Pôda

[thumb|Členenie [Pôdny horizont|pôdnych horizontov]]
**Pôda** je najvrchnejšia časť zemskej kôry, ktorá vzniká na styku a za vzájomného pôsobenia biosféry, atmosféry, litosféry a hydrosféry v podmienkach určitého reliéfu. Skladá sa z neživej zložky, ktorou sú častice ílu, hliny, piesku, kamienky, pôdna vlhkosť, vzduch, odumreté časti rastlín a živočíchov (tvoriace humus), živou zložkou (tzv. edafón) sú korene rastlín, mikroorganizmy a drobné živočíchy. 1 cm pôdy vznikne za 100 rokov. Základnou vlastnosťou pôdy je schopnosť poskytovať živiny rastlinám, t. j. má produkčnú funkciu.

Pôda je ľubovoľný trojrozmerný výrez z najvrchnejšej časti pedosféry obsahujúci materskú horninu (substrát)

Faktory, ktoré ovplyvňujú vlastnosti pôdy sú: 

# horniny
# klimatické činitele
# geografické činitele (nadmorská výška, sklon reliéfu a pod.)
# rastliny a živočíchy (tvorba humusu)
# podzemné a povodňové vodstvo (celoročne, alebo často zmáčané pôdy)
# človek (hnojenie, zavlažovanie, odlesňovanie)

V slovenskej legislatíve je pôda definovaná ako prírodný útvar, ktorý vzniká bezprostredne na zemskom povrchu ako produkt vzájomného pôsobenia klimatických podmienok, organizmov, človeka, reliéfu a materských hornín. Poľnohospodárska pôda je produkčne potenciálna pôda evidovaná v katastri nehnuteľností ako orná pôda, chmeľnice, vinice, ovocné sady, záhrady a trvalé trávne porasty.

## Využitie pôdy
* Pôda je základný výrobný prostriedok v poľnohospodárstve a lesníctve.
* Ovplyvňuje hydrologické pomery (akumuluje zrážkovú vodu)
* Podieľa sa spolu s rastlinstvom na regenerácii ovzdušia.

## Zloženie pôdy
Pôda pozostáva z viacerých zložiek. 50% tvorí voda a pôdny roztok a 50% tvorí minerálny organický podiel. Na vytváraní pevnej časti pôdnej hmoty sa zúčastňuje minerálny podiel a organický podiel. Minerálnu zložku tvoria úlomky vyvretých, usadených a premenených hornín. Organickú zložku (1-5% pôdy) tvoria živé rastliny a živočíšne organizmy  a neživá organická hmota. Navzájom sa obmieňajú.

## Delenie pôd
Pôdy možno rozdeliť podľa rôznych kritérií. Podľa podmienok vzniku, zväčša určeného materskou horninou, na ktorej vzniká, je charakteristická svojim pôdnym profilom, zloženým z viacerých horizontov. Rozlišujú sa tak tieto **[[pôdny typ|pôdne typy]]:**
* červeno-žlté pôdy rovníkových a tropických lesov tzv. (feralitné pôdy), kde prebieha feralitizácia (obohacovanie o oxidy železa a hliníka), typická pre ekvatoriálne a tropické podnebie
* červené pôdy saván, v ktorých prebieha feritizácia - oželeznenie
* púštne pôdy, charakteristické obsahom piesku, alebo štrku, v hlinitých púšťach aj hliny; často na nich prebieha proces dezertifikácie
* rendziny vznikajú na vápnitých horninách
* žltozeme a červenozeme subtropických lesov, prebiehajú tu podobné procesy ako feralitizácia
* gaštanové pôdy, vznikajú na suchých nízkotrávnatých stepiach, sú typické plytkou vrstvou humusu
* černozeme, vznikajú na vlhších stepiach s vyššími porastami tráv, hromadí sa tu najkvallitnejší humus
* hnedozeme, vznikajú na sprašiach, typické sú slabým procesom illimerizácie
* hnedé lesné pôdy (kambizeme), vznikajú v listnatých lesoch mierneho pásma
* podzolové pôdy vznikajú v miernom až chladnom pásme v oblasti ihličnatých lesov, kde kyseliny z opadaného ihličia rozkladajú materskú horninu, tzv. podzolizačný proces
* tundrové pôdy, prípadne pôdy vysokohorských oblastí (rankre) v chladných oblastiach s riedkou vegetáciou

Podľa prevládajúcich pevných častíc a celkovej textúry sa pôdy rozdeľujú na tieto **[[pôdny druh|pôdne druhy]]:**
náhľad|vpravo

## Pôdotvorné činitele
* Materská hornina
* Podnebie
* Živé organizmy
* Reliéf
* Čas
* Výška hladiny podzemnej vody

## Refererencie


* WAGNER, B. *Sadovnícka tvorba I., II.*. SPN Praha 1989, 1990 ISBN 80-209-0031-4

## Iné projekty


Kategória:Pedológia
Kategória:Výrobné faktory