Slavošovce

**Slavošovce** sú obec na Slovensku v okrese Rožňava.

## Polohopis
Slavošovce ležia v juhovýchodnej časti Slovenského rudohoria, presnejšie v Revúckej vrchovine, podcelku Hrádok a geomorfologickej časti Štítnicke podolie. Obcou preteká riečka Štítnik, ktorá tu priberá Zlatný a Slavošovský potok. Severozápadnému horizontu dominujú končiare Stolica (1 476 m n. m.) a Kohút (1 409 m n. m.). Hornatý povrch katastra tvoria pasienky a menej úrodné, na obrábanie náročné polia s podzolovou hnedou na severe piesočnatou pôdou. Nad nimi sú listnaté lesy (breza, hrab, dub), vo vyšších polohách lesy ihličnaté.

Prístup do obce zabezpečuje cesta III/3040, ktorá sa pri obci Roštár napája na cestu II/587. Obcou prechádza železničná trať Plešivec – Slavošovce, ktorú využíva najmä miestna papiereň. V období Slovenského štátu bol v rámci budovania tzv. gemerských spojok prerazený 2,4 km dlhý Slavošovský tunel, ktorý mal miestnu trať prepojiť s traťou do Revúcej a Muráňa. 

Rožňava je vzdialená  východne, Revúca (cez Jelšavu)  západne, Rimavská Sobota  juhozápadne a do krajského mesta to je  východným smerom.

## Dejiny
Vznik obce spadá do začiatkov 14. storočia. Prvá zmienka je z roku 1318. Patrila štítnickým Bubekovcom, od 17. storočia Andrášiovcom. V 17. a 18. storočí tu vznikajú železné hámre, z ktorých sa neskôr stávajú papierové mlyny. V obci bolo niekoľko cechov ako čižmársky, krajčírsky, tkáčsky, rozšírené bolo aj furmanstvo a manipulácia s drevom.  V obci sa nachádza papiereň, ktorá má dlhoročnú tradíciu výroby papiera. Jej počiatky siahajú do roku 1817. Výroba bola prevažne ručná, zameraná hlavne na baliace papiere. Zakladateľka papierne Johanna Ďurkyová v roku 1841 zaviedla strojnú výrobu papiera, prvú v Uhorsku.

Počas Slovenského národného povstania sídlil v papierni partizánsky oddiel Sláva, ktorý si zriadil vo vstupnom objekte základňu a ďalších priestoroch výrobňu a sklad výbušnín. Dňa 23. októbra 1944 potom, ako sa partizáni vrátili z úspešnej akcie (partizáni pri Henckovciach zastavili postup nemeckej autokolóny) došlo v objekte papierní k mohutnému výbuchu, pri ktorom zahynulo 39 osôb, najmä členov oddielu. Príčina výbuchu je neznáma, hypotézy zahŕňajú nedbalosť, nepozornosť, aj sabotáž. 

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Evanjelický kostol, jednoloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou zo 14. storočia. Od roku 1545 je kostol evanjelický. Úpravami prešiel najprv v roku 1612 a potom po roku 1712 bol zásadne barokovo prestavaný, bolo vytvorené nové presbytérium v severo-južnej orientácii. Pôvodné stredoveké presbytérium ostalo ako vedľajší, stavebne oddelený priestor. V interiéri sa nachádza hodnotný inventár, s barokovým oltárom, kazateľnicou a protestantskou emporou. Fasády kostola sú hladké, s polkruhovo ukončenými oknami s jednoduchými šambránami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou. 

* Rodný dom Pavla Dobšinského, jednopodlažná obdĺžniková stavba so sedlovou strechou zo začiatku 19. storočia. Na budove je umiestnená pamätná tabuľa odhalená pri stom výročí jeho narodenia v roku 1928. V objekte je v súčasnosti malé múzeum P. Dobšinského. 

Súbor:Slavošovce2.jpg|Evanjelický kostol
Súbor:SlavošovceKostol3.jpg
Súbor:SlavošovceOltar.jpg|Barokový oltár
Súbor:SlavošovceKazatelnica.jpg|Baroková kazateľnica
Súbor:SlavošovcePrasbyterium1.jpg|Bývalé gotické presbytérium 
Súbor:SlavošovcePrasbyterium2.jpg|Náčrty nikdy nerealizovaných malieb v presbytériu
Súbor:Pavol Dobšinský birth house.jpg|Rodný dom 


### Turistika
Z obce vedú turistické chodníky na neďaleké dominanty Stolicu (1 476 m n. m.) a Kohút (1 409 m n. m.).
* po  značke cez Faltenovo sedlo na Stolicu
* po  značke cez sedlo Olochova jama (pokračovanie do Rejdovej) a následne po  trase na Stolicu
* po  značke cez Ostrý vrch (; pokračovanie do Lubeníka) a ďalej po  chodníku na Kohút

Atrakciou je  2,4 km dlhý Slavošovský tunel, ktorý bol budovaný ako súčasť tzv. gemerských spojok, no nebol dokončený. Mal prepojiť tunajšiu trať s traťou do Revúcej a Muráňa, no po navrátení územia Maďarskom stratil význam a zostal nedokončený. V súčasnosti je lokalita slavošovského portálu vybavená táboriskom a atrakciami pre rodiny s deťmi a obec tu poriada rôzne spoločenské a kultúrne podujatia.

## Osobnosti obce
náhľad|Pavol Dobšinský, slavošovský rodák
### Rodáci
* Peter Sextius († 1634), evanjelický farár, notár, konsenior a evanjelický superintendent
* Tomáš Šteler (* 1640 – † 1715), evanjelický farár, pedagóg, náboženský spisovateľ
* Pavol Dobšinský (* 1828 – † 1885), národný dejateľ, evanjelický farár, folklorista, spisovateľ a zberateľ prostonárodných slovenských povestí

### Pôsobili tu
* Eugen Kuzmányi (* 1882 – † 1941), evanjelický farár
* Pavel Jozef Belák (* 1920 – † 1944), právnik a protifašistický bojovník
* Ján Daniel Belák (* 1922 – † 1944), protifašistický bojovník
* Jozef Bušniak (* 1923 – † 1944), pedagóg, protifašistický bojovník a aktívny účastník SNP

## Galéria

Súbor:Slavosovce liberation monument.JPG|Pamätník oslobodenia
Súbor:Slovakia Slavosovce 1.jpg|Obecný úrad
Súbor:Slavosovce tourist train 2.JPG|Turistický vlak


## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Slavošovce
* Slavošovský tunel

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Rožňava a okolie- turistické atrakcie v obci
* Apsida.sk- profil gotického kostola

## Zdroj
* Oficiálna stránka obce 


Kategória:Obce okresu Rožňava