Veronika dúškolistá

::*Slovenský názov veronika dúškolistá sa niekedy (dokonca aj v knihe Slovenského botanické názvoslovie 1986) omylom zamieňa s názvom veronika dúšovkolistá, pozri [[veronika dúšovkolistá]].*

**Veronika dúškolistá** () je druh z rodu veronika z čeľade skorocelovité (*Plantaginaceae*). Je to trváca bylina . Jej prirodzený areál zahŕňa mierne oblasti Eurázie, Severnú a Južnú Ameriku, Austráliu a izolované oblasti v Afrike. 
  
## Opis
Veronika dúškolistá je trváca bylina s vystúpavými a koncom vzpriamenými stonkami, vysoká 5 až 20 (30) cm. Byľ je jednoduchá alebo občas už od bázy rozkonárená, krátko chlpatá, hore žliazkatá.

Protistojné listy sú na báze krátko stopkaté, vyššie sediace, podlhovasto elipsovité až vajcovité. Čepele sú plytko pílkovité až celistvookrajové, na vrchole tupo končisté, prevažne celkom holé.

Kvety sú štvorpočetné, koruna s priemerom 5 až 10 mm je belavá, modro žilkovaná. Stopky kvetov sú rovnako dlhé ako kalich alebo ho prevyšujú. Tyčinky sú dve a jedna čnelka, dlhá 2 až 3 mm. Kvety sú usporiadané v riedkych vrcholových strapcoch  v pazuchách listeňov, ktoré sú dlhšie ako kvetné stopky. Štyri kališné zuby sú vajcovité, na vrchole tupé, holé alebo roztrúsene žliazkaté.

Tobolky sú kratšie ako kalich, hlboko vykrojené a na obvode brvité. Čnelka zreteľne prevyšuje výkrojok na vrchole tobolky. Semená sú elipsovité a svetložlté. 

## Rozšírenie
Veronika dúškolistá je rozšírená takmer kozmopolitne. Severná hranica areálu vedie cez severnú Škandináviu, Island, Severnú Ameriku až na Aljašku a ďalej cez arktickú oblasť Sibíri a Ruska. Južná hranica prechádza cez Himaláje, Sýriu, Balkánsky polostrov, Sicíliu, pohorie Atlas v severnej Afrike a ďalej cez Andy v Južnej Amerike až po Ohňovú zem. Vyskytuje sa aj v Austrálii a južnej Afrike.

## Ekológia
Veronika dúškolistá obsadzuje vhodné stanovištia od nižného až po horský stupeň. Vyskytuje sa na živiny bohatých hlinitých alebo ílovitých pôdach, predovšetkým na lúkach, brehoch potokov a riek, okrajoch polí a svetlých lesov. Kvitne od mája do augusta a je hojná na celom území. Na Slovensku bol najvyššie zaznamenaný výskyt vo výške 1 600 m n. m., vo Vysokých Tatrách, v Mlynickej doline.

## Vnútrodruhové taxóny
Webové stránky POWO rozlišujú v rámci druhu (od roku 2022) tieto variety:
**[[Veronica serpyllifolia var. humifusa]]* – mierne oblasti Eurázie, Severná Amerika a Venezuela
**[[Veronica serpyllifolia var. repens]]* Klett & Richt. 1830 – opísaná podľa rastlín z okolia Lipska v Nemecku, podrobnosti pozri nižšie
**[[Veronica serpyllifolia var. serpyllifolia]]* – mierne oblasti Eurázie, severozápadná Afrika a Uganda

Viaceré publikácie 20. a 21. storočia, napr. Flóra Slovenska z roku 1997 a Červenka 1986, delia druh (na prvej úrovni delenia) nie na variety, ale na poddruhy, a to tieto:
*veronika dúškolistá peniažtekovitá (''Veronica serpyllifolia'' subsp. ''humifusa''/ ''Veronica serpyllifolia'' subsp. ''nummularioides'')
*veronika dúškolistá pravá (''Veronica serpyllifolia'' subsp. ''serpyllifolia''/''Veronica serpyllifolia'' subsp. ''typica'')
Niektoré texty od roku 1975 od poddruhu *V. serpyllifolia* subsp. *serpyllifolia* odčleňujú samostatný (t. j. tretí) poddruh *Veronica serpyllifolia* subsp. *trichocaulis*, ktorý sa vyskytuje len v Bulharsku.

Niektoré texty do druhu *Veronica serpyllifolia* zaraďujú ako vnútrodruhový taxón (napr. poddruh) aj to, čo iní autori klasifikujú ako druh *[[Veronica repens]]* Clarion ex DC. 1805 - podrobnosti pozri nižšie.

### Repens
V rámci rodu *Veronica* existujú tri taxóny, ktorých meno sa končí na *repens*: 

1. Jeden je ten, ktorý je uvedený vyššie ako *Veronica serpyllifolia* var. *repens* Klett & Richt. 1830. Kedysi, t. j. v 18. storočí a na začiatku 19. storočia sa volal *Veronica minima repens*, potom v texte z roku 1830 dostal meno *Veronica serpyllifolia* γ *repens* Klett & Richt. 1830, čo v modernej notácii vlastne znamená "tretia varieta v rámci druhu Veronica serpyllifolia", t. j. *Veronica serpyllifolia* var. *repens*. V uvedenom texte z roku 1830, ktorý sa zaoberá len okolím nemeckého mesta Lipsko, je táto varieta charakterizovaná ako varieta typicky sa vyskytujúca na poliach po žatve (t. j. nie napríklad v lesoch) a vyznačujúca sa tým, že rastie viac pri zemi (t. j. je výrazne poliehavá) než iné variety, a tým, že jej kvety sú súvislejšie modrasté (t. j. nemajú napr. len modré pásiky). V inom texte zo začiatku 19. storočia je tento taxón považovaný za súčasť taxónu dnes označovaného ako *Veronica serpyllifolia* subsp. [alebo var.] *serpyllifolia*, zatiaľ čo v texte z 20. storočia je považovaný za súčasť taxónu dnes označovaného ako *Veronica serpyllifolia* subsp. [alebo var.] *humifusa*. Stránky POWO tento taxón uvádzajú od roku 2022, a to v tvare *Veronica sepyllifolia* var. *repens*, pričom ako zdroj tohto taxónu výslovne uvádzajú len osobné vyjadrenie nejakého odborníka z roku 2018. V iných dnešných textoch sa tento taxón vyskytuje len ojedinele.

2. Druhý je taxón pôvodne opísaný v roku 1805 ako druh *[[Veronica repens]]* Clarion ex DC. 1805. Vyskytuje sa primárne na Korzike a v Maroku. Dnes sa obyčajne naďalej uvádza ako samostatný druh, ale niekedy sa uvádza ako súčasť druhu *Veronica serpyllifolia* (takže ľahko môže dôjsť k jeho zámene s taxónom *repens* z bodu 1), a to buď ako poddruh *Veronica serpyllifolia* subsp. *repens* alebo ako varieta *Veronica serpyllifolia* var. *repens*. 

3. Tretí, dnes už nepodstatný, taxón je druh *Veronica repens* Gilib. 1782, ktorý je synonymom druhu *Veronica officinalis* - veronika lekárska. 

## Galéria

VeronicaS2.jpg | Odkvitnutá stonka s tobolkami.
VeronicaS3.jpg | Protistojné listy.


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
dúškolistá
Kategória:Rastliny s bielymi kvetmi
Kategória:Rastliny s modrými kvetmi
Kategória:Flóra v Grónsku