open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Malá drienčanská jaskyňa

**Malá drienčanská jaskyňa** je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň

Nachádza sa v katastrálnom území obce Drienčany v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2006 a naposledy novelizované v roku 2008 na 30,6752 ha.

Predmetom ochrany je: *V ochrannom pásme jaskyne - prírodnej pamiatky - sú predmetom ochrany citlivé jaskynné ekosystémy.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Drienčany
Ťahan

**Ťahan** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Tomášovce, Sútor v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 a naposledy novelizované v roku 2012 na rozlohe 309,1059 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je ochrana biotopov európskeho významu: Dubovo-hrabovélesy panónske (*91G0) a Dubovo-cerové lesy (91M0) a druhov európskeho významu črievičník papučkový(Cypripedium calceolus), fuzáč veľký (Cerambyx cerdo) a roháč obyčajný (Lucanus cervus).*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Tomášovce (okres Rimavská Sobota)
Kategória:Sútor
Vachtové jazierko

**Vachtové jazierko** je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Národný park Muránska planina.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 0,6753 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *CHA je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany mokraďného spoločenstva s masovým výskytom chránenej a ohrozenej [[Vachta trojlistá|vachty trojlistej]] (Menyanthes trifoliata).*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Tisovec (okres Rimavská Sobota)
Kategória:Vodstvo v okrese Rimavská Sobota
Vinohrady (chránený areál)

**Vinohrady** je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Chrámec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 35,7860 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *CHA je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany teplomilných rastlinných a živočíšnych spoločenstiev vyznačujúcich sa vysokou druhovou diverzitou s hojným výskytom ohrozeného ľanu chlpatého hladkastého (Linum hirsutum ssp. glabre-scens).*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj
* 

Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Chrámec
Vodná nádrž Gemerský Jablonec

**Vodná nádrž Gemerský Jablonec** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Dubno, Gemerský Jablonec a Petrovce v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 32,0290 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany významnej trofickej, reprodukčnej a migračnej lokality vodného vtáctva.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj
* 

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Dubno (okres Rimavská Sobota)
Kategória:Gemerský Jablonec
Kategória:Petrovce (okres Rimavská Sobota)
Kategória:Vodstvo v okrese Rimavská Sobota
Hlboký jarok (prírodná rezervácia)

**Hlboký jarok** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 34,4100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *Vzácna prírodovedná lokalita s typickým fluviokrasovým reliéfom, s tiesňavovitým zahĺbením meandra Hlbokého jarku, s povrchovými a podzemnými krasovými formami v Spišsko-gemerskom krase na Muránskej planine.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Tisovec (okres Rimavská Sobota)
Zaboda

**Zaboda** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 20,72 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *PP je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany výraznej krajinnej dominanty v skupine sopečných vrchov v centrálnej časti CHKO Cerová vrchovina s geomorfologicky cennými gravitačnými formami reliéfu a výskytom ohrozených a chránených druhov rastlín a živočíchov.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj
* 

Kategória:Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Hajnáčka (okres Rimavská Sobota)
Cerinský potok

**Cerinský potok** alebo **Cerínsky potok** je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Čebovce a Kosihovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 a zaberá plochu 6,2787 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.  Na území areálu platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: *Početná populácia vstavačovitých - kruštík neskorý - ohrozené až kriticky ohrozené*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Chránené územia v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Čebovce
Kategória:Kosihovce
Kategória:Ipeľská kotlina
Cúdeninský močiar

**Cúdeninský močiar** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Ipeľské Predmostie v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2009 na rozlohe 141,6855 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: *Zachovalé biotopy európskeho významu: vysokobylinné spoločenstvá na vlhkých lúkach (6430) a nížinné a podhorské kosné lúky (6510) a druhu európskeho významu: ohniváčik veľký (Lycaena dispar).*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Ipeľské Predmostie
Kategória:Ipeľská kotlina
Dedinská hora

**Dedinská hora** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Muľa v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 11,7980 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *Uzemie preedstavuje typicku xerotermnu lokalitu lesnej a lesotepnej vegetacie duboveho veget. stupna viazanu na panonsku fytogeograficku oblast s vyskytom viac ako 6 ohrozenych taxconov vyssich rastlin a stavovcov zaradenych do "Cervenej knihy"*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Muľa
Kamenná žena

**Kamenná žena** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Príbelce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1987 na rozlohe 0,1100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *Ochrana vulkanoklastického útvaru so selekt. zvetrávaním a značným ved., výchovno-náučným a kultúrno-estetickým významom. Tvar typu "skalný hríb" je vedeckým dokladom o geologickom a geomorfologickom vývoji andezitových vulkanoklastík Krupinskej planiny.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Príbelce
Kategória:Krupinská planina
Kiarovský močiar

**Kiarovský močiar** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Kiarov, Kováčovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 a naposledy novelizované v roku 1997 na rozlohe 16,3802 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *Zabezpečenie ochrany vlhkomilných, močiarnych a vodných spoločenstiev Poiplia s výskytom viacerých zriedkavých, ohrozených a chránených druhov fauny a flóry.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Kiarov
Kategória:Kováčovce
Modrokamenská lesostep

**Modrokamenská lesostep** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Modrý Kameň v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 12,1200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *CHÚ je zriadené na ochranu prirodzených teplomilných lesostepných a lesných spoločenstiev v Krupinskej planine, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno--výchovného hľadiska.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Modrý Kameň
Kategória:Krupinská planina
Holica (chránený areál)

**Holica** je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Príbelce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 1,0000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *Na vulk. podloží, tvorenom andezitovými brekciami, sa vytvorila formácia skal. stepí s prir. výskytom jaseňa mannového (Fraxinus ornus). Okrem 2 skupín starých jedincov so zmeranými údajmi sa jaseň mannový aj zmladzuje. Vedecké a kult.-vých. ciele.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Chránené územia v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Príbelce
Bujakov vrch

**Bujakov vrch** je prírodná rezervácia v Pohronskom Inovci, ktorý je v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľká Lehota a mesta Nová Baňa v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 1,2581 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. V rezervácii platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: *Koncentrovaný výskyt [[Poniklec veľkokvetý|ponikleca veľkokvetého]]. Jedna z najsevernejších lokalít stredoslovenského regiónu.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj
*

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žarnovica
Kategória:Veľká Lehota
Kategória:Nová Baňa
Kategória:Pohronský Inovec
Ivanov salaš

**Ivanov salaš** je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Kľak v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 19,2809 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 3. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Ponitrie.

Predmetom ochrany je: *Územie je významné ako celý biotop s miznúcimi spoločenstvami lúk, pramenísk, horských a podhorských nív potokov s výskytom chránených, ohrozených a veľmi ohrozených druhov flóry a fauny.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránená krajinná oblasť Ponitrie
Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Chránené územia v okrese Žarnovica
Kategória:Kľak (okres Žarnovica)
Kategória:Vtáčnik
Kašivárová

**Kašivárová** je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Hodruša-Hámre v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1926 a naposledy novelizované v roku 1984 na rozlohe 49,80 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Štiavnické vrchy.

Predmetom ochrany sú: *Zachovalé pralesovité dubiny [[Štiavnické vrchy|Štiavnických vrchov]] na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránená krajinná oblasť Štiavnické vrchy
Kategória:Národné prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žarnovica
Kategória:Hodruša-Hámre
Kategória:Štiavnické vrchy
Ostrovica

**Ostrovica** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Kľak v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 4,44 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Ponitrie.

Predmetom ochrany sú: *Skalné andezitové útvary ako výrazné krajinské prvky dokumentujúce doznievanie sopečnej činnosti v Západných Karpatoch a následné procesy mechanického zvetrávania a odkrývania magmatických telies v pohorí [[Vtáčnik (pohorie)|Vtáčnik]], dôležité z vedecko-výskumného, náučného a kultúrneho hľadiska.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránená krajinná oblasť Ponitrie
Kategória:Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žarnovica
Kategória:Kľak (okres Žarnovica)
Kategória:Vtáčnik
Sokolec (prírodná rezervácia)

**Sokolec** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Malá Lehota a Veľké Pole v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 a naposledy novelizované v roku 1999 na rozlohe 73,22 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Ponitrie.

Predmetom ochrany je: *Územie s pestrou geologickou stavbou a so systémom viacerých tektonických porúch na severovýchodnom okraji pohoria [[Tribeč]]. Vyskytuje sa tu aj geomorfologický útvar zvaný hogback (kozí chrbát) - kolmé úklony kremencových lavicových súvrství.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránená krajinná oblasť Ponitrie
Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žarnovica
Kategória:Malá Lehota
Kategória:Veľké Pole
Kategória:Tribeč
Revištský rybník

**Revištský rybník** je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Žarnovica v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 23,6467 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: *Územie s významným hniezdnym a najmä migračným biotopom vtáctva, predovšetkým vodných a vlhkomilných druhov, tiež dnes už relatívne zriedkavej stabilnej kolónie [[Ondatra pižmová|ondatry pižmovej]] a reprodukčného biotopu obojživelníkov.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Chránené územia v okrese Žarnovica
Kategória:Žarnovica
Kategória:Rybníky na Slovensku
Kategória:Vtáčnik
Ihráčske kamenné more

**Ihráčske kamenné more** je prírodná pamiatka v Kremnických vrchoch v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Ihráč v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 2,2086 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmet ochrany: *Územie predstavujú zoskupené balvany rozličných rozmerov, ktoré sú tvorené biotiticko-amfibolickými a amfibolicko-biotitickými andezitmi, medzi ktorými rastú liesky a iné kry. Je tu možno pozorovať rozpad lávového sopúcha v Kremnických vrchoch.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Ihráč
Jastrabská skala

**Jastrabská skala** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Jastrabá a Bartošova Lehôtka v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1975 na 8,46 ha s ochranným pásmom o rozlohe 12 ha. Na chránenom území platí 5. a 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: *Dominantný vrchol v južnej časti [[Kremnické vrchy|Kremnických vrchov]] s vysokou krajinnoestetickou, vedeckou a náučnou funkciou. Vulkanický reliéf s množstvom javov dokumentujúcich sukcesiu tvorby vulkanických komplexov. Na vrchole sú významným prvkom staré zachovalé duby.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Jastrabá
Kategória:Bartošova Lehôtka
Kamenné more (Vyhne)

**Kamenné more** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Vyhne v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1923 a naposledy novelizované v roku 1983 na rozlohe 13,3 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Štiavnické vrchy.

Predmetom ochrany je: *Najväčšie kamenné more vo vulkanickej časti Karpát. Z hľadiska zoologického je významnou lokalitou chránených a zriedkavých druhov živočíchov, najmä plazov - typická je [[jašterica múrová]]. Územie s vedeckým, študijným a edukačným významom, chránené už počas I. ČSR.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránená krajinná oblasť Štiavnické vrchy
Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Vyhne
Kategória:Štiavnické vrchy
Seleštianska stráň

**Seleštianska stráň** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy v katastrálnom území obce Vrbovka,  východne od osady Selešťany v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Zaberá južné až juhozápadné svahy Mikovho vrchu.

Bola vyhlásená všeobecne záväznou vyhláškou Krajského úradu v Banskej Bystrici číslo 9/1997 z 28. februára 1997, s účinnosťou od 5. septembra 1997. V súvislosti s tým, že dňa 1. januára 2003 nadobudol účinnosť zákon č.543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny, dňa 1. februára 2003 nadobudla účinnosť vyhláška MŽP SR č.17/2003 Z.z. ktorou sa ustanovujú národné prírodné rezervácie a uverejňuje zoznam prírodných rezervácií. PR Seleštianska stráň je uvedená v prílohe č. 2 tejto vyhlášky pod číslom 287. Pôvodne platil na jej území piaty stupeň ochrany. Krajský úrad v Banskej Bystrici vydal dňa 4. marca 2003 Všeobecne záväznú vyhlášku č. 6/2003, ktorou na základe ustanovenia § 104 ods. 18 zákona s účinnosťou od 1. apríla 2003 ustanovil pre PR Seleštianska stráň štvrtý stupeň ochrany.

PR Seleštianska stráň bola vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany lokality xerotermnej vegetácie Ipeľskej kotliny s výskytom viacerých chránených a ohrozených druhov flóry a fauny. Územie sa rozprestiera v k. ú. Vrbovka, celková výmera chráneného územia je . Dôvodom územnej ochrany je ojedinelosť objektu v rámci Slovenska, kde vedľa seba sa vyskytujú jedince populácie ponikleca veľkokvetého a ponikleca lúčneho českého. V PR bola zistená aj prítomnosť viacerých významných elementov flóry Slovenska, akými sú: mechúrik stromovitý - chránený a ohrozený druh; dvojradovec neskorý - zraniteľný druh a veľmi zraniteľný druh, vzácny taxón zvončeka veľkoklasého. Z endemitov je možné spomenúť panónsky endemit sezel sivý. Rovnaký význam v ochrane územia má i faunistická zložka, v ktorej si z chránených druhov stavovcov zasluhujú pozornosť teplomilní zástupcovia hmyzu (modlivky) a plazov (jašterice).

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
* Poloha na turistickej mape

## Zdroje
*Úrad životného prostredia, Veľký Krtíš
*SAZP 

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Vrbovka
Kapitulské bralá

**Kapitulské bralá** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Lehôtka pod Brehmi v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené za chránené v roku 1993 na rozlohe 36,99 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 5. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Štiavnické vrchy.

Predmetom ochrany je: *Územie je vzácnym geologickým fenoménom, poukazujúcim na nedokonalú tekutosť ryolitových láv. Výnimočný produkt neogénneho vulkanizmu s pestrými skalnými a lesostepnými biocenózami. Útvar je výraznou krajinnou dominantou vo vstupnej doline do [[Chránená krajinná oblasť Štiavnické vrchy|CHKO Štiavnické vrchy]].*

Kapitulské bralá sú dobre prístupné cestou 2498, ktorá vedie dolinou potoka Teplá a spája Lehôtku pod Brehmi a Sklené Teplice. Po ceste z Lehôtky sú bralá na pol ceste do Teplíc na ľavej strane. Na začiatku doliny je ďalšia prírodná rezervácia Szabóova skala.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Lehôtka pod Brehmi
Kategória:Chránená krajinná oblasť Štiavnické vrchy
Kremnický Štós

**Kremnický Štós** je prírodná rezervácia v Kremnických vrchoch v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Kremnica v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1953 a naposledy novelizované v roku 1993 na rozlohe 18,77 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.

Predmet ochrany: *Územie slúžiace na štúdium štruktúr vulkanického reliéfu a rozpadu sopečných hornín. Možno tu sledovať osídľovanie sutín a skalných útvarov lišajníkmi a machmi, ako aj priebeh sukcesie. Územie je chránené na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Kremnica
Kategória:Kremnické vrchy
Deska roku

***Deska roku*** je 4. radový album skupiny Rybičky 48 vydaný v roku 2011.

## Zoznam skladieb
# "Samaritán" - 2:39
# "Holka na inzerát" - 2:48
# "Jackyll & Hyde" - 2:34
# "Křičela do světa" - 3:23
# "Princezna z baru" - 2:06
# "Takhle ne!" - 3:31
# "Největší hit" - 3:06
# "Obyčejnej den" - 2:00
# "To byl den" - 0:40
# "Rádiová" - 2:48
# "Super plán" - 3:12
# "Nebe peklo" - 3:16
# "Agáta" - 3:18
# "Rádiová (rádio edit)" - 2:16

## Skupina
* Kuba Ryba - spev, basa
* Ondra Štorek - bicie, spev
* Petr Lebeda - gitara, spev

## Referencie

Kategória:Albumy skupiny Rybičky 48
Kategória:Hudobné albumy z 2011
Jakubík

**Jakubík** je priezvisko, pozri Jakubík (priezvisko), napr.:

* Antonín Jakubík (* 1931), český politik
* Ján Jakubík (1923 – 2015), slovenský matematik
* Juraj Jakubík (* 1966), slovenský hokejista

## Pozri aj
* Jakubčík
* Jakub
Jakubčík (priezvisko)

**Jakubčík** je slovenské a české priezvisko, odvodené od mena Jakub. Na Slovensku je najčastejšie v mestách Žilina, Bratislava a Trnava. V Česku sa vyskytuje najmä na Morave, predovšetkým v mestách Hustopeče (okres Břeclav), Vyškov a Brno.

## Známi nositelia
Pozri v článku Jakubčík.

## Pozri aj
* Jakubík (priezvisko)
* Jakubček (priezvisko)
* Jakub (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:České priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Jakubčík

**Jakubčík** je priezvisko, pozri Jakubčík (priezvisko), napr.:

* Igor Jakubčík (* 1967), český politik
* Viliam Jakubčík (1928 – 1998), slovenský futbalista

## Pozri aj
* Jakubček
* Jakub
Vadim Alexandrovič Šipačov

**Vadim Alexandrovič Šipačov** (; * 12. marec 1987, Čerepovec, Rusko) je ruský profesionálny hokejista, ktorý v súčasnosti hrá za Dynamo Moskva z Kontinentalnej hokejovej ligy (KHL). Predtým hral za Severstaľ Čerepovec.

## Úspechy
***[[KHL All-Star Game]]** - 2012, 2015
***[[KHL 2014/2015|2015]], 2017** Gagarinov pohár víťaz.

## Klubové štatistiky

### Reprezentačné štatistiky


**Legenda**
***Z** - Odohraté zápasy (Zápasy)
***G** - Strelené góly (Góly)
***A** - Prihrávky na gól (Asistencie)
***B** - Kanadské body (Strelené góly sčítané s prihrávkami na gól)
***TM** - Trestné minúty


## Referencie

## Externé odkazy
* 

## Zdroj

Kategória:Ruskí hokejisti
Kategória:Olympijskí víťazi v ľadovom hokeji
Kategória:Strieborní olympijskí medailisti v ľadovom hokeji
Kategória:Ruskí olympijskí víťazi
Kategória:Ruskí strieborní olympijskí medailisti
Kategória:Hráči SKA Petrohrad
Kategória:Hráči Severstaľ Čerepovec
Kategória:Hokejisti Dinama Moskva
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2014
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2015
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2016
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2017
Kubíček

**Kubíček** môže byť:

* česká domácka podoba mena Jakub, pozri Jakub (prvé meno)
* priezvisko, pozri Kubíček (priezvisko), napr.:
** Alois Kubíček (1887 – 1970), český architekt a historik architektúry
** Emanuel Kubíček (1873 – 1933), český rímskokatolícky kňaz a cirkevný historik
** František Kubíček, viacero osôb
** Jan Kubíček (* 1980), český triatlonista a duatlonista
** Jan Alois Kubíček (1857 – 1929), český rímskokatolícky kňaz, cirkevný historik
** Jánuš Kubíček (1921 – 1993), český maliar a výtvarník
** Jiří Kubíček (* 1956), český futbalový brankár a funkcionár
** Josef Kubíček, viacero osôb
** Ladislav Kubíček (1926 – 2004), český lekár a katolícky kňaz
** Leoš Kubíček (1887 – 1974), český sochár a rezbár
** Matěj Kubíček (1826 – 1890), český rímskokatolícky kňaz a politik
** Michael Kubíček (* 1967), český hokejista
** Miroslav Kubíček (1919 – 1955), český dirigent a hudobný skladateľ
** Ruda Kubíček, (1891 – 1983), český maliar

## Pozri aj
* Balóny Kubíček – podnik v Česku
* Kubiček
* Kubitschek
* Kubík
Josef Kubíček

**Josef Kubíček** môže byť:

* český herec (1929 – 2025), pozri Josef Kubíček (herec)
* český maliar, rezbár a sochár (1890 – 1972), pozri Josef Kubíček (maliar)
* český politik (1888 – 1935), pozri Josef Kubíček (politik)

Kubíček, Josef
Kubíček (priezvisko)

**Kubíček** je české a slovenské priezvisko, odvodené od mena Jakub. Slovenský ženský variant je **Kubíčková**, zriedkavo aj **Kubíčeková**. Český ženský variant je **Kubíčková**. Na Slovensku sa najviac vyskytuje v mestách Trnava, Senica a Myjava. Veľmi časté je v Česku, najviac v mestách Praha, Šumperk, Brno a Olomouc.

## Známi nositelia
Pozri v článku Kubíček.

## Pozri aj
* Kubiček (priezvisko)
* Kubitschek (priezvisko)
* Kubiczek (priezvisko)
* Kubicek (priezvisko)
* Kubík (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:České priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Mariánsky stĺp na Župnom námestí

náhľad|Mariánsky stĺp
náhľad|nápis na stĺpe 4
**Mariánsky morový stĺp** je morový stĺp na Župnom námestí 
za v  Bratislave. Nachádza sa pred Kostolom svätého Štefana (Kapucínskym kostolom). Predzáhradka má štvorcový pôdorys so štvrťkruhovými výrezmi v rohoch. Stĺp s nápismi je štvorcový, na jeho rohoch stoja 4 postavy okrídlených anjelikov, ktorí držia elipsovité štíty s nápismi, približne v 2 metroch začína korintský stĺp s kruhovým pôdorysom, na jeho vrchole stojí žena s dieťaťom v náručí na polmesiaci, ktorý je na zemeguli ovinutej hadom, žena má nad hlavou 11 hviezd na kovovej obruči.

Podľa rímskych číslic z jedného z nápisov *aMICta soLe LVna sVb peDIbVs eIVs* bol postavený v r. 1723, desať rokov po vypuknutí moru v Bratislave. Stĺp stál pôvodne bližšie ku vchodu do Župného domu (pôvodne sídlo trinitárov, v súčasnosti sídlo Slovenského parlamentu  do vzniku Slovenskej republiky a postavení novej budoy Národnej rady vedľa Bratislavského hradu, v ktorej bola prijatá Deklarácia nezávislosti).

## Nápisy
;1. Tvárou ku vchodu do kostola z ľavej strany
* vľavo hore zle čitateľné vročenie arabskými číslami 1884, 1869 (možno roky reštaurovania)
* vpravo hore MACULA NON EST IN TE (poškvrny v tebe n*iet*)
Apoc. Cap 12 Vers 1: aMICta soLe LVna sVb peDIbVs eIVs - amicta sole et luna sub pedibus eius (*odetá slnkom, pod jej nohami mesiac*)

;2. Tvárou ku vchodu do kostola z pravej strany
Apoc. Cap 12 Vers 1 IN CAPITE EIUS CORONA STELLARUm DUODECIM (*na jej hlave veniec z dvanástich hviezd*)

;3. Chrbtom ku vchodu do kostola z pravej strany
hore vľavo na erbe: IPSA COMPRIMET CAPUT TUUM, Genes. Cap 3, 15 (*ona ti rozšliape hlavu*)
* Hore vpravo na erbe: VENI PRO TE SED ET PRO OM(nibus) (*prišiel som pre teba a pre všetkých*)
* Apoc. cap 12 Vers 1 RESPEXIT HUMILITATEM ANCILLAE SUAE (*zhliadol na poníženosť svojej služobnice*)

;4. Chrbtom ku vchodu do kostola z ľavej strany
* Luc Cap 1 Vers 48 SIGNUM MAGNUM APPARVIT IN COELO (*Veľké znamenie sa ukázalo na nebi*)
náhľad|mariánsky stĺp pred vchodom do kostola
Nápisy na odkazy z biblie nekorešpondujú s napísaným textom na stlpev 3. a 4. pohľade.

## Zdroj
*Zjv 12,1 **Žena a drak.** Potom sa na nebi ukázalo veľké znamenie: Žena odetá slnkom, pod jej nohami mesiac a na jej hlave veniec z dvanástich hviezd.
**Gen 3,15* Nepriateľstvo ustanovujem medzi tebou a ženou, medzi tvojím potomstvom a jej potomstvom, ono ti rozšliape hlavu a ty mu zraníš pätu.“
**Lk 1, 48* lebo *zhliadol na poníženosť* svojej *služobnice.* Hľa, od tejto chvíle blahoslaviť ma budú všetky pokolenia,

## Referencie

## Externé odkazy

* Obrázok

Kategória:Morové stĺpy
Kategória:Pamiatky v Bratislave
Drevné uhlie

thumb|Drevné uhlie
[thumb|[Milier na výrobu drevného uhlia]]
**Drevné uhlie** (nespisovne: *drevené uhlie*) je „jeden z produktov rozkladu dreva za vysokých teplôt bez prístupu alebo s obmedzeným prístupom vzduchu“. 

Výroba drevného uhlia má na Slovensku dlhú tradíciu. Najväčší spotrebiteľ do druhej polovice 19. storočia bolo hutníctvo. Producentami boli uhliari, ktorí ako osobitná skupina robotníkov existovali už v stredoveku. Od 19. storočia jeho výroba ustupuje.

Pôvodný spôsob výroby nazývaný aj pálenie drevného uhlia bol v jamách, neskôr v milieroch. Dnes je nahradený výrobou v kovových peciach alebo retortách.

## Referencie


## Pozri aj
* aktívne uhlie
* koks
* antracit
* uhliarstvo

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Uhlí lepší než brikety, test na idnes.cz
* Skanzen výroby dřevěného uhlí 
* V Aši obnoví tradiční pálení dřevěného uhlí v milířích (rozhlas.cz)
* Jak se ve Zvánovicích pálilo dřevěné uhlí 

Kategória:Uhlie
Kategória:Výrobky z dreva
Artemij Sergejevič Panarin

**Artemij Sergejevič Panarin** (; * 30. október 1991, Korkino, RSFSR, Sovietsky zväz) je ruský hokejový útočník, ktorý momentálne pôsobí v NHL, kde nastupuje za tím New York Rangers. Rusko reprezentoval na MS 2015 a MS 2016.

## Profesionálna kariéra
### KHL
Panarin nebol vybraný vstupnom drafte v NHL v roku 2010, a tak začal kariéru v KHL za Viťaz Čechov. Uprostred sezóny 2012/2013, keď nazbieral len 18 bodov v 40. zápasoch ho tak vymenili do SKA Petrohrad za draftový výber. Panarin zohral veľkú úlohu v roku 2014/15, keď nastrieľal 26 gólov a celkovo nazbieral 62 bodov v základnej časti, počas play-off nazbieral 20 za 20 zápasov a s SKA Petrohrad získal Gagarinov pohár. Bol menovaný do prvého All-Star tímu v sezóne 2014/15.

### NHL
24. apríla 2015 Panarin podpísal dvojročný kontrakt so Chicagom Blackhawks. Strelil svoj prvý gól hneď v prvom zápase proti New Yorku Rangers. 17. februára 2016 strelil svoj prvý hetrik a opäť to bolo proti New Yorku Rangers. Panarin v 80. zápasoch nazbieral 30 gólov a 47 asistencií. Vyhral bodovanie nováčikov. Panarin našiel s Patrickom Kaneom neuveriteľnú chémiu medzi sebou v druhej formácií, kde im dopomáhal ešte Panarinov krajan Arťom Anisimov. Kane vyhral Art Ross Trophy s veľkou pomocou Panarina. Panarin bol menovaný na finalistu pre Calder Memorial Trophy pre najlepšieho nováčika ročníka.

## Kariérne štatistiky

### Reprezentačné štatistiky


**Legenda**
***Z** - Odohraté zápasy (Zápasy)
***G** - Strelené góly (Góly)
***A** - Prihrávky na gól (Asistencie)
***B** - Kanadské body (Strelené góly sčítané s prihrávkami na gól)
***TM** - Trestné minúty


## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 
* Artemij Sergejevič Panarin na eliteprospects.com

## Zdroj

Kategória:Ruskí hokejisti
Kategória:Hráči Chicago Blackhawks
Kategória:Hráči SKA Petrohrad
Kategória:Hráči Viťaz Čechov
Kategória:Hráči Ak Bars Kazaň
Hodža (priezvisko)

**Hodža** (o význame pozri hodža) je slovenské priezvisko. Najviac sa vyskytuje v Bratislave, Hliníku nad Hronom a Handlovej. 

## Známi nositelia
Pozri v článku Hodža.

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Mičurinova ulica (zaniknutá)

**Mičurinova ulica** (predtým **Titova ulica**) bola ulica v Bratislave, mestskej časti Petržalka.

Existovala približne od roku 1950 (najprv ako *Titova*) do polovice 80. rokov 20. storočia. Križovala dnešnú Bosákovu ulicu na západnej strane a ústila na dnešnú Vavilovovu ulicu, odbočku zo zrušenej Starohájskej cesty vidno dodnes.

## Referencie

Kategória:Zaniknuté ulice v Petržalke
Filonikos z Élidy

**Filonikos** (*Filonikos*) bol olympijský víťaz v roku 76 pred Kr.

Filonikos, syn Filista z Élidy, bol na 176. olympijských hrách korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v neznámej disciplíne (pravdepodobne v niektorej jazdeckej disciplíne). 
 
Záznam o olympijskom víťazstve Filonika je uvedený (značne poškodený, neuvádza disciplínu) na kamennom podstavci objavenom severozápadne od olympijského Pelopiona. Je to jeden z nápisov (*IvO 198 až  IvO 206*, IvO = W. Dittenberger a K. Purgold, nápisy Olympia, Berlin 1896.) na spoločnom podstavci (nezachovaného sochárskeho diela) detí a  vnukov élidského chovateľa koní Filista (Strogién, Télemachos, Praxagoras, Timareta, Filistos, Theodota a Filonikos), ktorí dosiahli olympijské víťazstvá v jazdeckých disciplínach v rokoch 84 až 76 pred Kr. Južne od olympijského Filippeionu sa našiel aj značne poškodený podstavec Filonikovej nezachovanej sochy.
       
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v neznámej disciplíne
Kategória:Starovekí športovci z Élidy
Binder (priezvisko)

**Binder** je nemecké priezvisko. Na Slovensku je najčastejšie v obci Svätý Anton, v Bratislave a Tisovci. V Česku je najrozšírenejšie v mestách Znojmo, Praha a Brno.

## Známi nositelia
Pozri v článku Binder.

Kategória:Nemecké priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská v Nemecku
Kategória:Priezviská v Rakúsku
František Kubíček

**František Kubíček** môže byť:

* český politik (KSČ), pozri František Kubíček (český politik)
* slovenský politik (SDĽ), poslanec FZ, pozri František Kubíček (slovenský politik)

Kubíček, František
Jevgenij Anatolievič Dadonov

**Jevgenij Anatolievič Dadonov** (; * 12. marec 1989, Čeľabinsk, Sovietsky zväz, dnes Rusko) je ruský profesionálny hokejový hráč.V súčasnosti hrá v NHL za Vegas Golden Knights. Dadonov bol vybraný v drafte Floridou Panthers v roku 2007.

## Hráčska kariéra
Dadonov hrával za Traktor Čeľabinsk v RSL a v KHL. Bol draftovaný v roku 2007 zo 71. miesta Floridou Panthers. K tímu sa pridal v roku 2009, ale sezónu odohral v AHL za Rochester Americans.

### NHL

Prvý gól v NHL strelil 15. decembra 2010 proti Carolina Hurricanes. V januári 2011 bol Dadonov vybraný ako účastník NHL All-Star Game SupperSkills, čiže na hokejové zručnosti ako jeden z dvanástich nováčikov.

V sezóne 2011–12 bol vytrejdovaný do Caroliny Hurricans, ale sezónu dohral len na farme v Charlotte Checkers.

### Donbas
7. júla 2012, Dadonov odišiel z Caroliny a vrátil sa naspäť do KHL a to do Donbasu Doneck. V decembri 2013 podpísal trojročný kontrakt. S Donbasom vyhral Kontinentálny pohár v ľadovom hokeji 2012/2013 a bol druhý najlepší strelec turnaja. V sezóne 2013–14 
pomohol Donbasu do konferenčného semifinále.

### SKA Petrohrad
Keď Donbasu bola zastavená činnosť, kvôli občianskym nepokojom tak 11. júna 2014, podpísal viacročný kontrakt s SKA Petrohrad.

V roku 2015 dopomohol Petrohradu k zisku prvého  Gagarinovho pohára. Vytvoril rekord v počte gólov v play-off na 15. Keď kapitán mužstva Iľja Kovaľčuk bol menovaný za najužitočnejšieho hráča, tak cenu odmietol a cenu odovzdal Dadonovovi. Neskôr v rozhovore Kovaľčuk povedal, že Dadonov si to zaslúži viac. 

## Kariérne štatistiky

### Medzinárodné

## Referencie

## Externé odkazy
* 

## Zdroj

Kategória:Ruskí hokejisti
Kategória:Hráči Florida Panthers
Kategória:Hokejisti draftovaní klubom Florida Panthers
Kategória:Hráči SKA Petrohrad
Kategória:Hráči Traktor Čeľabinsk
Kategória:Hráči Donbas Doneck
Kategória:Hráči Rochester Americans
Kategória:Hráči Ottawa Senators
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2014
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2015
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2016
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2017
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2018
Kategória:Účastníci MS v hokeji 2019
Kategória:Osobnosti z Čeľabinska
Čergovská javorina

**Čergovská javorina** je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Terňa v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 10,72 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Severozápadným okrajom rezervácie prechádza zelená turistická značka vedúca zo Sabinova do sedla Čergov.

Predmetom ochrany sú: *Zachované prirodzené lesné spoločenstvá bukových javorín s typickými druhmi východokarpatskej flóry na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Národné prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Terňa
Demjatské kopce

**Demjatské kopce** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Demjata, Veľký Slivník v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 8,6817 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: *Teplomilná vegetácia vápencových brál bradlového pásma vo východnej časti [[Šarišská vrchovina|Šarišskej vrchoviny]] s výskytom viacerých zriedkavých druhov rastlín a paleontologických nálezov na vedeckovýskumné a náučné ciele.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Demjata
Kategória:Veľký Slivník
Gýmešský jarok

**Gýmešský jarok** je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Drienov v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe 20,62 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *NPR je vyhlásená na ochranu lesných spoločenstiev brezových dúbrav a oglejených bukových dúbrav v Košickej kotline na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Národné prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Drienov
Hrabkovské zlepence

**Hrabkovské zlepence** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Hrabkov v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1989 na rozlohe 0,8719 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: *V CHÚ vystupujú skalné útvary ako krajinársky pôsobivá dominanta. Odkrytý geologický profil má vysokú náučnú hodnotu pre poznanie stavby podložia Širockej brázdy.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Hrabkov
Kapušiansky hradný vrch

**Kapušiansky hradný vrch** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Kapušany a Fulianka v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 18,1 ha. Rezervácia je v V. ochrannom stupni. Ochranné pásmo s 3. stupňom ochrany je 100 metrov von od hraníc prírodnej rezervácie.

Predmetom ochrany je: *Andezitové svahy hradného vrchu sú významným botanickým náleziskom s pozoruhodnou flórou, ktorá v systéme vyvrelín Slanských vrchov je najcennejšia. Najsevernejšie vysunutý ostrov reliktnej xerotermnej vegetácie, kde mnoho druhov má severnú hranicu svojho rozšírenia.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Hradné vrchy na Slovensku
Kategória:Kapušany
Kategória:Fulianka
Kokošovská dubina

**Kokošovská dubina** je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Kokošovce v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1965 na rozlohe 20,0 ha s ochranným pásmom 23,63 ha. Na území rezervácie platí 5. a 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: *Dubové porasty svetoznámeho kokošovského duba (varieta duba zimného), zvláštneho morfologicky i anatomicky, čím javí vzťahy k slavónskemu dubu. Vedeckovýskumný lesnícky objekt, účelom ochrany je aj zber semien spomenutej variety duba.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Národné prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Kokošovce
Mirkovská kosatcová lúka

**Mirkovská kosatcová lúka** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Žehňa v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1979 na rozlohe 1,1394 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: *Zvyšky spoločenstiev zamokrených lúk západných predhorí Slanských vrchov s bohatým výskytom chránenej rastliny - kosatca sibírskeho (Iris sibirica) v sprievode ďalších charakteristických druhov rastlín na vedeckovýskumné ciele.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Žehňa
Kategória:Košická kotlina
Fintické svahy

**Fintické svahy** je chránené územie európskeho významu nachádzajúce sa severné a východné od obce Fintice s rozlohou 746,51 ha. Charakteristický je preň hornatý terén.

## Polohopis
Chránené územie sa skladá dvoch samostatných území:
* Stráž – ľavá časť,
* Kapušianský hradný vrch – pravá časť.

Rozprestiera s v katastrálnych územiach obcí: Fintice, Fulianka, Kapušany, Terňa, Tulčík, Veľký Šariš a Záhradné.

Územie v sebe zahŕňa aj národne chránené územia:
* Fintické svahy (prírodná rezervácia)
* Kapušiansky hradný vrch

## Ochranné pásmo
Mimo zahrňujúcich ochranných území *Fintické svahy* a *Kapušiansky hradný vrch* s ich vonkajšími ochrannými pásmami, platí v území II. ochranný stupeň.

## Vyhlásená ochrana

### Biotopy európskeho významu
* Ls 3.1 Teplomilné submediteránne dubové lesy (* 91H0)
* Ls 3.52 Sucho a kyslomilné dubové lesy (* 91I0)
* Ls 4 Lipovo-javorové sutinové lesy (* 9180)
* Ls 5.1 Bukové a jedľovo-bukové kvetnaté lesy (9130)
* Ls 5.2 Kyslomilné bukové lesy (9110)
* Pi 4 Pionierske spoločenstvá plytkých silikátových pôd (8230)
* Sk 2 Silikátové skalné steny a svahy so štrbinovou vegetáciou (8220)
* Tr 2 Subpanónske travinno-bylinné porasty (* 6240)

### Druhy európskeho významu

Iris aphylla ssp. hungarica 2016-05-09 0020.jpg|kosatec bezlistý uhorský (Iris aphylla subsp. hungarica)
Bombina variegata 32.jpg|kunka žltobruchá (Bombina variegata)
Leptidea morsei - Nature Conservation-001-073-g011.jpg|mlynárik východný (Leptidea morsei)
Glaucopsyche nausithous Schwaebisch Hall-Wackershofen 20080723 2.jpg|modráčik bahniskový (Maculinea nausithous)
Maculinea teleius.jpg|modráčik krvavcový (Maculinea teleius)
Vespertilion bechstein.jpg|netopier Bechsteinov/netopier veľkouchý (Myotis bechsteini)
(MHNT) Lycaena dispar - Kašėtos - Lithuania - male.jpg|ohniváčik veľký (Lycaena dispar)
Koniklec otevřený (Pulsatilla patens).JPG|poniklec otvorený (Pulsatilla patens)
Velikonocnica boc 4.jpg|poniklec veľkokvetý (Pulsatilla grandis)
Euplagia quadripunctaria Lehrensteinsfeld 20080802 3.jpg|spriadač kostihojový ( quadripunctata)


## Invázne rastliny
V r. 2015 sa na danom území vyskytovali nasledujúce invázne rastliny:

Korina 2014-06-29 Impatiens parviflora 1.jpg|Netýkavka malokvetá (*Impatiens parviflora*)
Favourite flowers of garden and greenhouse (10574897634).jpg|Zlatobyľ kanadská (*Solidago canadensis*)
American medicinal plants (Plate 50) (6025403949).jpg|Agát biely (*Robinia pseudoacacia*)
Stenactis annua Nees ab Esenb. - Flora regni Borussici vol. 11 - t. 726.png|Hviezdnik ročný (*Erigeron annuus*)


## Referencie

## Externé odkazy
* Národný zoznam území európskeho významu (strana 550 a 551)
* Fintické svahy (biomonitoring.sk)
* Fintické svahy (Zoznam osobitne chránených častí prírody SR)
* FINTICKÉ SVAHY, NATURA 2000

Kategória:Prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Fintice
Salvátorské lúky

**Salvátorské lúky** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Lipovce a Šindliar v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 2,6765 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: *Mokré lúčne slatinné rastlinné spoločenstvá s výskytom zriedkavých druhov rastlín na vedeckovýskumné a náučné ciele. Ide o jedno z dvoch nálezísk jazyčníka sibírskeho (*Lingularia sibirica*) na Slovensku okrem údolia [[Hnilec (rieka)|Hnilca]] v Slovenskom raji.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj
* 

Kategória:Prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Prešov
Kategória:Lipovce
Kategória:Šindliar