Altaj

::*Altaj môže byť aj ruský alebo starší slovenský názov Altajska, pozri [[Altajsko]].*

**Altaj** (rus. *(Горы) Алтай* alebo *Алтайские горы* - (Gory) Altaj alebo Altajskie gory, mong. *Алтай(н нуруу)* - Altaj(n nuruu), kaz. *Алтай (таулары)* alebo *Алтай жотасы* - Altaj (taulary) alebo Altaj žotasy, čín. 阿尔泰山(脉) -  A-er-tchaj šan(-maj), ujg. ىالتاي تاغلىرى*/Altay Taghliri*) je horský masív v centrálnej časti Ázie na hraniciach Ruska, Mongolska, Kazachstanu a Číny. Jeho dĺžka je približne  a maximálna šírka . Najvyšší vrch je Belucha (), ktorý je zároveň najvyšším vrchom Sibíri. Pomenovanie pochádza z mongolského slova altau/altay (zlaté hory), nakoľko v pohorí sú početné náleziská zlata, ťažené už od stredoveku.

## Geografia
thumb|right|208x208pixelů|Údolie Kutšerla v ruskej časti Altaja
[thumb|right|200px|Rieka [Katuň]]
thumb|right|200px|Horská kvetena
thumb|right|200px|Burunduk páskovaný
Altaj predstavuje, spolu s pohoriami Sajany a Ťanšan, severnú vetvu stredoázijského horského systému, ktorý sa začína v Pamíre. Delí sa na tri časti:
* Ruský Altaj
* Mongolský Altaj
* Gobijský Altaj

Krajina v Altaji je tvorená vysokohorskými stepami a lesmi, v mongolskej časti aj polopúštnymi oblasťami. Vysokohorské pásmo je od výšky 2 000  (v južných oblastiach + ) tvorené trvalo zamrznutou pôdou, najvyššie časti hôr pokrývajú ľadovce.

### Podnebie
Klíma na Altaji je chladná a vlhká. Ročný úhrn zrážok na horských hrebeňoch je približne /rok, najdaždivejším mesiacom je júl. Zimné obdobie nastupuje v novembri, snehová pokrývka dosahuje 2 až 3 metre a od nadmorskej výšky  sa udrží celoročne. Priemerné teploty v januári sú −32 °C, najchladnejším miestom je Čujská step (−62 °C).

### Vodstvo
Na Altaji sa nachádza množstov riek s celkovou dĺžkou toku , veľká väčšina končí v Severnom ľadovom oceáne. V pohorí pramenia rieky Katuň a Bija, ktoré sú zdrojnicami Obu, a rieka Buchtarma, ktorá sa vlieva do Irtyša.

Najväčším jazerom je s plochou  Markakol, nachádzajúce sa v kazašskej časti pohoria. Jazero má dĺžku  a hĺbku . Druhým veľkým jazerom je Telecké jazero v Rusku, ktoré je hlboké  (druhé najhlbšie jazero na Sibíri). Vody jazera zaplavujú, podobne ako Bajkal priekopovu prepadlinu, čo podmieňuje tvar jazera – dĺžka cez  a šírka iba . Jazero je veľkou zásobárňou pitnej vody.

### Flóra
Flóra Altaja je veľmi rôznorodá, čo je dané polohou pohoria na rozhraní sibírskej tajgy, stepí a polopúští Mongolska. Rovnako aj členitosť terénu hrá rolu pri rôznosti rastlinných druhov. Celkový počet vyšších rastlín je približne 2 000, z toho je 200 druhov endemických.

Pre spodné pásmo horských stepí a lesostepí je charakteristický porast tráv a slabé zalesnenie. Približne od výšky  nastupuje pásmo horských lesov, ktorého vrchná hranica sa končí vo výške 1 700 až . Nad ním rastú zakrpatené brezy. Vrcholy hôr pokrývajú len machy a lišajníky.

### Fauna
Živočíšna ríša Altaja je typicky sibírska. Z dravcov tu žijú vlk, rys, medveď, rosomák, vzácne aj snežný leopard. Z iných zvierat sa bežne vyskytujú soby, svište mongolské, soboľ (na rozdiel od iných oblastí je jeho výskyt v Altaji hojný) a typickým predstaviteľom fauny Altaja je burunduk páskovaný.

## Geológia
Pohorie vzniklo v prvohorách počas hercýnskeho vrásnenia. V druhohorách však bolo zarovnané a súčasnú podobu vytvarovalo alpínske vrásnenie a zaľadnenie počas posledných dvoch ľadových dôb.

Altaj je budovaný prevažne paleozoickými horninami, prevahu majú granitoidy, ruly, svory a piesčité bridlice. Ústup ľadovcov zanechal početné morény a štrkové terasy. Nad riekou Bija sa nachádzajú hrubé sprašové vrstvy, ktoré predstavujú jeden z najúplnejších záznamov o zmenách klímy na Sibíri za posledných 250 000 rokov.

### Seizmicita
Oblasťou Altaja prebiehajú viaceré zlomy, niektoré sú tektonicky aktívne aj v súčasnosti. Výskyt väčších zemetrasení je sporadický, posledné silné zemetrasenie sa odohralo 27. septembra 2003 na juhu regiónu. Sila zemetrasenia bola 7,3 lokálneho magnitúda a škody na majetku boli vyčíslené na 10 mil. dolárov.

### Nerastné suroviny
V severných výbežkoch Altaja sú bohaté zdroje uhlia (Kuznecká panva), v juhovýchodných častiach zasa ložiská polymetalických rúd (zinok, chróm). V minulosti bol Altaj zdrojom zlata, od čoho pochádza aj jeho názov („Zlaté hory“) – v súčasnosti je však ťažba sporadická, no v náplavoch riek sa niekedy dajú nájsť zlaté šupinky aj teraz.

## Turistika
Altaj je obľúbená výletná destinácia Rusov, ako aj cudzokrajných návšvníkov. Magnetom je zachovaná príroda, relatívne ľahká dostupnnosť (nižšia náročnosť výstupov) horských masívov a splavy riek. V roku 1998 bola oblasť Zlatých hôr zapísaná do zoznamu svetového dedičstva ako prírodný región zahrňujúci všetky výškové pásma vegetácie v centrálnej časti Sibíri a miesto výskytu ohrozených zvierat (leopard snežný a ovca argali).

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Pohoria v Rusku
Kategória:Pohoria v Mongolsku
Kategória:Pohoria v Kazachstane
Kategória:Pohoria v Číne