open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Slovenská florbalová extraliga mužov 2018/19

**Slovenská florbalová extraliga mužov** v sezóne **2018/19** bol 18. ročník extraligy florbalistov, najvyššej florbalovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz florbalu (SZFB). V súťaži účinkovalo 12 družstiev, čo je o 1 tím viac ako v minulej sezóne. Titul získalo družstvo Florbalový klub AS Trenčín, ktoré vo finálovej sérii zvíťazilo nad obhajcom prvenstvaTsunami Záhorská Bystrica.

## Systém súťaže
Systém súťaže sa oproti predchádzajúcim ročníkom nezmenil. Po základnej časti, v ktorej odohral každý s každým zápasy jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off ôsmich najvyššie umiestnených družstiev. Play-off sa hralo na 3 víťazné zápasy, v ktorých prvé 2 zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa tradične nehralo, o bronzových medailách rozhodovalo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Posledné družstvo po základnej časti zostúpilo do 1. ligy. Predposledné odohralo baráž s 2. tímom 1. ligy na 3 víťazné zápasy.  

## Účastníci

## Výsledky
### Základná časť
;Zápasy 

;Tabuľka 

### Play-off
;Štvrťfinále 

;Semifinále 

;Finále 

Poznámka: Boldom sú označené zápasy vyššie nasadeného družstva hrané doma.

## Konečné umiestnenie

## Baráž o extraligu
V barážovej sérii sa družstvo zo Spišskej Novej Vsi udržalo v extralige.

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenská florbalová extraliga žien 2018/19

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu florbalu

## Zdroje
* Extraliga mužov 2018/19 na štatistickej stránke Slovenského zväzu florbalu
* Extraliga mužov 2018/19 na stránke scoreboard.com 

Kategória:Florbal v 2018
Kategória:Florbal v 2019
Kategória:Slovenská florbalová extraliga mužov
Aleksander Kaczorowski

**Aleksander Kaczorowski** (* 29. máj 1969, Żyrardów, Poľsko) je poľský bohemista, novinár, publicista a prekladateľ.

## Životopis
V roku 1998 absolvoval českú a slovenskú filológiu na univerzite vo Varšave, kde pracuje.

Pracoval ako korešpondent a novinár vo viacerých poľských novinách a periodikách. Bol zástupcom šéfredaktora poľského vydania Newsweeku a šéfredaktorom publicistiky Gazety Wyborczej. Zastáva funkciu šéfredaktora časopisu Aspen Review Central Europe vydávaného v Prahe.

Okrem vlastných publicistických textov a prekladov českých kníh (napr. Egon Bondy, Bohumil Hrabal, Josef Škvorecký), je autorom románu a životopisu Bohumila Hrabala, Otu Pavla, Václava Havla. Je členom Združenia poľských spisovateľov.

## Ocenenia
* Cena *Veľvyslanec novej Európy* Európske centrum solidarity v Gdansku a Kolégium východnej Európy Jana Nowak-Jeziorańského vo Vroclave – Za životopis Havla (2015)
* Cena Václava Buriana za kultúrny príspevok k stredoeurópskemu dialógu (2016)

## Dielo
*  (zbierok esejí)
* 
** 
** 
*  (zbierka rozhovorov)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Preklady
* 
* 
* 
* 
*  (s Janem Stachowskim)
* 
* 
* 
* 

## Referencie

* 

## Externé odkazy
* Igor Daniš, ''O stredoeurópskej dystopii'' – hovorí poľský publicista a prekladateľ Aleksander Kaczorowski.

Kategória:Poľskí novinári
Kategória:Poľskí prekladatelia
Kategória:Poľskí spisovatelia románov
Kategória:Absolventi Varšavskej univerzity
Kategória:Osobnosti zo Żyrardówa
Tešedík

**Tešedík** môže byť:
* Samuel Tešedík (viacero osôb)
* František Tešedík (18001844), spisovateľ, cestovateľ, advokát

## Zdroje

## Pozri aj
* Tešedíkovo
* Tešedíkova ulica
Michalov vrch

**Michalov vrch** () leží v geomorfologickom podcelku Rázdiel, v severnej časti pohoria Tribeč. 

## Polohopis
Nachádza sa na severnom okraji Skýcovskej vrchoviny, ktorá je geomorfologickou časťou Rázdiela, približne  východne od obce Veľký Klíž a rovnako ďaleko južne od osady Ondrášová pri Kolačne.  Práve v chotári tejto obce sa vrch nachádza.

Z vrcholu je možné pozorovať okolité vrchy, pri vhodných podmienkach aj susedné pohoria, vrátane južnej časti Malej Fatry. Na vrchole Michalovho vrchu sa nachádzajú pozostatky laténskeho hradiska, z ktorého sa zachoval dodnes viditeľný val. V 11. storočí tu bol vybudovaný hrad, prebudovaný v 12. a 13. storočí, ktorý však už v nasledujúcom storočí zanikol. V 15. storočí bola jeho časť dočasne obnovená. V blízkom sedle *Vrchhora* sa nachádzajú ruiny benediktínskeho (románskeho) kláštora a obnovená kaplnka, ktorá sa stala pútnickým miestom turistov zo širokého okolia.

Vrch leží v Chránenej krajinnej oblasti Ponitrie. Je súčasťou územia európskeho významu SKUEV2133 Hôrky.

## Prístup
* po  modrej značke:
** z obce Veľký Klíž cez rázc. *Vrchhora* 
** z obce Veľké Uherce cez rázc. *Vojtechov* a *Vrchhora* 
* neznačenou lesnou cestou z Ondrášovej

## Referencie

## Iné projekty

## Pozri aj
* Zoznam vrcholov v Tribeči
* Hôrky (chránené územie)

Kategória:Vrchy v Tribeči
Kategória:Vrchy v okrese Partizánske
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Kolačno
Pavlovičky

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Pavlovičky** (*Paulowitz*; v minulosti *Pavlovice*) sú bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Rozkladajú sa severovýchodne od centra mesta. V roku 2011 tu žilo 490 obyvateľov, ktorí obývali 89 domov. Nachádza sa tu obratisko olomouckých električiek.

Pavlovičky vznikli relatívne k iným mestským štvrtiam nedávno, keď v súvislosti s budovaním mestskej pevnosti v polovici 18. storočia museli byť zbúrané predmestské osady ako Ostrovy, Bělidla a ďalšie. Ich obyvatelia dostali ako náhradu pozemky vzniknuté rozparcelovaním hospodárskeho dvora v oblasti nazývanej „Na klínku“, pričom nová osada dostala meno podľa svojho zakladateľa, hradišťanského opáta Pavla Ferdinanda Václavíka.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Agrárna demokracia

**Agrárna demokracia** (iné, dobové názvy: **roľnícka demokracia**, **sedliacka demokracia**) bol slovenský eklektický teoretický koncept z prvej polovice 20. storočia, slovenský variant agrarizmu, podľa ktorého mal mať roľnícky stav centrálnu pozíciu v národnom, kultúrnom a hospodárskom živote slovenských a stredoeurópskych národov. Roľníci mali politicky pôsobiť ako stredová sila medzi nacionálno-konzervatívnymi a liberálno-sociálnymi politickými orientáciami.

Popredným zástancom a hlásateľom agrárnej demokracie bol Milan Hodža. Tento koncept rozvíjal vo verejných prednáškach a publicistických prejavoch od začiatku 20. storočia po koniec 30. rokov 20. storočia, spočiatku ako člen Slovenskej národnej strany, následne ako čelný predstaviteľ Republikánskej strany zemedelského a maloroľníckeho ľudu (tzv. agrárnej strany).

## Referencie

## Odporúčaná literatúra
* HOLEC, Roman. Agrárna demokracia ako pokus o tretiu cestu stredoeurópskej transformácie. In *[[Historický časopis]]* (Bratislava : Slovak Academic Press). ISSN 0018-2575, 2011, roč. 59, č. 1. s- 3-32.
* KRAJČOVIČOVÁ, Nataša. Agrárna demokracia v diele a politike Milana Hodžu. In Pekník, Miroslav (ed.). *Milan Hodža a agrárne hnutie*. Bratislava : Veda, 2008. 192 s. ISBN 978-80-224-1016-8, s. 52-63.

Kategória:Agrárne strany na Slovensku
Kostol svätého Martina (Srednja vas v Bohinju)

**Kostol svätého Martina** () je budova barokového rímskokatolíckeho kostola z obdobia stredoveku, nachádzajúca sa v dedine Srednja vas v Bohinju na hranici Triglavského národného parku v historickom tradičnom regióne Gorenjska v občine Bohinj v Slovinsku. Má priznaný štatút kultúrnej pamiatky.

## Charakteristika a dejiny
Kostol bol postavený v období stredoveku, pričom prvé zmienky o ňom sú už z 15. storočia, keďže bol spomenutý v listinách pochádzajúcich z rokov 1493 - 1501. V polovici 18. storočia prešiel kostol stavebnými úpravami.

Kostol sa nachádza v svahu nad dedinou a sú od neho krásne výhľady do Bohinjskej doliny.

Budova je postavená v barokovom slohu a ohraničená kamenným plotom. Veža zvonice je zakončená pre barok typickou cibuľovitou strechou.

Maľby nachádzajúce sa ako na vonkajšej časti kostola, tak i v interiéri sú dielom významných slovinských maliarov. Patria k nim napríklad Franc Jelovšek, Matija Koželj a Matevž Langus. Od Franca Jelovšeka pochádzajú fresky z obdobia baroka, Matija Koželj je autorom fresiek v prezbytériu z roku 1894 a od Matevža Langusa pochádza oltárna maľba Panny Márie s Ježišom.

Pri kostole sa nachádza pamätník padlým v prvej svetovej vojne.

V kostole sa nachádza rokokový organ z roku 1830 vyrobený Johannom Gottfriedom Kunstom. V roku 2002 bol organ renovovaný.

V kostole sa konajú koncerty v rámci podujatia *Glasbeno poletje v Bohinju*, teda v preklade do slovenčiny „Hudobného leta v Bohinji“.

## Galéria

SrednjaVasBohinj3.JPG|Pohľad ku kostolu od kraja dediny


## Referencie

Kategória:Rímskokatolícke kostoly v Slovinsku
Kategória:Kultúrne pamiatky v Slovinsku
Kategória:Kostoly zasvätené svätému Martinovi
Kategória:Triglavský národný park
Kategória:Barokové kostoly v Slovinsku
Radíkov (Olomouc)

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Radíkov** (*Radikau*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. K Olomoucu bol pripojený v roku 1974. 

Rozkladá približne 10 kilomentrov severovýchodne od centra mesta Olomouca, leží v nadmorskej výške 360 až 444 m.n.m a zo všetkých strán je obklopený lesmi. V katasri Radíkova sa nachádza viac než 100 chatových objektov, oblasť je bez priemyselnej výroby, poľnohospodárska výroba je súkromná.

Existencia osady Radíkov je nepriamo doložená v roku 1260, ale až v latinskej listine z roku 1365 sa spomína osada pod názvom *Radyekow*. 

Významnou pamätihodnosťou Radíkova je fort č. II (Radíkovská pevnôstka), ktorý bol súčasťou festu Svatý Kopeček, súčasti pevnostného systému mesta Olomouca. Zo zamýšľaných štyroch fortov festu Svatý Kopeček bol postavený ako jediný. Radíkovský fort sa však katastrálne nachádza v Lošove.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Veľké národné zhromaždenie

**Veľké národné zhromaždenie Turecka** (, skratka **TBMM**) je turecký jednokomorový zákonodarný orgán. Zhromaždenie má Tureckou ústavou dané výsostné právo legislatívnej iniciatívy. Bolo založené v Ankare 23. apríla 1920 počas Národnej kampane. Parlament bol kľúčový v snahách Mustafu Kemala Atatürka, prvého prezidenta Tureckej republiky, a jeho spolupracovníkov o založenie nového štátu na troskách Osmanskej ríše.

Parlament má 600 poslancov volených na päťročné obdobie cez proporčné stranícke delenie D'Hondtovu metódu, ktorá býva označovaná za zvýhodňujúcu veľké strany. V súčasnom parlamente je menšinová vláda Strany spravodlivosti a rozvoja (Ak Parti) podporovaná poslancami za Nacionalistickú akčnú stranu (MHP) a Stranu veľkej jednoty (BBP). Od 24. februára 2019 je hovorcom Zhromaždenia Mustafa Şentop, člen vládnej Ak Parti, ktorý nahradil Binali Yıldırım, uchádzajúceho sa o post primátora Istanbulu.

## Politické subjekty
* **[[Vláda]] (319)**
**  Ak Parti (264) 
** **Podpora pre vládu**
***  MHP (50)
***  Hüda Par (4)
***  DSP (1)

* **[[Opozícia (politika)|Opozícia]] (281)**
**  CHP (130)
**  HDP (57)
**  İYİ (43)
**  SP (20)
**  DEVA (15)
**  YRP (5)
**  TİP (4)
**  DP (3)
**  EMEP (2)
**  DBP (2)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* TMBB na Facebooku
* TMBB na Instagrame
* TMBB na Twitteri
* TMBB na YouTube

Kategória:Jednokomorové parlamenty
Kategória:Politika v Turecku
Slovenská florbalová extraliga žien 2018/19

**Slovenská florbalová extraliga žien** v sezóne **2018/19** bol 14. ročník extraligy florbalistiek, najvyššej florbalovej súťaže žien na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz florbalu (SZFB). V súťaži účinkovalo 10 družstiev, rovnako ako v minulej sezóne. Titul získalo družstvo FbC Predator Sabinov, ktoré vo finálovej sérii zvíťazilo nad obhajcom prvenstva a víťazom základnej častiŠK 98 Pruské.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej odohral každý s každým zápasy jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off s ôsmymi najlepšími družstvami. Play-off sa hralo na 3 víťazné zápasy, v ktorých prvé 2 zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa tradične nehralo, o bronzových medailách rozhodovalo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Zmenou oproti predchádzajúcim sezónam bola baráž. Tú hrali posledné 2 družstvá po základnej časti proti dvom družstvám 1. ligy na 3 víťazné zápasy.

## Účastníci

## Výsledky
### Tabuľka po základnej časti

### Play-off
;Štvrťfinále 

;Semifinále 

;Finále 

Poznámka: Boldom sú označené zápasy vyššie nasadeného družstva hrané doma.

## Konečné umiestnenie

## Baráž
V najvyššej súťaži sa udržali iba extraligové Michalovce. Neuspel Prešov, ktorého v budúcej sezóne vystriedali prvoligové Partizánske.

 
Pozn.: Víťaz 1. ligy, NTS FK - ZŠ Nemšová "B", do extraligy nemohol postúpiť.

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenská florbalová extraliga mužov 2018/19

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu florbalu

## Zdroje
* Extraliga žien 2018/19 na štatistickej stránke Slovenského zväzu florbalu
* Extraliga žien na stránke Slovenského zväzu florbalu

Kategória:Florbal v 2018
Kategória:Florbal v 2019
Kategória:Slovenská florbalová extraliga žien
Oqtay Sabir oğlu Əsədov

**Ogtay Sabir oghlu Asadov** (; (* 3. január 1955, Šeherjik, Arménsko) je azerbajdžanský politik, predseda parlamentu od roku 2005.. Súčasný mandát trvá od 24. novembra 2015 na päť rokov.

Diplom zo strojného inžinierstva získal na Azerbajdžanskom štátnom inštitúte ropy a chémie. Ovláda ruštinu a angličtinu. Je členom Medzinárodnej vodnej asociácie.

Od roku 1976 pracoval v Baku ako senior inžinier, od roku 1981 ako senior technológ, riaditeľ odboru a riaditeľ Únie „Azersantechgurašdirma“, čo je trust azerbajdžanského ministerstva pre práce na veľkých zariadeniach a špeciálnych konštrukciách. 
V rokoch 1996-2005 bol predsedom „Abšeron Regional Water Joint Stock Company“.

Je členom politickej rady strany Nová strana Azerbajdžanu.

Bol zvolený v druhom volebnom období Národného zhromaždenia Azerbajdžanu. 6. novembra 2005 bol znovuzvolený.

Je ženatý, má dve deti.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* stránkaov.az/?/ru/content/90 Oficiálna stránka

## Zdroj
* Web Milli Majlis - Národné zhromaždenie Azerbajdžanu, oficiálna stránka

Kategória:Predsedovia Národného zhromaždenia Azerbajdžanskej republiky
Kategória:Azerbajdžanskí politici
Kategória:Azerbajdžanskí inžinieri
Kategória:Azerbajdžanskí univerzitní profesori
Slavonín

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Slavonín** (*Schnobolin*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa na juhozápade mesta. V roku 2011 tu žilo 2 265 obyvateľov v 449 domoch. Súčasťou Slavovnína je aj bývalá obec Kyselov.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1141, no na mieste dnešnej mestskej štvrti bolo nájdené sídlisko z mladšej doby kamennej. Slavonín sa stal súčasťou metropoly Hanej k 1. máju 1974 pri jej rozširovaní.

Na úplnom konci druhej svetovej vojny bol Slavonín značne poškodený delostreľbou, potom zanikol dovtedajší priemysel a naopak tu v rámci okresu vzniklo roku 1948 jedno z prvých jednotných roľníckych družstiev a svoju činnosť začal aj Výskumný ústav zeleninársky.

Nachádza sa tu Aquapark Olomouc a v jeho priamom susedstve je aj obchodné centrum Haná. Od centra štvrti sú ale oddelené diaľnicou D46. Je tu veľké množstvo novostavieb, nakoľko tu prebieha bytová výstavba s veľkou kapacitou.

## Pamätihodnosti

* Kostol svätého Ondreja s křížovou cestou v ohradnej stene bývalého cintorína
* Fara
* Socha svätého Jána Nepomuckého
* Kríž zmierenia
* Kruhová tehelňa v Kyselove
* Božie muky
* Fort č. XI

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Topolany (Olomouc)

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Topolany** sú bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Ležia na západe mesta. V roku 2011 tu žilo 357 obyvateľov, ktorí obývali 118 domov. 

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1141. Obec je súčasťou Olomouca od začiatku roka 1975.

## Geografia
Mestská štvrť sa rozkladá v údolí sprašovej vypukliny zaberajúcej priestor medzi riekou Moravou a riečkou Blatou, na sútoku Stousky a Křelovského potoka. Väčšia časť štvrte sa nachádza v nadmorskej výške 240 metrov nad morom. 

Na západe štvrť hraničí s katastrom obce Ústín, na severe s obcou Křelov-Břuchotín, na východe s mestskými časťami Olomouca Neředín a Řepčín, na juhu s Hněvotínom. Od vlastného mesta je oddelená diaľnicou D35.

## Doprava
Štvrťou prechádza cesta II/448 a cesta III. triedy smerom na Hněvotín.

Zachádza tu linka MHD číslo 26. V zastávke *Olomouc, Topolany, Kríž* (vedľa kaplnky Božského srdca Ježišovho, na ceste II/448) zastavujú prímestské autobusy spoločnosti Arriva Morava, a.s. a dopravcu Vojtila Trans s.r.o. Okrajovo sú prímestskými autobusmi Vojtila Trans s.r.o. obsluhované aj dve zastávky vnútri štvrte: *Olomouc, Topolany, Bílkova* a zastávka MHD Olomouc, *Topolany*.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Týneček

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Týneček** (*Teiniczek*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa na severe mesta. V roku 2011 tu žilo 472 obyvateľov v 147 domoch.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1263.

Obec je súčasťou Olomouca od 1. mája 1974.

## Pamätihodnosti

* božie muky z 19. storočia pri ceste do Hlušovíc
* kaplnka Nepoškvrneného počatia Panny Márie
* kamenný kríž z roku 1908
* pomník obetiam prvej a druhej svetovej vojny
* lipa slobody

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Kostol svätej Barbory (Pacov)

**Cintorínsky kostol svätej Barbory** je budova barokového rímskokatolíckeho kostola nachádzajúca sa na cintoríne na južnom okraji mesta Pacov v okrese Pelhřimov v kraji Vysočina v Česku. Má priznaný štatút kultúrnej pamiatky.

## Dejiny a charakteristika
Kostol bol pôvodne postavený ako osemboká baroková cintorínska kaplnka.

V rokoch 1681 - 1682 prešla stavba kompletnou prestavbou, kedy bola ku kaplnke pristavaná obdĺzniková loď a prezbytérium nad ktorým sa týči dvojposchodová veža. Sakristia sa nachádza na južnej strane kostola. Kostol je dlhý 19,25 metra a široký 9,1 metra. Prezbytérium má osemuholníkový pôdorys s priemerom 5,75 metra a dvojposchodová veža nad ním má taktiež tvar osembokého hranolu. Vo veźi sa nachádzajú elipsovité okná a je zakončená ihlanovitou strechou. Prestavaný bol na základe želania Johany Eusebie Barbory grófky zo Žďáru, vdove po Myslíkovi z Hiršova.

Budova kostola je pamiatkovo chránená od 3.5.1958. Chránená je nielen samotná budova kostola, ale aj cintorín s hrobmi významných pacovských rodákov.

V roku 1998 prebehla reštaurácia exteriéru budovy.

Vnútorný priestor kostola je strohý a bez výzdoby. Klenba je kupolovitá.

Hlavný oltár v kostole je barokový z roku 1681 a nachádza sa na ňom maľba svätej Barbory z roku 1899. Obraz svätej Barbory na hlavnom oltári namaľoval maliar Bedřich Kamaryt. Bočný oltár je rokokový a pochádza z polovice 18. storočia.

Organ v kostole pochádza z polovice 18. storočia.

V severnej stene kostola je osadených niekoľko náhrobkov. Tieto pochádzajú z rokov 1818 - 1840.

V kostole sa nachádzajú dva zvony a to zvon svätej Barbory a zvon svätého Vavrinca.

## Galéria

Pacov sv.Barbora1.png|Historická fotografia kostola svätej Barbory
Pacov sv.Barbora.png|Pôdorys kostola svätej Barbory


## Referencie

Kategória:Stavby v Pacove
Pacov
Kategória:Kultúrne pamiatky v Kraji Vysočina
Pacov
Pacov
Kategória:Architektúra z 1682
Kategória:Kostoly v okrese Pelhřimov
Řepčín

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Řepčín** (pôvodne *Repsin*, *Repsine*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa na severozápade mesta. V roku 2011 tu žilo 1 241 obyvateľov v 270 domoch.

Prvá písomná zmienka o Řepčíne pochádza z roku 1141. Píše sa o ňom v listine biskupa Jindřicha Zdíka.

Významným počinom v histórii obce bolo založenie kláštora dominikánok v roku 1889, ktorý bol materským domom pre 23 filiálok nielen na Morave, ale napríklad i v Spojených štátoch. V Řepčíne mali rehoľné sestry tiež dievčenský učiteľský ústav, dievčenskú obecnú školu a mešťanku a neskôr aj odbornú školu pre ženské povolania. Na počiatku 30. rokov 20. storočia bol kláštor dokonca rozšírený i o priestory dievčenského reálneho gymnázia. Ich činnosť však prerušil totalitný komunistický režim. Mnišky museli v roku 1950 Řepčín opustiť a priestory kláštora boli používané ako vojenské učilište pohraničnej a vnútornej stráže, neskôr ako nemocnica, súčasť Fakultnej nemocnice Olomouc.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

Verejná knižnica hlavného mesta Olomouca tu v roku 1946 zriadila svoju pobočku. V roku 1991 bola založená Rodinná škola Olomouc, ktorá bola v roku 1995 pretransformovaná na Strednú odbornú školu Olomouc spol. s r. o. Vzdelanie poskytuje aj Základná a materská škola Svatoplukova 11 a pobočka Strednej školy, Základnej školy a Mateřskej školy prof. V. Vejdovského Olomouc – Hejčín.

## Referencie


## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Trojvalcový vidlicový motor

[náhľad| [Dvojdobý motor|Dvojtaktný trojvalcový vidlicový motor Honda MVX250F ]]
**Trojvalcový vidlicový** **motor** (iné názvy: **trojvalcový V-motor**, **V3**, **vidlicový trojvalec**, **trojvalcový motor**/**trojvalec do V**, **trojvalcový motor**/**trojvalec s valcami do V**/**s usporiadaním valcov do V**/**s usporiadaním do V**) je zriedkavá konfigurácia vidlicového motora. Motor má dva rady valcov, pričom jedna obsahuje dva a druhá len jeden valec. Kľukový hriadeľ je spoločný. Táto konfigurácia sa používala len pre dvojtaktné závodné motocykle. 

V3 motor bol použitý firmou DKW v roku 1953.  

Neskôr tento koncept použila spoločnosť Honda v motocykloch: 

* Honda NS500  závodný motocykel pre Veľké ceny zo začiatku 80. rokov 
* Honda MVX250F 
* Honda NS400R 

Spoločnosť Suzuki tiež vyrobila dvojtaktný V3 motor s názvom RP68, ktorý mal výkon 19 koní dosahoval až 20 000 otáčok za minútu. Taktiež motocykel značky BSL, ktorý štartoval na šampionáte Veľkej ceny 1999 a 2000, s objemom mal motor V3 s objemom 500 kubických centimetrov.   

## Zdroj
* 

Kategória:Trojvalcové motory
Kategória:Vidlicové motory
Kostol svätej Barbory

**Kostol svätej Barbory** môže byť:

* na Slovensku:
** Kostol svätej Barbory (Žilina)

* v Česku:
** Kostol svätej Barbory (Olomouc)
** Kostol svätej Barbory (Pacov)

## Pozri aj
* Chrám svätej Barbory – v meste Kutná Hora v Česku

Barbora
Vrchný súd v Olomouci

náhľad|Budova súdu na Masarykovej triede
**Vrchný súd v Olomouci** je vrchný súd so sídlom v štatutárnom meste Olomouc s pôsobnosťou na území takmer celej Moravy a celého českého Sliezka. Pre Čechy je potom zriadený Vrchný súd v Prahe. Rozhoduje o odvolaniach proti rozhodnutiam krajských súdov ako súdov prvého stupňa (najzávažnejšie trestné činy, insolvenčné konania, spory vo veciach obchodných korporácií, hospodárskej súťaže, duševného vlastníctva, zmeniek, šekov a podobne).

Súd sa nachádza na Masarykovej triede 1 v Olomouci, v historickej budove bývalých zemobraneckých kasární.

Predsedom súdu je JUDr. Václav Čapka, podpredsedovia sú: JUDr. Martina Kouřilová Ph.D. (trestný úsek), Mgr. Diana Vebrová (insolvenčný úsek) a JUDr. Zdeňka Šindelářová (občianskoprávny úsek).

## Súdny obvod
náhľad|Súdny obvod
Do obvodu Vrchného súdu v Olomouci patria súdne obvody týchto krajských súdov:

* Krajský súd v Brne
* Krajský súd v Ostrave

## Iné projekty

## Externé odkazy

* zoznam sudcov

## Zdroj
* 



Kategória:Súdy v Česku
Kategória:Olomouc
Kategória:Morava
Vrchný súd v Prahe

[náhľad|Budova súdu na pražskom [Pankrác (Praha)|Pankráci]]
**Vrchný súd v Prahe** je vrchný súd so sídlom v hlavnom meste Praha s pôsobnosťou najmä pre Čechy. Najmä pre Moravu a České Sliezko je zriadený Vrchný súd v Olomouci. Vznikol v súvislosti so zánikom Česko-Slovenska roku 1993 transormáciou vtedajšieho republikového Najvyššieho súdu Českej republiky.

Je odvolacím súdom pre krajské súdy a sídli spolu s Vrchným štátnym zastupiteľstvom v Prahe v justičnom paláci, ktorý tvorí dominantu námestia Hrdinov na Pankráci. Budova priamo nadväzuje na väznicu Pankrác a výrazne sa zapísala do histórie českého súdnictva.

Predsedom je Mgr. Luboš Dörfl, Ph.D.

## Súdny obvod
náhľad|Súdny obvod
Súd je odvolacím súdom pre tieto krajské súdy:

* Mestský súd v Prahe
* Krajský súd v Prahe
* Krajský súd v Českých Budějoviciach
* Krajský súd v Plzni
* Krajský súd v Ústí nad Labem
* Krajský súd v Hradci Králové

## Iné projekty

## Externé odkazy

* zoznam sudcov

## Zdroj

Kategória:Súdy v Česku
Kategória:Čechy
Kategória:Stavby v Prahe
Slovenská hokejbalová extraliga mužov 2018/19

**Slovenská hokejbalová extraliga mužov** v **sezóne 2018/19** (alebo SHbE 2018/19) bol 29. ročník extraligy hokejbalistov, najvyššej hokejbalovej súťaže mužov na Slovensku, kontrolovanej Slovenskou hokejbalovou úniou (SHbÚ). V súťaži účinkovalo 12 družstiev, čo je o 2 účastníkov menej ako v minulej sezóne. Jej súčasťou bol opäť aj český tímHBC Enviform Třinec. Svoj druhý titul získalo družstvo HBK Hokejmarket Skalica, ktoré vo finálovej sérii zvíťazilo nad HBK PROTEF Považská Bystrica.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej odohral každý s každým zápasy jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off ôsmich najlepšie umiestnených tímov. Play-off sa hralo na 3 víťazné zápasy, v ktorých prvé 2 zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa tradične nehralo, o bronzových medailách rozhodovalo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Posledný celok odohral 2. kolo baráže o zotrvanie v extralige. Bodovanie:
* 3 bodyvýhra v riadnom hracom čase
* 2 bodyvýhra po predĺžení
* 1 bodprehra po predĺžení
* 0 bodovprehra v riadnom hracom čase
V barážových zápasoch bol hrací čas 3 x 15 min a namiesto predĺženia sa hrali hneď samostatné nájazdy.

## Účastníci

## Výsledky
### Základná časť

Zdroj: tophbl.eu 

### Play-off
#### Štvrťfinále

#### Semifinále

#### Finále

Poznámka: Boldom sú označené zápasy vyššie nasadeného družstva hrané doma.

## Konečné umiestnenie

## Baráž o extraligu
* 25., 26. máj8. jún 2019
Družstvá:
* HBC Enviform Třinec (účastník extraligy)
* HBC Košice

Z extraligy vypadol Třinec a na jeho úkor postúpili Košice.

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka extraligy
* Oficiálna stránka Slovenskej hokejbalovej únie

## Zdroje
* Extraliga na stránke Slovenskej hokejbalovej únie
* Extraliga na stránke tophbl.sk 
* Extraliga na stránke extraligahokejbal.sportvin.sk
* Extraliga na stránke hokejbalplanet.eu

Kategória:Hokejbal v 2018
Kategória:Hokejbal v 2019
Kategória:Slovenská hokejbalová extraliga mužov
Olomouc-město

náhľad|Centrum mesta s Horným a Dolným námestím
[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Olomouc-město** je katastrálne územie a pod názvom **Olomouc** mestská štvrť štatutárneho mesta Olomouca tvorivšia centrum mesta. Na území o rozlohe 270,9 ha žilo v roku 2011 11 625 obyvateľov.

Mesto Olomouc bolo až do roku 1919, teda do vytvorenia Veľkého Olomouca tvorené len väčšou časťou územia tejto dnešnej centrálnej mestskej štvrti. Jej dejiny sú preto až do tej doby totožné s Olomoucom, svojho času hlavným mestom celej Moravy. Historické jadro je vyhlásené za mestskú pamiatkovú rezerváciu, v ktorej sa tiež nachádza väčšina slávnych olomouckých pamiatok, vrátane štyroch národných kultúrnych pamiatok: areál Přemyslovského hradu, kostol svätého Maurícia, vila Primavesi, súbor barokových fontán a stĺpov – Mariánskeho a Najsvätejšej Trojice. Stĺp Najsvätejšej Trojice bol dokonca zaradený medzi svetové dedičstvo UNESCO.

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Armáda Českej republiky

**Armáda Českej republiky** (**AČR**) predstavuje hlavnú zložku ozbrojených síl Českej republiky, ktoré ďalej tvorí Vojenská kancelária prezidenta republiky a Hradná stráž. Jej vrchným veliteľom je súčasný český prezident. V čele organizačnej štruktúry stojí generálny štáb, ktorého súčasným náčelníkom je od 1. júla 2022 generálporučík Karel Řehka. Civilné riadenie a demokratickú kontrolu armády zaisťuje Ministerstvo Obrany Českej republiky. Od 1. januára 2005 je česká armáda plne profesionalizovaná; dobrovoľníci slúžia v jednotkách aktívnych záloh (AZ).

Česká armáda je tvorená predovšetkým niekoľkýcmi druhmi síl. Základom pozemných síl sú dve mechanizované brigády a výsadkový pluk, ktoré sú spolu s ďalšími jednotkami pozemného vojska určené na plnenie úloh na území Česka aj mimo neho. Vzdušné sily zahrňujú vojenské letectvo a protivzdušnú obranu zabezpečujúcu suverenitu a obranyschopnosť vzdušného priestoru Česka v rámci  NATINAMDS. Špeciálne sily sú od roku 2015 samostaným druhom síl určený pre špeciálne operácie. Kybernetické sily sú samostatným druhom síl pre kybernetické operácie od roku 2019. Od toho istého roku je samostatné aj Velitelstvo vojsk teritória majúcí na starosti jednotky aktívnych záloh.

Hlavné úlohy Armády Českej republiky stanovuje zákon č. 219/1999 Sb., o ozbrojených silách Českej republiky, ako obranu proti vonkajšiemu napadnutiu a plnení úloh na základe medzinárodných záväzkov týkajúcich sa spoločnej obrany alebo operácií na udržanie mieru a bezpečnosti. AČR sa primárne pripravuje na obranu územia štátu alebo spojencov v rámci kolektívnej obrany NATO v zmysle článku 5 Severoatlantickej zmluvy, prípadne spoločnú obrannú politiku Európskej únie. Zahraničné nasadenie AČR vychádza rovnako aj z členstva v OSN, OBSE alebo V4.

V súčasnej dobe nadväzuje tiež na tradiciu Českých legií  
## Hodnosti
Postavenie vojákov upravuje zákon o ozbrojených silách Českej republiky a na neho nadväzujíce zákony. Od 1. januára 2011 sa vojaci členia do hodnostných zborov podľa hodnosti nasledujúcim spôsobom:
### Mužstvo, poddůstojníci a praporčíci

### Důstojníci a generálové

## Iné projekty

## Zdroj


Kategória:Organizácie v Česku
Flora Olomouc

[náhľad|Expozícia v roku [2013]]
**Flora Olomouc** je medzinárodná záhradnická výstava, ktorú v Olomouci každoročne usporadúva spoločnosť Výstavisko Flora Olomouc. Každý rok je výstava otvorená v troch termínochetapách: na jar, na konci leta a a na jeseň. Na výstave sa podieľa aj Český záhradkársky zväz, Zväz kvetinárov a floristov Českej republiky a Zväz škôlkarov Českej republiky.

Záhradnické výstavy pod názvom Flora Olomouc sa v Olomouci usporadúvajú od roku 1967. Pôvodne len v nepárnych rokoch, lebo v párnych ich usporadúvala Bratislava. Tradícia záhradníckych výstav v historickom centre Moravy však siaha až do roku 1958.

## Iné projekty

## Externé odkazy

* oficiálne webové stránky spoločnosti Výsavisko Flora Olomouc, a. s. (po česky, anglicky a nemecky)

## Zdroj
* 

Kategória:Záhradníctvo
Kategória:Kultúra v Olomouci
Kategória:Výstavy
Kategória:Udalosti v Česku
Javornícka hornatina

**Javornícka hornatina** je geomorfologická časť podcelku Vysoké Javorníky v pohorí Javorníky. Zaberá celú strednú a západnú časť pohoria, pozdĺž hranice s Českom.

## Polohopis
Územie sa nachádza v strednej a západnej časti podcelku a zaberá severozápadnú časť pohoria Javorníky. Leží v moravsko-slovenskom pohraničí a zaberá územie od údolia Rovnianky na severovýchode, až po údolie Bielej vody na juhozápade. Severozápadný okraj vymedzuje štátna hranica, západným smerom leží Lazianska vrchovina (časť Vysokých Javorníkov) a juhovýchodne nadväzuje Javornícka brázda (časť Nízkych Javorníkov). Východným smerom pokračujú Vysoké Javorníky časťou Rakovská hornatina a na severe susedí Turzovská vrchovina podcelkami Hornokysucké podolie a Zadné vrchy. 

Severozápadná časť Javorníkov patrí do povodia Váhu, kam juhovýchodným smerom tečú vodné toky. Medzi najvýznamnejšie patrí Marikovský potok, Papradnianka a Štiavnik. Na severnom okraji pramení rieka Kysuca, malé okrajové časti pohraničia odvádzajú vodu na moravskú stranu do Bečvy.

Severnou časťou vedie dôležitá cesta I/10 z Bytče na Moravu, regionálne významnou je tiež cesta II/541 cez Veľké Rovné.

## Chránené územia
Takmer celá táto časť Javorníkov patrí do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce. Osobitne chránenými územiami sú Papajské sedlo, Čertov, Veľký Javorník a Hričovec.

## Turizmus
Najvyššia pohraničná časť Javorníkov patrí medzi turisticky atraktívne oblasti, kde sa nachádza niekoľko rekreačných oblastí s možnosťou ubytovania a rekondície (napr. Kohútka, *Portáš*, *Kasárne* či Podjavorník). V  v tu ležiacich osadách sa nachádza tiež množstvo chát a chalúp. Obcou Lazy pod Makytou vedie prístupová cesta do strediska na vrchu Kohútka (), obľúbené sú výstupy na neďalekú Makytu (), susedný *Portáš*, či Malý a Veľký Javorník na Javorníckej magistrále.

### Turistické trasy
*  červeno značený chodník vedie hrebeňom oblasťou štátnej hranice cez Makytu až po Bumbálku
*  modro značený chodník:
** z Považskej Bystrice na Malý Javorník
** z Hornej Marikovej na *Portáš*
** z Makova na *Kopanice*
*  zeleno značený chodník:
** z Lazov pod Makytou, Krivé na Makytu
** z Lazov pod Makytou, Krivé na rázcestie *Portáš*

## Referencie

## Pozri aj
* Vysoké Javorníky
* Javorníky
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Javorníky
Kategória:Hornatiny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Bazilika Navštívenia Panny Márie (Svatý Kopeček)

**Bazilika Navštívenia Panny Márie** na Svatom Kopečku v Olomouci je pútnická baroková bazilika minor. Nachádza sa v areáli premonštrátskeho prepoštstva. Veľkolepá stavba je dominantou šatutárneho mesta i jeho okolia. V roku 2018 bol celý pútnický areál na Svatom Kopečku vyhlásený za národnú kultúrnu pamiatku Českej republiky.

## Dejiny

* 1629 – 1633: mešťan Jan Andrýsek dal postaviť malú kaplnku
* 1643: kaplnka zbúraná švédskymi vojskami
* 1650 – 1660: kaplnka obnovená rehoľníkmi z kláštora Hradisko
* 1669 – 1679: bol postavený pútnický chrám Navštívenia Panny Márie. Kostol projektoval Giovanni Pietro Tencalla. Súčasťou areálu sa stala i budova prepoštstva, ako zázemia pre duchovnú správu pútnického miesta (prepoštstvo bolo podriadené premonštrátskej kanónii na Hradisku).
* 1714 – 1721: kostol bol doplnený o dve bočné krídla (rezidenciu) a ambit s kaplnkou Panny Márie podľa návrhu Domenica Martinelliho
* 1718: výzdoba interiéru podľa návrhu Baltazara Fontana
* 1748: kostol navštívila Mária Terézia so svojím manželom
* 1995: pútnický chrám bol pri návšteve pápeža Jána Pavla II. (a jeho stretnutí s mládežou pred bazilikou a pápežskej korunovácii Mariánskeho reliéfu) povýšený na baziliku minor (21. máj 1995)
* 2015: prevzatie a uloženie ostatkov svätého Jana Pavla II. pri príležitosti 20. výročia jeho návštevy Svatého Kopečka. Omšu celebroval Stanisław kardinál Dziwisz a olomoucký arcibiskup Jan Graubner (nedeľa 17. mája 2015)

## Okolie
Od kláštora Hradisko vedie k bazilike hisotrická pútna aleja doplnená kaplnkami a sochami. Jej súčasťou je aj kostol svätej Barbory v mestskej časti Chválkovice, súsošie pútnika a anjela s reliéfom Panny Márie Svatokopeckej, súbor šiestich stĺpov so sochami Krista a Panny Márie a sochy svätého Jána Nepomuckého a svätého Tadeáša. Aleja je chránená ako nehnuteľná národná kultúrna pamiatka Českej republiky.

## Pozri aj

* Svatý Kopeček
* Olomouc
* Premonštráti

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Areál pútnického miesta na Svatom Kopečku v Pamiatkovom katalógu českého Národného pamiatkového ústavu
* Pútna aleja v Pamiatkovom katalógu českého Národného pamiatkového ústavu

## Zdroj
* 

Kategória:Kostoly v Olomouci
Kategória:Svatý Kopeček (Olomouc)
Kategória:Olomoucká arcidiecéza
Kategória:Baziliky minor v Česku
Kategória:Národné kultúrne pamiatky v Olomouckom kraji
Kategória:Kostoly zasvätené Panne Márii v Česku
Fizz buzz

**Fizz buzz** je skupinová slovná hra pre deti, ktorej účelom je naučiť ich delenie čísel. Hráči postupne vymenúvajú čísla, pričom nahrádzajú každé číslo deliteľné tromi slovom "fizz" a každé číslo deliteľné piatimi slovom "buzz". 

## Hra
Hráči zvyčajne sedia v kruhu. Prvý hráč povie číslo "1" a každý ďalší hráč povie číslo o jedno vyššie od predošlého. Akékoľvek číslo deliteľné tromi musí hráč nahradiť slovom *fizz* a akékoľvek číslo deliteľné piatimi slovom *buzz.* Čísla deliteľné oboma sa nahrádzajú slovami *fizz buzz*. Hráč, ktorý zaváha alebo urobí chybu je vylúčený z hry. 

Typická hra fizz buzz môže začínať takto: 

## Programovanie
Fizz buzz (v tomto kontexte často nazývaný **FizzBuzz**) býva používaný pri vstupnom interview počítačových programátorov. Vytvorenie programu, ktorý vypíše výstup prvých 100 čísel hry FizzBuzz je triviálnym problémom pre každého potenciálneho programátora, takže zamestnávatelia môžu ľahko odhaliť tých, ktorí nie sú dostatočne schopní programátori. 

## Zdroj

Kategória:Matematické hry
Kategória:Detské hry
Včelínsky kanál

**Včelínsky Kanál** je trvalo zavodnený, občasne tečúci vodný tok, melioračný kanál VII. rádu na Záhorí, v okrese Malacky pri obci Jakubov. Plocha povodia tohto toku je 0,442 km², plocha odtokových oblastí činí 0,264 km² a je dlhý 821 metrov. Vzniká prepadliskom do rúry pod „Dolečkovou“ cestou z Jakubova do Gajar, v blízkosti novovystavaných rodinných domov v obci Jakubov a ústi, severne od menovanej obce, v nadmorskej výške  do Viničného kanála. Oblasť jeho vzniku sa nazýva Nad kadlúbkom.

## Opis toku
Vzniká v spomínanom prepadlisku pod „Dolečkovou“ cestou, smerom na Gajary, ktorú následne podteká, na severnej strane Jakubova v nadmorskej výške  Pokračuje ako úsečka severozápadným smerom, (severnou stranou Jakubova), preteká za novými rodinnými domami, v dvojmetrovom hlbokom koryte, o šírke dna 1,2 metra. V koryte sa nachádza poväčšine vodná tráva a vŕby rakyty. 150 metrov od jeho ústia koryto stratí hlboký ráz a je hlboké už len 75 cm. Tu už nerastie tráva, ale tŕstie a vŕby, šírka koryta je stále rovnaká (1,2 metra). Napokon sa v nadmorskej výške  vlieva do Viničného kanála. Dno je po celej dĺžke vydláždené betónovými tvárnicami.

## História a výstavba kanála
Bol vystavaný v priebehu tretej, najrozsiahlejšej etapy melioračných prác pri obci Jakubov, v roku 1962. Toto dielo si vyžiadalo finančný náklad 363 971 kčs.

## Význam
Vodný tok bol vystavaný kvôli odvodneniu zamokrenej pôdy, aby sa na nej dalo poľnohospodársky pestovať. Kánál odvodnil aj územie, kde dnes stoja rodinné domy.

## Použité zdroje
* Katastrálna mapa
* ŠIMEK, Ján. Jakubov: Od minulosti k dnešku. Jakubov: Obec Jakubov, 2012. 303 s. ISBN 978-80-971174-6-7.

Kategória:Jakubov
Kategória:Umelé vodné toky na Slovensku
Kategória:Záhorie
Kategória:Povodie Moravy
Kategória:Vodné toky v okrese Malacky
Lanárska bašta

**Lanárska bašta** (, , ) je veža v rámci systému opevnenia mesta z obdobia stredoveku nachádzajúca sa na úpätí kopca Tampa pri južnej hranici historického centra mesta Brašov v Brašovskej župe v Sedmohradsku v Rumunsku. Má priznaný štatút kultúrnej pamiatky.

## Dejiny a charakteristika
Prvá zmienka o budove bašty pochádza z roku 1416. Bašta sa nachádza na severnom úpätí pahorku Tâmpa a budova tak slúžila na obranu južnej časti stredovekého opevneného Brašova.

Budovu vážne poškodili požiare v rokoch 1461 a 1689, prićom po druhom požiari musela byť budova renovovaná. Po renovácii budova fungovala ako sklad materiálu. 

V roku 1894 bola stavba predaná za sumu 2000 florinov.

Stavba je kamenno-tehlová budova šesťuholníkového pôdorysu a jej výška dosahuje v závislosti od časti 10 - 12 metrov. Hrúbka stien dosahuje až 2 metre. Budova bola pôvodne celá postavená z kameňa, tehlové časti sú dôsledkom rekonštrukcie po požiari v roku 1689.

V areáli bašty sa nachádza aj obytná budova postavená v roku 1794, ktorá sa využíva dodnes.

V roku 2006 bola budova reštaurovaná.

## Referencie

Kategória:Stavby v Brašove
Kategória:Kultúrne pamiatky v Rumunsku
Kategória:Veže v Rumunsku
Kategória:Opevňovací systém Brašova
Kategória:Múzeá v Rumunsku
Vedecká knižnica v Olomouci

**Vedecká knižnica v Olomouci** je vedecká knižnica so sídlom v štatutárnom meste Olomouci. Radí sa medzi najvýznamnejšie knižnice na území Česka s unikátnym súborom historických fondov. Tento súbor tvorí 1 451 rukopisov, 1 700 prvotlač a takmer 80 000 zväzkov starých tlačí. Knižnica bola založená v roku 1566 a až do roku 1860 plnila funkciu akademickej knižnice olomouckej univerzity. 

Právo povinného výtlačku získala roku 1807 a od roku 1947 pre územie celého vtedajšieho Česko-Slovenska, dnes má toto právo na území celého Česka.

Svoje služby poskytuje odbornej i laickej verejnosti na mieste (ul. Bezručova 2) i pomocou on-line katalógu, ktorý obsahuje viac než 1 200 000 titulov. Dá sa v ňom vyhľadávať, registrovať sa, objednávať a využívať mnoho ďalších funkcií. Niektoré časti sú k dispozícii aj v zdigitalizovanej forme v digitálnej knižnici.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* oficiálna webová stránka knižnice (po česky, anglicky a nemecky)

## Zdroj
* 

Kategória:Kultúra v Olomouci
Kategória:Stavby v Olomouci
Kategória:Knižnice v Česku
Primátor (Česko)

[náhľad|[Insígnia|Insígnie primátora Olomouca]]
**Primátor** je v Česku označenie pre starostu štatutárneho mesta alebo hlavného mesta Prahy.

Funkcia primátora bola prvý raz zavedená v roku 1920 v Prahe, vtedy musel primátora ešte potrvdiť prezident republiky. V roku 1969 bola zavedená aj v Brne, neskôr v tomtiež roku aj v Ostrave a v Plzni. Od roku 1990 je funkcia zavádzaná v mestách, ktoré zákon o obciach (a jeho novely) určia štatutárnymi.

## Pozri aj

* Primátor (Slovensko)
* Štatutárne mesto

## Zdroj

* 

Kategória:Štatutárne mestá v Česku
Kategória:Komunálna politika v Česku
1. vodnopólová liga žien 2018/19

**1. vodnopólová liga žien** v sezóne **2018/19** bol 28. ročník ligy vodnopólistiek, vodnopólovej súťaže žien na Slovensku, ktorú kontroluje od roku 2017 Slovenská plavecká federácia (SPF), predtým Slovenský zväz vodného póla (SZVP). Súťaže sa zúčastnili iba 3 družstvá, čo je pokles o 1 družstvo oproti minulej sezóne. Titul obhájilo družstvo ŠK Olympia Košice.

## Systém súťaže
Hrala sa iba základná časť, a to turnajovým spôsobom. Turnajov bolo 6, každý účastník bol organizátorom dvoch turnajov.

## Účastníci

Poznámka: Družstvá KVP Kúpele Piešťany a Pirana SC Topoľčany, ktoré skončili v predchádzajúcej sezóne na 2., resp. 3. mieste, sa do tohoto ročníka neprihlásili.

## Výsledky
### Zápasy

Pozn.: Na 1. turnaji nastúpila za košické družstvo proti Vrútkam jedna hráčka neoprávnene a tento zápas bol preto neskôr kontumovaný v prospech Vrútok.

### Priebežbá tabuľka

## Konečné umiestnenie

## Slovenský pohár 2018
* Topoľčany (usporiadateľom bol ale klub Bratislavy), 17. november 2018

;Tabuľka turnaja

## Referencie

## Pozri aj
* Vodnopólová extraliga mužov 2018/19

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenskej plaveckej federácie

## Zdroje
* Liga žien na stránke Slovenskej plaveckej federácie 
* Slovenský pohár žien 2018 na stránke Slovenskej plaveckej federácie

Kategória:Vodné pólo v 2018
Kategória:Vodné pólo v 2019
Kategória:1. vodnopólová liga žien
Nové pole (rozlišovacia stránka)

**Nové pole** môže byť:
* prírodná rezervácia na Slovensku, pozri Nové pole
* lokalita v Petržalke, pozri Nové pole (Bratislava)
Rakovská hornatina

**Rakovská hornatina** je geomorfologická časť podcelku Vysoké Javorníky v pohorí Javorníky. Zaberá celú severnú časť pohoria, pozdĺž južného brehu rieky Kysuca. Najvyšším vrchom je  vysoká Kazícka Kýčera.

## Polohopis
Územie sa nachádza vo východnej časti podcelku a zaberá severnú časť pohoria Javorníky. Leží na pravom (južnom) brehu Kysuce, od údolia Rovnianky na západe, po údolie Kysuce na okraji Čadce. Severný okraj vymedzuje Hornokysucké podolie (podcelok Turzovskej vrchoviny) s údolím Kysuce, západným smerom pokračujú Vysoké Javorníky časťou Javornícka hornatina a juhovýchodne nadväzujú časti Nízkych Javorníkov, Javornícka brázda a Ochodnická vrchovina. Na východnom okraji leží Krásňanská kotlina, podcelok Kysuckej vrchoviny. 

Severovýchodná časť Javorníkov patrí do povodia Váhu, sčasti do povodia Kysuce. Južné oblasti odvodňujú prítoky Váhu, severne orientované svahy a východnú polovicu odvodňujú prítoky Kysuce. Z významných vodných tokov možno spomenúť rieku Kysuca a potoky Dlhopoľka, Raková, Neslušanka, Rudinský potok a Rovnianka.

Východným okrajom vedie dôležitá cesta I/11 zo Žiliny do Ostravy, poblíž ktorej prechádza i železničná trať. Regionálne významnou je tiež cesta II/541 cez Veľké Rovné do Turzovky a cesta II/487, vedúca údolím Kysuce z Čadce na Makov, ktorú kopíruje lokálna železnica.

## Chránené územia
Táto časť Javorníkov nepatrí do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce, ktorá sa dotýka západnej hranice. Osobitne chráneným územím sa tu nachádza len prírodná pamiatka Vojtovský prameň.

## Turizmus
Severovýchodná časť Javorníkov patrí medzi turisticky atraktívne oblasti, ktorá je známou chatárskou a chalupárskou oblasťou. Na vrchoch postupne pribúdajú rozhľadne, poskytujúce kruhové výhľady na široké okolie - napr. *[[Marťácky vrch]]*, *Kamenité* či *Zarúbaná Kýčera*. Oblasťou vedú mnohé stredne náročné turistické trasy.

### Turistické trasy
*  červeno značený chodník (Javornícka magistrála) vedie zo sedla Semeteš do Čadce
*  modro značený chodník:
** z Oščadnice na rázc. *Kýčera*
** zo Zákopčia cez *Vrchrieku* do Kysuckého Nového Mesta (Cesta Vila Galvánka)
** z Nesluše cez *[[Jakubovský vrch]]* () do Turzovky
** zo Žiliny do *Sedla pod Grapou*
*  zeleno značený chodník:
** z Ochodnice cez *[[Chotárny kopec]]* () do Čadce
** z Dlhého Poľa na rázcestie *Nad Vrchriekou*
*  žlto značený chodník:
** z rázc. *Blažková* cez Zákopčie, *U Holých* na rázc. *Kýčera* pri Čadci
** z Dlhej nad Kysucou a Turzovky, Turkova k rozhľadni na vrchu *Kamenité* ()
** z rázc. *Bielovci* cez Dlhé Pole a Rudinskú na rázc. *Mičekovci*

## Referencie

## Pozri aj
* Vysoké Javorníky
* Javorníky
* Geomorfologické členenie Slovenska

## Iné projekty

Kategória:Javorníky
Kategória:Hornatiny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Pečniansky les

náhľad|Poloha

**Pečniansky les** je miestna časť v bratislavskej Petržalke, rozdelená na lokality Pečniansky les 1, Pečniansky les 2 a Pečniansky les 3.

Prevažnú väčšinu územia miestnej časti tvorí chránený areál Pečniansky les.

## Lokality

Pečniansky les 1.png|Pečniansky les 1
Pečniansky les 2.png|Pečniansky les 2
Pečniansky les 3.png|Pečniansky les 3


## Zdroje
* Geodetický informačný systém Petržalky 

Kategória:Miestne časti Petržalky
Švédske impérium

**Švédske impérium** alebo **Švédska ríša** („*obdobie veľkej moci*“) bolo obdobie 17. a počiatku 18. storočia, kedy bolo Švédske kráľovstvo () zásluhou svojej výbojnosti veľmi rozsiahle. Švédska armáda bojovala a dobývala územia na veľkej časti Európy. Za vznik impéria sa zvyčajne považuje začiatok vlády Gustáva II. Adolfa, ktorý nastúpil na trón roku 1611, zánik impéria sa datuje do roku 1721, súvisí s Veľkou severnou vojnou.

## Švédska armáda
V roku 1520 Švédsko povstalo proti Dánsku a pod vedením budúceho kráľa Gustáva Vasu získalo nezávislosť. Švédi obchodovali s Anglickom a Holandskom. V roku 1582 dobyli Estónsko, neskôr získali aj časť Fínska a Laponska. Roku 1594 sa narodil švédsky kráľ Gustáv II. Adolf, ktorý na trón zasadol v roku 1611. Bol to oddaný a vzdelaný protestant, dal prestavať švédske mestá, aby sa v nich rozvíjal priemysel. Do roku 1629 Švédsko porazilo Dánsko, Rusko a Poľsko. V roku 1631 v spojenectve so Saskom porazilo pri Breitenfelde neďaleko Lipska cisársku armádu a vojská Katolíckej ligy. V roku 1632 švédska armáda obsadila Mníchov a postupovala na Viedeň, hlavné mesto cisára Ferdinanda II. V bitke pri Lützene síce cisárska armáda ustúpila, no švédsky kráľ Gustáv II. Adolf padol. V rokoch 16971708 malo Švédsko niekoľko víťazstiev v Európe. V roku 1709 sa Švédi odvážili zaútočiť na Ukrajinu, ale Rusi ich porazili. V roku 1721 bolo Švédsko na ústupe a stratilo všetko čo získalo južne od Baltského mora a Ruska.

## Pozri aj
* Kalmárska únia
* Severská sedemročná vojna
* Kalmárska vojna
* Tridsaťročná vojna
* Švédska vojna 
* Švédsko-francúzska vojna 
* Gustáv II. Adolf 
* Druhá severská vojna
* Kristína I. Švédska 
* Skanská vojna
* Francúzsko-nizozemská vojna 
* Veľká severná vojna

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Dejiny Švédska
Kategória:Tridsaťročná vojna