Henri Lebesgue

**Henri Léon Lebesgue** (* 28. jún 1875, Beauvais, Francúzsko – † 26. júl 1941, Paríž) bol francúzsky matematik. 

Zaoberal sa matematickou analýzou, vybudoval modernú teóriu miery a integrálu. Dôležité výsledky dosiahol aj v topológii, teórii potenciálu, variačnom počte, teórii množín a teórii dimenzie. Ku koncu svojho života sa zaoberal aj pedagogikou a históriu. Hoci jeho práce v teórii integrálu boli radikálnym zovšeobecnením predošlého poňatia tohto pojmu, Lebesgue tvrdil, že matematika by sa mala zaoberať konkrétnymi „praktickými“ úlohami:
*Zredukovaná na všeobecné teórie by matematika bola len krásnou formou bez obsahu. Zomrela by potom veľmi rýchlo.*

## Osobný život
Lebesgueov otec zomrel na tuberkulózu ešte v čase, keď bol jeho syn malé dieťa. Lebesgue sám trpel po celý svoj život chatrným zdravím. V roku 1903 sa oženil so sestrou svojho spolužiaka Louisou-Margueritou Vallet a mal s ňou syna Jacqua a dcéru Suzanne. V roku 1916 sa s ňou však rozviedol.

## Profesné pôsobenie

Henri Lebesgue získal základné a stredné vzdelanie v Beauvais a potom odišiel študovať do Paríža. Študoval postupne na *Lycée Saint-Louis*, *Lycée Louis-le-Grand* a *[[École normale supérieure|École Normale Supérieure]]*. Na poslednú zmieňovanú školu nastúpil v roku 1894 a dokončil ju o tri roky neskôr. Ďalšie dva roky študoval samostatne najmä Bairove články o nespojitých funkciách, čo malo veľký vplyv na jeho neskoršiu prácu na zovšeobecnení pojmu integrálu práve na nespojité funkcie. Od roku 1899 do 1902 bol profesorom na *Lycée Central* v Nancy. V roku 1901 formuloval, vychádzajúc z myšlienok Émile Borela a Camilla Jordana, teóriu miery a ešte v tom istom roku vytvoril definíciu Lebesgueovho integrálu zovšeobecňujúceho Riemannov integrál aj na (niektoré) nespojité funkcie. Tento čin znamenal  revolúciu v integrálnom počte. V roku 1902 získal Lebesgue doktorát za prácu *Intégrale, longueur, aire* (*Integrál, dĺžka, plocha*), ktorá pozostávala práve z výsledkov uverejnených o rok skôr.
V roku 1906 získal miesto na univerzite v Poitiers a v nasledujúcom roku sa tam stal profesorom.
Od roku 1910 učil na Sorbone, kde sa roku 1918 stal profesorom. V roku 1921 získal miesto profesora na *Collège de France* a tu pôsobil až do svojej smrti v roku 1941. Počas týchto dvadsiatich rokov však učil aj na iných univerzitách, hlavne na *[[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|École Supérieure de Physique et de Chimie Industrielles de la Ville de Paris]]* a *École Normale Supérieure* v Sèvres.

## Pôvodné Lebesgueove články
* Sur le problème des aires 1, 1903
* Sur les séries trigonométriques, 1903
* Une propriété caractéristique des fonctions de classe 1, 1904
* Sur le problème des aires 2, 1905
* Contribution à l'étude des correspondances de M. Zermelo, 1907
* Sur la méthode de M. Goursat pour la résolution de l'équation de Fredholm, 1908
* Sur les intégrales singulières, 1909
* Remarques sur un énoncé dû à Stieltjes et concernant les intégrales singulières, 1909
* Sur l'intégration des fonctions discontinues, 1910
* Sur la représentation trigonométrique approchée des fonctions satisfaisant à une condition de Lipschitz, 1910
* Sur un théorème de M. Volterra, 1912
* Sur certaines démonstrations d'existence., 1917
* Remarques sur les théories de la mesure et de l'intégration., 1918
* Sur une définition due à M. Borel (lettre à M. le Directeur des Annales Scientifiques de l'École Normale Supérieure), 1920
* Exposé géométrique d'un mémoire de Cayley sur les polygones de Poncelet, 1921
* Sur les diamètres rectilignes des courbes algébriques planes, 1921
* Sur la théorie de la résiduation de Sylvester, 1922
* Remarques sur les deux premières démonstrations du théorème d'Euler relatif aux polyèdres, 1924
* Démonstration du théorème fondamental de la théorie projective des coniques faite à l'aide des droites focales de M. P. Robert, 1935

## Pozri aj
* Lebesgueov integrál
* Lebesgueova miera
* Lebesgueova veta

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
*  Stručný životopis v slovenčine

## Zdroj

Kategória:Francúzski matematici