Starý kráľovský palác (Praha)

right|200px|thumb|Najvýznamnejším priestorom v Starom kráľovskom paláci je Vladislavská sála
**Starý kráľovský palác** je renesančná stavba na Pražskom hrade uzatvárajúca východnú stranu jeho III. nádvoria.

## História

Pôvodne išlo o románsku stavbu kniežacieho paláca, ktorú začalo knieža Soběslav I. v rámci celkovej prestavby hradu v roku 1135. Palác ako sídlo českých kniežat a kráľov slúžil svojmu účelu až do 16. storočia; od tohto času až do reforiem Jozefa II. sústreďoval ústredné úrady českého štátu. V 18. a 19. storočí sa používal iba príležitostne ku korunovačným slávnostiam a snemom. 

Od roku 1924 v paláci prebiehal systematický výskum a po celkovej rekonštrukcii v 60-tych rokoch 20. storočia boli jeho priestory sprístupnené verejnosti.

## Prehliadka paláca

Vstup do paláca je z III. hradného nádvoria. Pred vstupom sa nachádza baroková **Orlia fontána** vytesaná v roku 1664 kamenárom Francescom de Torre. **Predsálie**, niekdajšia Malá sieň bola počas tereziánskej prestavby zbavená gotickej klenby. Časť múru tvorí pôvodné románske murivo veže soběslavského hradného opevnenia. Vľavo od tejto miestnosti sa nachádza **Zelená izba** slúžiaca ako zasadacia sieň už počas doby Karola IV. Neskoršie za panovania Ferdinanda I. plnila fukciu audienčnej siene.

Z predsália sa vstupuje do najvýznamnejšieho priestoru Kráľovského paláca, do **Vladislavskej sály**. Sála je svojimi úctyhodnými rozmermi - dĺžka 62 metrov, šírka 16 metrov, výška 13 metrov - najväčším uzatvoreným priestorom v celom Česku. Bola vystavaná za panovania kráľa Vladislava II. Jagelovského ako Veľká, Holdovacia sála architektom Benediktom Riedom z Piestingu v rokoch 1493 - 1502.

Bola to veľkolepá prestavba sály Karola IV. s arkierovou kaplnkou, ktorej zvyšky boli odkryté pri neskorších rekonštrukciách. Sála ja zaklenutá rebrovou klenbou zvedenou do pilierov hlboko uchytených v spodných podlažiach. Okná už predstavujú nový, renesančný sloh a sú pravdepodobne dielom niektorej z uhorských sklenárských hút. Nákladná prestavba paláca bola financovaná z výnosov kutnohorských strieborných baní.

V sále sa konali korunovačné hostiny, zasadania snemov (napr. tzv. Svätobartolomejský snem v roku 1547, ktorému predsedal Ferdinand I. Ten na sneme využil svoju prevahu nad českými stavmi k upevneniu osobnej a rodovej moci na úkor stavov a zemských práv), rytierske turnaje a iné významné udalosti. Za Rudolfa II. bola sála miestom konania spoločenských udalostí a usporadúvali sa tu dokonca trhy luxusného tovaru a umeleckých predmetov.

Klenba sály dostala slávnostnú výmaľbu pri príležitosti korunovácií Karola VI. v roku 1723 a Leopolda I. v roku 1791.

Od roku 1918 sa tu konali voľby československého prezidenta. Po oslobodení v roku 1945 bola sála svedkom mnohých rozhodujúcich aktov československých i českých dejín (prijatie Ústavy 9. mája 1948, voľba prvého robotníckeho prezidenta Klementa Gottwalda, prijatie Ústavy v roku 1960 a iné). Okrem toho je Vladislavská sála dejiskom významných výstav a kultúrnych udalostí.

Vpravo s Vladislavskou sálou susedia priestory **Ľudovítovho krídla** vybudovaného v rokoch 1502 - 1509 Benediktom Riedom v ranorenesančnom slohu, pôvodne ako obytné; po požiari v roku 1541 tu boli umiestnené úrady.

Ďalším susediacim priestorom Vladislavskej sály sú miestnosti **Českej kancelárie**, kde úradoval český kancelár s miestokancelárom, vrcholné správne orgány Českej koruny. Prvá miestnosť s pôvodným rebrovaním bola kanceláriou nižších úradníkov, druhá slúžila kancelárovi a rade miestodržiteľov. Východným oknom boli 23. mája 1618 vyhodení predstavitelia tzv. katolíckej španielskej strany Jaroslav Bořita z Martniníc a Vilém Svatava z Chlumu spolu so sekretárom. Táto udalosť viedla k vypuknutiu stavovského povstania a tridsaťročnej vojne.

Pôvodným točitým schodiskom sa vystupuje do miestnosti **Ríšskej dvornej rady**, ktorá tu zasadala v dobe cisára Rudolfa II. Miestnosť sa zapísala do českých dejín i tým, že tu bol vynesený rozsudok komisie proti 27 českým pánom a mešťanom, ktorí boli 21. júna 1621 popravení na Staromestskom námestí. 

**Tereziánske krídlo** postavené ako spojovací trakt medzi Ľudovítovým krídlom a Ústavom šľachtičien slúžilo ako úradovne i na obytné účely. V súčasnosti sa tu usporadúvajú výstavy výtvarného umenia.

Východný trakt Starého kráľovského paláca zaberá **kaplnka Všetkých svätých**. Bola postavená Petrom Parlerom v sedemdesiatych rokoch 14. storočia. Stavebníkom bol pražský arcibiskup Jan Očko z Vlašimi. Kaplnka bola sídlom samostatnej duchovnej inštitúcie, Kapituly Všetkých svätých, ktorá bola zriadená Karolom IV. v roku 1338. Jej kanonikmi mohli byť iba univerzitní majstri. Kaplnka bola v roku 1541 spustošená požiarom a až v rokoch 1579 - 1580 zásluhou Alžbety, dcéry Maximiliána II. bola obnovená. Kaplnka je bohato zariadená mobiliárom a maľbami; hlavný oltár je neskorobarokový s oltárnym obrazom Všetkých svätých od V. V. Reinera. V severnej časti sa nachádza barokový oltár s ostatkami sv. Prokopa, ktoré tu boli prenesené zo Sázavského kláštora v roku 1588. Nástenný cyklus z roku 1669 s výjavmi zo života tohto svätca sa nachádza v chóre (autor Kristián Dittman).

left|thumb|230px|Pohľad do Snemovne**Snemovňa** tvorila súčasť paláca Karola IV. Bola prestavaná súčasne s Vladislavskou sálou Benediktom Riedom okolo roku 1500. Pri požiari v roku 1541 bola veľmi poškodená - ostali iba ohorelé steny, pretože klenba sa zrútila. Po provizóriu v podobe dreveného stropu bola opäť zaklenutá v rokoch 1559 - 1563 Bonifácom Wohlmutom. Snemovňa slúžila od svojho založenia vrcholnému orgánu stredovekého súdnictva - Zemskému súdu, v ktorého činnosti bolo i vedenie tzv. Zemských dosiek, inštitúcie, ktorá bola českým špecifikom. Snemovňa slúžila i stavovským holdom a snemovným jednaniam. Nábytok z 19. storočia svojim usporiadaním pripomína zasadania, ktoré tu prebiehali. Na tróne sedel kráľ, po jeho pravici arcibiskup, za nimi boli rozmiestnené lavice prelátov, najvyšších zemských úradníkov a lavice pre panský a rytiersky stav. Pod oknom sa nachádza pavlač pre predstaviteľov kráľovských miest, ktorých zástupcovia pri jednaniach stáli. Na stenách Snemovne visia potréty členov rodu Habsburgovcov. Dnes Snemovňa slúži pri voľbe prezidenta k podpisu prezidentského sľubu a k slávnostným parlamentným zasadnutiam.

Z Vladislavskej sály sa po schodisku vystupuje do miestností **Nových zemských dosiek**. V prístavku miestnosti, postavenom v roku 1737 K. I. Dientzennhoferom, bol v rokoch 1838 - 1884 uložený **Korunný archív**, tzv. svätováclavský, zbierka najdôležitejších listín a kráľovských privilégií, pôvodne umiestnený na hrade Karlštejn. Prechodne tu boli uschovávané i české korunovačné klenoty v čase adaptácie Korunnej komory v svätovítskej katedrále v rokoch 1867 - 1868.

Zaujímavým priestorom sú **Jazdecké schody**. Meno dostali podľa toho, že tade prechádzali na koňoch rytieri na turnaje do Vladislavskej sály.

V podzemí Kráľovského paláca sa nachádzajú zvyšky opevnenia z konca 9. storočia, z doby vzniku slovanského hradiska.

## Ďalšie priestory

* **Gotický palác** - podľa tradície pochádza z doby Přemysla Otakara II.
* **Karolova sieň** - v 16. - 18. storočí slúžila k zasadaniam tzv. apelačného súdu, ktorý tu o.&nbsp;i. súdil i známeho vodcu chodských sedliakov Jána Sladkého zv. Kozina.
* **Stará registratúra** - boli tu uchovávané účtovné záznamy Českej komory
* **Depozitár zemských dosiek**
* **Väzenská cela Jána Nepomuckého** s freskami zo života tohto svätca
* **Stĺpová sieň Václava IV.**
* **Sieň Starých zemských dosiek**

## Iné projekty

## Zdroje

* Zd. Buříval, *Staletá Praha*, Sborník Pražského střediska státní památkové péče a ochrany přírody, Orbis, Praha, 1965
* J. Burian, J. Svoboda, *Pražský hrad*, Olympia, Praha, 1976

Starý kráľovský palác
Kategória:Románske stavby v Česku