze.

Plodmi sú dvojité, čierne, oinovatené bobule. Semená sú elipsovité, ploché a pruhované.

## Rozšírenie
Zemolez čierny je prirodzene rozšírený v Európe v horských oblastiach od Španielska, Francúzska a Nemecka až po Ukrajinu a na juhu od Talianska cez severozápadný Balkán po Grécko a Albánsko.

Na Slovensku sa vyskytuje v panónskej oblasti len v Slovenskom krase. V karpatskej oblasti rastie roztrúsene, miestami hodne, najmä v podhorskom a horskom stupni.

## Ekológia
Zemolez čierny rastie roztrúsene v horských zmiešaných lesoch, krovinatých sutinách a roklinách, od podhorského po subalpínsky vegetačný stupeň. Obľubuje čerstvé, vlhké, kamenisté aj hlinité, na živiny bohaté pôdy. Kvitne od apríla do mája (júna).

Najvyššie zaznamenaný výskyt bol zaznamenaný v Belianskych Tatrách, v Širokom sedle, vo výške okolo .

## Galéria

Lonicera nigra 2016-04-28 9360b.jpg|Kvety v detaile.
Lonicera nigra (Schwarz-Heckenkirsche) IMG 6308.JPG|Olistené konáriky so zrelými plodmi.
2018.06.21.-14-Weissensee-Alatsee-Fuessen--Schwarze Heckenkirsche.jpg|Dvojbobuľa v detaile.


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
čierny
Kategória:Kry
Kategória:Rastliny s ružovými kvetmi
Daniel Vladař

**Daniel** „**Dan**“ **Vladař** (* 20. august 1997, Praha, Česko) je český profesionálny hokejový brankár, ktorý aktuálne pôsobí ako prvý brankár tímu Philadelphia Flyers v National Hockey League. Česko reprezentoval na Majstrovstvách sveta v ľadovom hokeji 2025 a na piatich juniorských Majstrovstvách sveta (20142018). S českou reprezentáciou v roku 2014 získal striebornú medailu z MS do 18 rokov a v roku 2015 striebornú medailu na Hlinka Gretzky Cupe.

## Kariéra
Daniel Vladař hokejovo vyrastal v juniorských tímoch HC Sparta Praha a Rytíři Kladno. Draftovaný bol v roku 2015 tímom Boston Bruins v 3. kole (celkovo 75.). Juniorskú kariéru dovŕšil v sezóne 2015/16 v tíme Chicago Steel v najvyššej americkej juniorskej súťaži USHL.

Roky 20162021 Vladař strávil prevažne vo farmárskom tíme Providence Bruins v American Hockey League. V prvom tíme Bostonu, pôsobila stabilná brankárska dvojica [Tuukka Rask] – [Jaroslav Halák, takže na NHL debut si musel počkať. Jeho čakanie bolo ukončené 26. augusta 2020, keď v 2. kole Play-Off striedal Haláka v zápase proti Tampa Bay Lightning. Rask do Play-off nenastúpil, takže Boston disponoval iba dvojicou Halák-Vladář. Z 15 striel inkasoval tri góly a Boston prehral 1:7. Po sezóne bola s Vladařom podpísaná zmluva na 3 roky v ročnej hodnote 750 tisíc dolárov.

V základnej časti odchytal za Boston ešte 5 zápasov v sezóne 2020/21, ale z pozície trojky ho vytlačil mladý americký brankár Jeremy Swayman. Po sezóne bol za 3. kolo v drafte 2022 vymenený do tímu Calgary Flames. Rask po sezóne čelil dlhodobému zraneniu, ktoré mu ukončilo kariéru, s Halákom Boston zmluvu nepredĺžil a do sezóny 2021/22 vstupoval s tandemom Ullmark-Swayman.

V Calgary Vladař zastával pozíciu brankárskej dvojky najskôr za Jacobom Markströmom a v sezóne 2024/25 za Dustinom Wolfom. Celkovo za Flames odchytal 100 zápasov, z ktorých vyhral 47 a pripísal si 2,98 priemer inkasovaného gólu na zápas a 89,5% úspešnosť zákrokov. Po vypršaní trojročnej zmluvy, ktorú podpísal ešte s Bostonom, s ním v roku 2022 podpísalo Calgary dvojročnú zmluvu v hodnote 2,2 milióna dolárov. Kvôli nepresvedčivej výkonnosti sa však v lete 2025 stal neobmedzeným voľným hráčom a k Dustinovi Wolfovi bol podpísaný brankár Devon Cooley.

Vladař 1. júla 2025 podpísal dvojročný kontrakt, v hodnote 3,35 milióna ročne, s Philadelphiou Flyers, ktorá mala predošlé sezóny problémy s výkonnosťou brankárov. Navyše, sezónu 2025/26 Flyers vnímali ako „prestavbovú“ a Vladař predstavoval lacnú alternatívu s vysokým potenciálom prekvapenia. Vladař bol po tréningových kempoch menovaný za prvého brankára tímu. Jeho náhradníkom je bývalá „jednotka“ Flyers Samuel Ersson.

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Prahy
Kategória:Českí hokejisti
Kategória:Českí hokejoví brankári
Kategória:Brankári Boston Bruins
Kategória:Brankári Calgary Flames
Kategória:Brankári Philadelphia Flyers
Kategória:Hráči HC Pardubice
Kategória:Hokejisti draftovaní klubom Boston Bruins
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2025
Kategória:Hokejisti na Zimných olympijských hrách 2026
Ľavkovo

**Ľavkovo** (pôvodne pravdepodobne založená ako zemianska osada v 14. storočí) bola obec, ktorá zanikla s obcami ako Slanica, Ústie, Oravské Hámre a Osada kvôli výstavbe Oravskej priehrady do októbra 1951, vtedy keď zatopila tieto obce.

Vznik obce: Ľavkovo vzniklo v 14. storočí, keď sa z kráľovského majetku vyčlenili a získali ich zemianske rodiny, ktoré tam zakladali nové osady.

Poloha: Obec sa nachádzala v Oravskej kotline, v oblasti, ktorá bola často sužovaná záplavami spôsobenými riekou Orava, najmä v dôsledku odlesenia počas valašskej kolonizácie v 16. storočí.

Zatopenie: V polovici 20. storočia bolo rozhodnuté o výstavbe Oravskej priehrady. Vody priehrady zatopili rozsiahle územia a spolu s Ľavkovom zanikli aj ďalšie obce ako Slanica, Ústie, Oravské Hámre a Osada.

Presídľovanie: Obyvatelia zatopených obcí museli byť presídlení, čo bol zložitý proces, ktorý prebiehal do októbra 1951 a zahŕňal odhady a vyvlastňovanie majetkov.

Dedičstvo: Z pôvodných obcí sa zachoval len Slanický ostrov (pôvodne kopec), na ktorom stál aj dnes len kostol a cintorín, a ktorý je dnes známy ako Slanický ostrov umenia.

## Referencie

Kategória:Zaniknuté obce na Slovensku
Kategória:Zatopené obce na Slovensku
Geoffrey z Monmouthu

**Geoffrey z Monmouthu** (, *Galfridus Arturus*, * 1095 ? – † 1155 ?) bol anglický kňaz z Monmouthu vo Walese a jeden z hlavných autorov, ktorí prispeli k popularite príbehov o kráľovi Artušovi.

Najviac je známy svojou kronikou *[[História britských kráľov]]* ( alebo *De gestis Britonum*, ktorá bola vo svojej dobe veľmi populárna a bola preložená z pôvodnej latinčiny do iných jazykov. Až do 16. storočia bola považovaná za historicky dôveryhodnú, ale dnes je považovaná za nepresnú, aj keď možno odráža určité aspekty života svojej doby. 

## Život a dielo
Geoffrey z Monmouthu sa narodil pravdepodobne v Monmouthe okolo roku 1100. Bol synom kňaza Artuša a vzdelával sa u strýka, ktorý bol neskôr biskupom Llandaffu. V Oxforde sa inšpiroval pre svoje veľké dielo „*[[História britských kráľov|Historia Regum Britanniae]]*“. Geoffrey ho napísal okolo roku 1136 a dokončil v roku 1147.  

Od roku 1140 bol diakonom v Llandaffe. V roku 1152 bol zvolený za biskupa a bol vysvätený v Lambethe arcibiskupom z Canterbury, ale zomrel bez toho, aby vstúpil do svojej diecézy. Zomrel okolo roku 1155. 

Geoffreyho dielo malo veľký vplyv na anglickú literatúru, čo sa prejavilo najmä v národnej romantike a skorší kronikári ho považovali za historika. V diele *Prophetiae Merlini* uvádza príbehy o čarodejovi Merlinovi, aj keď v prvých historkách má meno Ambrosius. Túto postavu ďalej rozpracoval francúzsky básnik Robert de Boron. Vo svojom najznámejšom diele *História britských kráľov* píše o chronológii kráľov Británie, počnúc údajnými zakladateľmi, trójskymi utečencami a kráľom Brutom, až po ovládnutie krajiny Anglosasmi. Opisom legendárnych kráľov, vrátane kráľa Lear a kráľa Artuša, vytvoril jedno zo základných diel Artušovskej mytológie, a tým aj širšieho súboru diel označovaných ako *Matter of Britain*. 

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 90. rokoch 11. storočia
Kategória:Úmrtia v 1155
Kategória:Waleskí spisovatelia
Kategória:Waleskí historici
Kategória:Waleskí básnici
Kategória:Anglickí biskupi
Kategória:Britskí antropológovia
Kategória:Osobnosti z Oxfordu
Semeňovský potok

**Semeňovský potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Nižná Jablonka v okrese Humenné v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy. Ústi do Rieky. Má dĺžku . Rád toku VIII. 
## Prameň
Vodný tok *Semeňovský potok* pramení v  v severnej časti územia obce Nižná Jablonka na rozhraní lesného a poľnohospodárskeho extravilánu, v okrese Humenné. 
## Opis toku
*Semeňovský potok* tečie od prameňa lesným extravilánom v území obce Nižná Jablonka juhozápadným smerom, skrúca sa na juh, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok, pravým brehom obmýva úpätie lesa *Semeňov*, ľavým brehom obmýva pasienok *Mláky*, pravým brehom obmýva lúku *Pod Lipovou*, vteká do poľnohospodárskeho extravilánu, pravým brehom obmýva lúku a pole *Brôdky*, v  priberá pravostranný bezmenný prítok. Ľavým brehom obmýva lúku *Pod Stavencom* a pravým brehom pole *Pod Hradlovou*, meandruje, pravým brehom obmýva pole *Maloveská*, v  vteká do intravilánu Nižnej Jablonky, pravým brehom obteká cintorín s *Kostolom Zosnutia Presvätej Bohorodičky*, v  nad Obecným úradom v Nižnej Jablonke ústi do vodného toku Rieka ako jej pravostranný prítok. Rieka ďalej ústi do Udavy. *Semeňovský potok* patrí do okresu Humenné v Prešovskom kraji. Pramení, tečie a ústi do vodného toku Rieka na území obce Nižná Jablonka. Patrí do geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy a do ich geomorfologického celku Laborecká vrchovina. Vodný tok *Semeňovský potok* má tri bezmenné prítoky. 
## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Semeňovský potok* má pôvod v názve lesa *Semeňov*, cez ktorý preteká. Rozšírením tohto toponyma o formant prídavného mena *-ský* a po kombinácii prídavného mena *semeňovský* so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Semeňovský potok* a prenesené na vodný tok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov vodného toku *Semeňovský potok* bol štandardizovaný v roku 1990. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Semeňovský potok* je jedinečným hydronymom (november 2025).
## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Humenné
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Laboreckej vrchovine
Kategória:Nižná Jablonka
Kategória:Povodie Udavy
Scooby-Doo (rozlišovacia stránka)

**Scooby-Doo** môže byť:

* séria amerických animovaných seriálov a filmov, pozri Scooby-Doo
* hlavná postava rovnomenných filmov, pozri Scooby-Doo (postava)
* americký animovaný seriál z roku 1976, pozri Scooby-Doo (seriál z roku 1976)
* americký animovaný seriál z roku 1985, pozri Scooby-Doo (seriál z roku 1985)
* hraný americký film z roku 2002, pozri Scooby-Doo (film)

## Iné projekty
Zemolez ovíjavý

**Zemolez ovíjavý** () je  druh krovitej liany rodu zemolez (*Lonicera*), z čeľade zemolezovité (*Caprifoliaceae*). Jeho prirodzený areál zahŕňa mierne oblasti Európy a Maroka.

## Opis
Zemolez ovíjavý je liana dlhá do 5 m, s lysými alebo mäkko chlpatými, žltohnedými až červenkastými 
konármi a malými, tmavými lenticelami. Púčiky sú vajcovité, kryté širokými trojuholníkovitými, končistými šupinami.

Listy sú protistojné, veľmi krátko stopkaté, so stopkou dlhou 2 až 5 mm. Čepeľ je elipsovitá až podlhovastá, celistvookrajová, dlhá 4 až 6 cm, široká do 2 cm, na líci tmavozelená, na rube sivozelená, za mlada páperistá, na báze nie je nikdy zrastená.

Intenzívne voňajúce kvety rastú až po 12 v praslenovitých súkvetiach, v pazuchách horných listov. Kališné zuby sú trojuholníkovité, končisté, trváce. Koruna je lievikovitá, dvojpyskovitá, dlhá 20 až 50 mm, zvonku žliazkato páperistá, s prehnutou korunnou rúrkou dlhou do 25 mm, žltobiela s purpurovým odtieňom. Tyčinky sú v korunnom hrdle sediace. Piestik je dlhší ako tyčinky. Semenník  je vajcovitý, žľaznato chlpatý, trojpuzdrový.

Plodmi sú vajcovito okrúhle, tmavokarmínové bobule, dlhé do 4 mm, široké do 2,5 mm, ktoré sú mierne jedovaté.

## Rozšírenie
Zemolez ovíjavý je pôvodný v západnej a južnej Európe a v severnej Afrike. U nás sa zriedkavo pestuje v parkoch, pričom ojedinele splanieva a rastie na okrajoch lesov.

## Ekológia
Zemolez ovíjavý rastie v presvetlených dúbravách, na hlinitých až ílovitých, striedavo vlhkých pôdach. Kvitne od júna do augusta. Jeho kvety obsahujú množstvo nektáru a opeľujú ich predovšetkým nočné motýle.

Ako ozdobná drevina a pestovaný ker rastie lepšie pri plnom osvetlení ako v polotieni a znáša aj nízke teploty. Niekedy trpí hubovými ochoreniami listov, škvrnitosťou, ktorú spôsobuje huba *[[Lasiobotrys lonicerae]]*. Najčastejšie sa rozmnožuje zakoreňovaním poliehavých výhonkov v máji a júni. Ako liana je vhodná na pergoly a živé ploty s oporou.

## Galéria

66 Lonicera periclymenum.jpg|Ilustrácia.
Lonicera periclymenum 01 ies.jpg|Súkvetie s nerozkvitnutými kvetmi.
Vivendel.JPG|Dozrievajúce bobule.
Lasiobotrys lonicerae on Honeysuckle Lonicera periclymenum (24922274387).jpg|Listová škvrnitosť spôsovená hubou *Lasiobotrys lonicerae*.


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Nepôvodné druhy rastlín
ovíjavý
Kategória:Kry
Kategória:Rastliny so žltými kvetmi