open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Elmer Blaha

**John Elmer Blaha** (* 26. august 1942 San Antonio, Texas, USA) je bývalý americký astronaut.

Z NASA a z armády odišiel v septembri 1997 ako jeden z najskúsenejších astronautov. 26. októbra 2001 navštívil Česko na pozvanie náčelníka generálneho štábu Armády Českej republiky Jiřího Šedivého spolu s iným astronautom hlásiacim sa k českým a slovenským predkom – Eugenom Cernanom.

## Lety do vesmíru
* let STS-29 raketoplánu Discovery (13. marec 1989 – 18. marec 1989)
* let STS-33 raketoplánu Discovery (22. november 1989 – 27. november 1989)
* let STS-43 raketoplánu Atlantis (2. august 1991 – 11. august 1991)
* let STS-58 raketoplánu Columbia (18. október 1993 – 1. november 1993) 
* Na svoju poslednú vesmírnu misiu odštartoval 16. septembra 1996 ako člen posádky letu STS-79 raketoplánu Atlantis, ktorý ho dopravil na palubu ruskej orbitálnej stanice Mir. Tam strávil nasledujúce 4 mesiace vo funkcii 2. palubného inžiniera, po uplynutí ktorých sa 22. januára 1997 letom STS-81 na palube raketoplánu Atlantis vrátil na Zem.

## Externé odkazy
* Space 
* kosmo.cz

Kategória:Kozmonauti USA
Kategória:Rádioamatéri
Kategória:Absolventi Purdue University
Kategória:Držitelia Radu Priateľstva
Kategória:Osobnosti zo San Antonia (Texas)
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2003

**Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2003** sa konali v Helsinkách, Turku a Tampere vo Fínsku v dňoch 26. apríla - 11. mája 2003. Majstrom sveta sa stala Kanada, Slovensko získalo bronzové medaily, keď v zápase o tretie miesto zdolalo tím Česka 4:2.

## Štadióny

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A

#### Skupina B

#### Skupina C

#### Skupina D

### Osemfinále
#### Skupina A

#### Skupina B

### O udržanie

### Play-off
#### Pavúk

#### Štvrťfinále

#### Semifinále

#### O 3. miesto

#### Finále

## Konečné poradie

## Zostava Slovenska
### Brankári
Rastislav Staňa,    Ján Lašák  ,   Pavol Rybár

### Obrancovia
Richard Lintner, Róbert Švehla, Radoslav Suchý, Martin Štrbák, Dušan Milo, Ľubomír Višňovský, Ladislav Čierny, Ivan Majeský,((Zdeno Chára))

### Útočníci
Miroslav Šatan, Peter Bondra, Žigmund Pálffy, Richard Zedník, Pavol Demitra, Jozef Stümpel, Vladimír Országh, Miroslav Hlinka, Ladislav Nagy, Richard Kapuš, Zdeno Cíger, Peter Sejna, Ľubomír Vaic, Branko Radivojevič

### Tréneri
František Hossa, Ján Šterbák (asistent), Vladimír Šťastný 

Kategória:Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji
Kategória:Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2003
Kategória:Ľadový hokej v 2003
Kategória:Ľadový hokej vo Fínsku
Kategória:2003 vo Fínsku
Kategória:Športové podujatia v Helsinkách
Kategória:Športové podujatia v Turku
Kategória:Športové podujatia v Tampere
Veža

**Veža** môže byť:
* 1. druh stavby, pozri veža (stavba)
* 2. konštrukcia, predmet podobný 1., najmä:
**hi-fi veža
**skokanská veža
**hovorovo: stĺpec nakopených predmetov
**v informatike: vonkajšie vyhotovenie systémovej jednotky počítača, pri ktorom sa systémová jednotka stavia na výšku, pozri pod počítačová skriňa
**v geológii: vysoko vytŕčajúci osamelý kus skaly
**v technike: vertikálna časť vežového otočného žeriava
**vo vojenstve:
*** delová veža
*** veža (obliehací stroj)
**v šachu: druh figúrky, pozri veža (šach)
* priezvisko
** Mladen Veža, chorvátsky maliar
* vrch vo Vihorlatských vrchoch (), pozri Veža (vrch vo Vihorlatských vrchoch)
Lockout v NHL

**Lockout v NHL** je prerušenie hokejovej súťaže. K prvému, ale krátkemu iba desaťdňovému, prišlo pred play-off v roku 1992. Sezóna 1994/1995 sa začala s oneskorením a ročník 2004/2005 sa pre rokovania o kolektívnej zmluve nehral vôbec.

## Lockout v sezóne 2004/05

Lockout NHL v sezóne 2004/05 bol historicky prvou a dosiaľ jedinou celosezónnou výlukou niektorej z hlavných severoamerických športových súťaží. Začal sa 16. septembra 2004 a trval 10 mesiacov a šesť dní. Sezóna bola zrušená (tzv. lockout) kvôli nedohode medzi NHL a organizáciou zastupujúcou profesionálnych hráčov NHLPA (National Hockey League Players Association) o kolektívnej zmluve. Počas lockoutu hral veľký počet hráčov NHL (388), vrátane slovenských, v európskych hokejových súťažiach. Do Ruska zamierilo 78 hráčov, vo Švédsku ich pôsobilo 78 a v Česku 51. V tejto sezóne sa výrazne zvýšila aj kvalita slovenskej extraligy, kde si zahrali mená ako Pavol Demitra, Marián Hossa, Marián Gáborík (všetci Dukla Trenčín), Miroslav Šatan, Ľubomír Višňovský (obaja Slovan Bratislava), Michal Handzuš, Richard Zedník, Vladimír Országh (všetci HKm Zvolen) či Ladislav Nagy a Martin Štrbák (HC Košice). Nová kolektívna dohoda bola podpísaná až 22. júla 2005, čo umožnilo riadny štart sezóny 2005/06.

## Lockout v sezóne 2012/2013

V poradí 95. sezóna najprestížnejšej hokejovej ligy (NHL) na svete sa nezačne v pôvodne plánovanom termíne 11. októbra. V zámorskej NHL prišlo k tretiemu lockoutu v priebehu osemnástich rokov, keďže dohoda medzi hráčmi (NHLPA) a ligou (NHL) skončila svoju platnosť, a v sobotu o polnoci vypršal termín na uzavretie novej kolektívnej zmluvy. Lockout sa začal 16. septembra 2012 a trval 112 dní.  Počas lockoutu hralo 218 hráčov z NHL v Európe. Do KHL zamierilo 45 hráčov, medzi nimi i slovenskí reprezentanti Zdeno Chára (Lev Praha), Ľubomír Višňovský a Andrej Sekera (Slovan Bratislava). V slovenskej extralige si zahral Tomáš Tatar (Piešťany), Tomáš Kopecký (Trenčín), Michal Handzuš, Clayton Stoner, Tanner Glass a Dana Tyrell (všetci Banská Bystrica). V Česku pôsobilo 31 hráčov, vrátane slovenského obrancu Milana Jurčinu (Chomutov). Nová kolektívna zmluva bola podpísana  6. januára  2013 a bude platiť desať rokov. Platový strop v sezóne 2013/14 bude 64,3 milióna amerických dolárov.

## Referencie

Kategória:National Hockey League
Kategória:Štrajky
Grófka Marica

**Grófka Marica** (nem. Gräfin Maritza) je opereta, ktorú skomponoval Emmerich Kálmán. Premiéra sa konala 28. februára 1924 v Theater an der Wien vo Viedni. Libreto v nemeckom jazyku napísali Julius Brammer a Alfred Grünwald. Aj keď ho viackrát prepisovali, Kálmán s ním nebol ani na premiére vo Viedni úplne spokojný a preto pred premiérou v Budapešti libreto nielen preložil, ale aj poopravil Zsolt Harsányi. Opereta mala obrovský úspech, valčíkový a čárdášový rytmus bol silnou stránkou skladateľa.

## Hlavné postavy

## Obsah

### I. dejstvo
Rodina grófa Tasila skrachuje a preto si inkognito nájde miesto správcu v kaštieli bohatej grófky Marice. Zo zarobených peňazí chce našetriť na veno svojej sestre Líze. Marica aby odohnala nápadníkov prahnúcich po majetku, dá do novín inzerát, že sa zasnúbi s istým županom Kolomanom, ktorého meno si vymyslela. Zhodou okolností župan Koloman existuje a keď si s prekvapením prečíta inzerát o svojich zásnubách, tak sa vyberie za Maricou.

### II. dejstvo
Tasilo je zaľúbený do Marice a veľmi trpí kvôli jej nápadníkom a svojmu postaveniu. Rozhodne sa teda odísť a napíše o tom svojmu priateľovi. Nedokončený list sa dostane do rúk Marice ktorej Tasilo tiež nie je ľahostajný. List zle pochopí a aj Tasila začne podozrievať z honby za majetkom. Takisto začne žiarliť na Lízu, nevediac že je jeho sestra. Preto Tasila poníži pred spoločnosťou.

### III. dejstvo
O Tasilových problémoch sa dozvie jeho bohatá teta, ktorú Tasilo z hrdosti nechcel požiadať o pomoc. A odkúpi všetky dlhy Tasilovej rodiny. Po príchode odhalí lásku Tasila a Marice, a pomôže, aby sa veci vysvetlili a dali do poriadku. Tasilo sa zmieri s Maricou a Líza odchádza so županom Kolomanom.

## Árie a melódie
* Hraj Cigán
* Joj, Cigán - Pieseň Tasila
* Nás čaká Varaždín

## Externé odkazy
* www.stateopera.sk - o Operete Grófka Marica 

Kategória:Operety
Veža (stavba)

náhľad|CN Tower v Toronte, najvyššia veža na svete a člen World Federation of Great Towers

**Veža** je hranolovitý alebo valcovitý stavebný objekt, ktorého výška značne (relatívne) prevyšuje jeho pôdorysné rozmery. Veža je často súčasťou inej budovy (napríklad kostolná veža) a často sa zužuje smerom k vrcholu.

Niekedy, najmä v oblasti telekomunikácií, sa definícia veže obmedzuje navyše tak, že nejde o stožiar, čo je vežovitá konštrukcia, ktorá je ukotvená lanami a podobne, teda sa nenesie sama. Existujú ale aj kombinácie stožiara a veže, tzv. hybridné veže. 

## Dejiny
Najstaršia známa je babylonská veža (asi 600 pred Kr.), ktorá mala tvar kocky so stranou 90 m. Ďalšie významné veže sú:
* veža dómu v Ulme (14. stor., 161 m)
* Eiffelova veža (1889, 300 m)
* Ostankinská veža (539 m)
* CN Tower v Toronte (553 m)
* Šikmá veža v Pise (55,863 m)

Veže sa pôvodne stavali na ochranné a pozorovacie ciele alebo na vysielanie a prijímanie zvukových či svetelných signálov (zvonica, minaret, maják). Dominujúci charakter veže viedol k výstavbe veží z panoramatických dôvodov, a to najprv v indickej a čínskej starovekej architektúre. Kresťanské zvonice (kompanily) sa pôvodne stavali ako samostatné objekty a až neskôr sa stali súvislou časťou kostola.

## Druhy
Významné druhy veží sú:
* zvonica, kostolná veža, minaret
* maják
* strážna veža
* hradná veža, zámocká veža v hradoch a zámkoch 
* vyhliadková veža (rozhľadňa) v turizme
* televízna veža, rozhlasová veža, retranslačná veža, telekomunikačná veža, vysielacia veža v telekomunikáciách
* silážna veža, senná veža v poľnohospodárske
* vodárenská veža (vežový vodojem) vo vodnom hospodárstve – výtlačnom vodovode
* letisková riadiaca veža (kontrolná veža) na letiskách
* chladiaca veža v továrňach, najmä elektrárňach
* rozhodcovská veža pri lyžiarskych mostíkoch
* vrtná veža pri ťažbe

## Pozri aj
* World Federation of Great Towers
## Iné projekty


Kategória:Opevnenie
Athlon

thumb|Athlon Classic 550 MHz, box
thumb|Athlon pre Slot A, neboxovaný

**Athlon** je mikroprocesor architektúry x86 od firmy AMD, uvedený na trh v roku 1999. Je to prvý mikroprocesor pre osobné počítače, ktorý dosiahol pracovnú frekvenciu 1 GHz a dlho sa držal vo vedení v oblasti výkonu, keď svojím výpočtovým výkonom výrazne predstihol konkurenčný procesor Intel Pentium III.

## Iné projekty
 

Kategória:Mikroprocesory
Kategória:AMD
Duron

right|thumb|AMD Duron Spitfire 600 MHz

**Duron** je mikroprocesor, ktorý bol uvedený na trh krátko po mikroprocesore Athlon ako konkurenčný mikroprocesor mikroprocesora Intel Celeron. Na rozdiel od mikroprocesora Athlon disponoval redukovanou kapacitou pamäte cache, ktorej veľkosť bola 64 kB, no pamäť cache bola taktovaná na rovnakej frekvencii ako jadro procesora, čím Duron dosahoval veľmi dobré výsledky vo výkone a svojim výkonom výrazne prekonával konkurenčný Intel Celeron.

Prvý mikroprocesor AMD Duron prišiel na trh 19.júna 2000. Jadro malo kódové označenie Spitfire a jeho takty dosahovali od 600 MHz do 950 MHz. Vyrábaný bol 180 nm technológiou. Po ňom nasledovali jadro Morgan, ktorého najväčším zlepšením bola plná podpora SSE inštrukcií od spoločnosti Intel a vyššie taktovacie frekvencie od 900 MHz do 1300 MHz. Posledné jadro z rodiny Duron malo kódové označenie Applebred, vyrábané bolo 130 nm technológiou a najvyššie taktované modely dosahovali frekvenciu 1800 MHz. Mikroprocesor s týmto jadrom bol zaujímavý nielen svojím pomerom cena/výkon, ale prvé kusy tiež tým, že technickí nadšenci dokázali po vykonaní úprav odomknúť u mnohých kusov plnú 256 kb L2 cache pamäť, čím sa výrazne zvýšil jeho výkon. Dôvodom bol fakt, že jadro Applebread bolo vlastne jadro "Thoroughbred B" s vypnutou časťou L2 cache pamäte. AMD veľmi rýchlo po tomto objave zakročilo a zmenilo logiku nastavovania cache pamäte aby sa nedala odomknúť.

V roku 2004 sa AMD rozhodlo ukončiť sériu mikroprocesorov s označením Duron. Nahradili ich procesory menom Sempron, ktoré mierili rovnako ako Durony do low-end segmentu najlacnejších procesorov.

Kategória:Mikroprocesory
Kategória:AMD
Postoj (film)

***Postoj*** (angl. *Attitude*) je slovenský film. 

Tragický príbeh z prostredia archeologických vykopávok, ktorý skúma morálne aspekty vzťahov súčasných ľudí.

* Architekt: Ján Svoboda
* Návrhy kostýmov: Karolína Šimáková
* Strih: Roman Varga
* Vedúci výroby: Ján Tomáškovič
* Exteriéry: Bernolákovo, Pohranice, Žirany, Dunajská Lužná, Bratislava
* Premiéra: marec 1989

Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1988
Pacho, hybský zbojník

***Pacho, hybský zbojník*** () je slovenský komediálny film režiséra Martina Ťapáka z roku 1975. 

* Architekt: Anton Krajčovič
* Návrhy kostýmov: Milan Čorba
* Strih: Maximilián Remeň
* Vedúci výroby: Ján Tomáškovič
* Exteriéry: Rajecká Lesná, Súľov, Červený Kameň, Bielovodská dolina, Manínska úžina, Lakšárska Nová Ves, Bratislava - okolie
* Premiéra: 2. júl 1976

## Obsadenie
* Jozef Króner ako zbojník Pacho Matrtaj
* Karol Čálik ako zbojník Jano
* Dušan Blaškovič ako Ondro
* Peter Debnár ako Peter
* Július Vašek ako zbojník Mišo
* Marián Labuda ako gróf Erdődy
* Ida Rapaičová ako grófka Erdődyová
* Slávka Budínová ako Mária Terézia

## Externé odkazy
* 
* 

## Iné projekty

Kategória:Filmy režírované Martinom Ťapákom
Kategória:Česko-slovenské filmové komédie
Kategória:Slovenské filmové komédie
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1975
Kategória:Hybe
Kategória:Slovenské filmy
Pentium

right|thumb|Intel Pentium

**Pentium** je mikroprocesor od spoločnosti Intel, ktorý bol uvedený na trh v roku 1993. Je to superskalárny procesor, t. j. za jeden hodinový cyklus dokáže vykonať viac operácií, čím sa výrazne zvýšil výkon mikroprocesora. Dosiahli to využitím dvoch pipeline, ktoré spracovávajú inštrukcie reťazovo a jednotlivé operácie dekódovania sa vykonávajú paralelne. Obsahoval tiež veľmi výkonnú jednotku FPU. Vo svojej dobe to bol revolučný mikroprocesor, ktorého klony začali vyrábať aj konkurenčné spoločnosti, ako AMD alebo Cyrix.

Procesory Pentium boli taktované na frekvenciách od 60 do 200 MHz, potom ich vystriedali procesory Pentium Pro a Pentium MMX.

Kategória:Mikroprocesory
Kategória:Intel
Prví ľudia na Mesiaci

***Prví ľudia na Mesiaci*** (v origináli: *The First Men in the Moon*) je vedecko-fantastický román od anglického autora H. G. Wellsa z roku 1901. Román rozpráva o príbehu cesty na Mesiac dvoma hlavnými protagonistami: chudobný obchodník pán Bedford a vynikajúci, ale výstredný vedec Dr. Cavor. Pri príchode, Bedford a Cavor nachádzajú Mesiac osídlený mimozemskou civilizáciou, nazývanou "Seleniti". Román môže byť tiež chápaný ako kritika prevažujúcich politických názorov v tom čase, obzvlášť imperializmu. Téma zrážky medzi civilizáciami pripomína Wellsove predchádzajúce a slávnejšie práce ako *Vojna svetov*. Ako v knihe *Vojna svetov* je náznak, že prezentovaná neľudská civilizácia môže zobrazovať vestu ľudskej spoločnosti a mohla by ju v ďalekej budúcnosti rozvinúť; tak ako zobrazovaná spoločnosť Selenitov môže byť považovaná za utópiu alebo antiutópiu, závisiac na tom, ktorý z ich aspektov je zdôraznený. Brian Stableford namieta a tvrdí že je to prvá marťanská antiutópia.

Kniha *Prví ľudia na Mesiaci* mohla byť inšpiráciou pre vedecko-fantastický nemý film *[[Cesta na Mesiac (film z roku 1902)|Cesta na Mesiac]]* (Georges Méliès, 1902). 

## Dej

Cavor je autorom vynálezu - kovu pohlcujúceho gravitáciu, ktorý nazýva cavorit. Pomocou tohto vynálezu si Cavor postaví malú kozmickú loď a spolu s výpravcom podnikne výpravu na Mesiac. Zisťuje, že Mesiac je v podzemí obývaný podivnými hmyzovými obyvateľmi (nazývanými Seleniti). Ich spoločnosť je usporiadaním podobná mravenisku skríženému s industriálnou spoločnosťou. Hrdinovia románu sú zajatí, ale výpravcovi sa podarí uniknúť späť na Zem. O zostatku Cavorovho príbehu sa tak dozvedá iba zo správ, ktoré Cavor vysiela na Zem.

Cavor sa stretne s vládcom Selenitov a neúmyselne mu vykreslí ľudí ako dravú rasu užívajúcu si vojen. Seleniti preto kontakt so Zemou prerušia, práve vtedy, keď sa Cavor rozhodne odvysielať návod na výrobu cavoritu.

## Referencie


## Pozri aj
* H. G. Wells
* Utópia/Antiutópia

## Zdroj

Kategória:Sfilmované romány
Kategória:Knihy z 1901
Kategória:Science fiction romány
Kategória:Britské romány
Kategória:Romány o Slnečnej sústave
Vladimir Viktorovič Aksionov

**Vladimir Viktorovič Aksionov** (; * 1. február 1935, Giblicy† 9. apríl 2024, Moskva) bol sovietsky kozmonaut. V aktívnej službe pôsobil od 3. marca 1973 a do 17. októbra 1988. Roku 1976 sa zúčastnil na lete kozmickej lode Sojuz 22 a roku 1980 bol členom prvej posádky zdokonalenej kozmickej lode Sojuz T-2. Bol ženatý a mal dve deti. Je nositeľom vyznamenania Hrdina Sovietskeho zväzu.

## Životopis
Narodil sa v obci Giblicy v Riazanskej oblasti. Otec zahynul počas druhej svetovej vojny, matka mu zomrela, keď mal 14 rokov a tak vyrastal u starých rodičov. Obaja boli miestni učitelia. Vzdelanie získal najprv na priemyselnej škole v Mirišči pri Moskve, kam nastúpil rovno do druhého ročníka. Roku 1953 prešiel z podnetu Komsomolu na pilotnú prípravku a 1955 na Čugujevské letecké učilište. V roku 1957 začal pracovať v konštrukčnej kancelárii akademika Koroľova a miesto lietania sa stal starším inžinierom konštruktérom na kozmodróme. Neskôr bol presunutý do výskumného leteckého laboratória a odtiaľ sa prihlásil do oddielu pripravujúcich sa kozmonautov.. V roku 1973 začal v stredisku svoj výcvik. V aktívnej službe pôsobil od 3. marca 1973 do 17. októbra 1988.

## Lety do vesmíru
V roku 1976 sa ako palubný inžinier zúčastnil týždenného letu kozmickej lode Sojuz 22 pod velením Valerija Bykovského so štartom z kozmodrómu Bajkonur. Zaoberali sa hlavne fotografovaním novým typom fotoaparatúry z NDR. Pristáli na území ZSSR.

V roku 1980 bol Aksionov členom prvej posádky zdokonalenej kozmickej lode Sojuz T-2. Jej veliteľom bol Jurij Malyšev. Štartovali z Bajkonuru. Spoločne sa pripojili k orbitálnej stanici Saľut 6, po troch dňoch sa odpojili a pristáli asi 200 km juhovýchodne od Džezkazganu na území Kazachstanu. Let trval 95 hodín..

* letový inžinier na lodi Sojuz 22, 15. september 1976 – 23. september 1976, posádka: Bykovskij, Aksionov
* letový inžinier na lodi Sojuz T-2, 5. jún 1980 – 6. jún 1980, posádka Malyšev, Aksionov

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Sovietski kozmonauti
Kategória:Sovietski letci
Kategória:Hrdinovia Sovietskeho zväzu
Kategória:Nositelia Radu Lenina
Pentium Pro

right|thumb|Intel Pentium Pro
**Pentium Pro** je mikroprocesor šiestej generáce x86 architektúry vyrábaný firmou Intel založený na architektúre CISC, nástupca mikroprocesora Intel Pentium. Predstavený bol 1. novembra 1995. Pôvodne mal úplne nahradiť jestvujúci procesor Pentium, ale neskôr bol jeho cieľový segment zúžený na serverové a iné high-end použitie. Pentium Pro mohol byť osadený aj do dvoj a štvor procesorových systémov. Zasadzoval sa do veľkých obdĺžnikových pätíc Socket 8. Pentium Pro bol plne optimalizovaný pre 32-bitové aplikácie, v nich bol o 25-35% rýchlejší ako Pentium na rovnakej frekvencii. V 16-bitových aplikáciách bol rýchlejší priemerne o 20%. Procesory Pentium Pro boli taktované na frekvenciách od 150 do 200 MHz.

Kategória:Mikroprocesory
Kategória:Intel
Pentium II

**Pentium II** je mikroprocesor firmy Intel založený na architektúre CISC x86, nástupca mikroprocesora Intel Pentium MMX. Predstavený bol 7. mája 1997. Je založený na modifikovanej verzii jadra P6, ktoré bolo použité v procesoroch Pentium Pro, ale s vylepšeným výkonom v 16-bitových aplikáciách a s prídavkom v podobe MMX SIMD inštrukcií, ktoré boli predstavené už skôr v Pentiu MMX.
Pôvodné Pentium II - *Klamath* bežalo na 233, 266 a 300 MHz so 66 MHz zbernicou, bolo vyrobené pomocou 0.35 µm výrobného procesu a produkovalo (na svoju dobu) obrovské množstvo tepla. Neskoršie verzie sa vyrábali až do frekvencie 450 MHz a pracovali na zberniciach 66 až 100 MHz. Výroba bola ukončená začiatkom roku 1999.

Kategória:Mikroprocesory
Kategória:Intel
Pentium MMX

thumb|Pentium MMX

**Pentium MMX** je mikroprocesor založený na architektúre CISC, nástupca mikroprocesoru Intel Pentium. Zaviedol novú sadu inštrukcií s názvom MMX, ktorá bola určená na zvýšenie výkonu v multimediálnych aplikáciách.

Štandardne pracuje s frekvenciami 166, 200 a 233 MHz.

## Iné projekty

Kategória:Mikroprocesory
Kategória:Intel
Pentium III

right|thumb|Pentium III na základnej doske

**Pentium III** je mikroprocesor založený na architektúre P6, predstavený firmou Intel 26. februára 1999, nástupca mikroprocesora Intel Pentium II. Pôvodné verzie boli veľmi podobné Pentiu II, najväčšou zmenou bolo pridanie SSE inštrukcií a zavedenie kontroverzných sériových čísel, ktoré boli zabudované do procesora počas výrobného procesu. Rovnako ako pri Pentiu II existovala aj low-endová verzia Celeron a high-endová verzia Xeon, určená predovšetkým pre servery. Pentium III bolo nakoniec nahradené Pentiom 4. Vylepšený design Pentia III obsahujú aj procesory Pentium M.

Kategória:Mikroprocesory
Kategória:Intel
Pentium 4

right|thumb|Pentium 4 (Northwood)

## Charakteristika

**Pentium 4** je mikroprocesor siedmej generácie, predstavený firmou Intel v novembri 2000, nástupca mikroprocesora Intel Pentium III. Je to jeho prvý kompletný redesign CPU (nazvaný NetBurst) od doby procesoru Pentium Pro uvoľneného v roku 1995. Oproti Pentiu II, Pentiu III a Celeronom je jeho architektúra len málo podobná designu Pentia Pro/P6. Mikroarchitektúra NetBurst obsahuje veľmi hlbokú inštrukčnú pipeline, aby bola schopná dosiahnuť veľmi vysoké frekvencie. Predstavila aj novú inštrukčnú sadu SSE2. Neskoršie modely Pentia 4 obsahovali ďalšie vylepšenia, ako napríklad Hyper Threading - vlastnosť, ktorá umožňovala procesoru tváriť sa ako dva logické procesory.

## Verzie
Pôvodné Pentium 4 (kódové označenie Willamette) bežalo na 1,4 a 1,5 GHz na platforme Socket 423 a neskôr na frekvenciách od 1,5GHz do 2GHz na Socket 478. Zbernica front-side bus bežala na frekvencii 100 MHz, vďaka technológii *Quadruple data rate* však efektívne dosahovala rýchlosť 400 MHz. Vznikla aj low-endová verzia Celeron (nazývaná aj Celeron 4) a high-endová verzia Xeon určená pre viacprocesorové systémy. Samotný strop týchto procesorov však dosahovali Pentium 4 HT s maximálnou sériovou frenkvenciou 3,8 GHz. Vo svojej dobe boli HT špičkové; dnes (2013) však dosahujú výkon zrovnateľný s dvojadrovými procesormi Intel Celeron/Pentium Dual-Core, teda s procesormi nižšieho výkonu ako Intel Core i3, ale väčším ako Intel Atom.

Procesory Pentium 4 boli nahradené 27. júla 2006 procesormi dual Core (s jadrom Conroe).

## Iné projekty

Kategória:Mikroprocesory
Kategória:Intel
Alexandr Pavlovič Alexandrov

**Alexandr Pavlovič Alexandrov** (; * 20. február 1943, Moskva) je bývalý ruský kozmonaut. V aktívnej službe pôsobil od 1. decembra 1978 a do 26. októbra 1993. Je ženatý a má dve deti. V roku 1983 sa zúčastnil na lete v kozmickej lodi Sojuz T-9 a na päťmesačnom pobyte v orbitálnej stanici Saľut 7. Spolu s družicou Kozmos 1443 utvorila stanica orbitálny komplex. Veliteľom posádky bol V. A. Ľachov.

## Život
### Mladosť a výcvik
Jeho rodičia pracovali v konštrukčnej kancelárii Koroľova. Alexandr po základnej a strednej škole absolvoval povinnú základnú vojenskú službu, potom nastúpil do závodu. Pri tom absolvoval večerné štúdium na Moskovskom vyššom technickom učilišti N. E. Baumana v Moskve, úspešne ho ukončil v roku 1963. Potom bol prijatý na konštrukciu riadiacich sústav kozmických prístrojov. Stal sa inžinierom, starším inžinierom, náčelníkom skupiny konštruktérov. Potom bol prijatý do Hviezdneho mestečka, kde bol v období od 1. decembra 1978 do roku 1980 kozmonaut čakateľ a v rokoch 1980 až do 26. októbra 1993 člen tímu kozmonautov. Pred letmi sa spolupodieľal na metodike príprav letov, pracoval v stredisku riadenia letov, potom sa podrobil nevyhnutnému výcviku. Je ženatý a má dve deti. 

### Lety do vesmíru
Po prvýkrát letel ako palubný inžinier so Sojuzom 32 na orbitálnu stanicu Saľut 7, spoločne s ním z kozmodrómu Bajkonur odštartoval Vladimír Ľachov. Pracovali tam ako druhá základná posádka. Na stanicu bol pripojený zároveň Kosmos 1443 ako nákladná loď, po čase ju vystriedal so zásobami Progres 17 a po neplánovanom predĺžení letu aj Progress 18. V jeseni potom v poriadku pristáli s padákmi na Zem.

Druhý let mal za cieľ orbitálnu stanicu Mir. A zúčastnil sa ho tiež pplk Muhammad Ahmad zo Sýrie, veliteľom lode bol plk. Alexandr Viktorenko. Leteli z Bajkonuru v lete roku 1987 v kozmickej lodi Sojuz TM-3, pripojili sa na týždeň k Miru. Alexandr tam vystriedal člena základnej posádky Lavejkina a vrátil sa na Zem neskôr s loďou Sojuz TM-4. 

* letový inžinier na lodi Sojuz T-9, 27. jún 1983 - 23. november 1983, posádka: Ľachov, Alexandrov - pobyt na orbitálnej stanici Saľut 7 spojenej s Kozmosom 1443
* letový inžinier na lodi Sojuz TM-3

## Zdroje
### Literatúra
* 

## Externé odkazy
*  Biografia v Malej encyklopedii kozmonautiky
*  Biografia na stránkach Space40

Kategória:Narodenia v 1943
Kategória:Sovietski kozmonauti
Kategória:Ruskí kozmonauti
Kategória:Osobnosti z Moskvy
Alexandr Alexandrov

**Alexandr Alexandrov** môže byť:

* Alexandr Pavlovič Alexandrov, ruský kozmonaut
* Alexandr Panajotov Alexandrov, bulharský kozmonaut

Alexandrov, Alexandr
Georg Friedrich Bernhard Riemann

**Georg Friedrich Bernhard Riemann** [vyslovuj „Ríman“] (* 17. september 1826, Breselenz, Nemecko†  20. júl 1866, Selasca, Taliansko) bol nemecký matematik, ktorý významne prispel do analýzy a diferenciálnej geometrie, pričom niektoré jeho príspevky umožnili cestu neskoršiemu rozvoju všeobecnej relativity. 

Jeho meno sa spája s : zeta funkciou, Riemannovým integrálom, Riemannovou lemou, Riemannovým priestorom, Riemannovou vetou o konformnom zobrazení, Riemannovými-Hilbertovými problémami, Riemannovými plochami, Riemannovou-Rochovou vetou, Riemannovou komplexnou guľou a Cauchyho-Riemannovými rovnicami.

## Životopis
Narodil sa v Breselenzi, dedine neďaleko Dannenbergu v Hannoverskom kráľovstve v dnešnom Nemecku. Jeho otec Friedrich Bernhard Riemann bol luteránsky farár v Breselenzi. Bernhard bol druhým zo šiestich detí.

V roku 1840 odišiel do Hannoveru, aby žil so svojou starou matkou a navštevoval lýceum. Po smrti starej matky v roku 1842 chodil na Johanneum v Lüneburgu. V roku 1846 začal študovať filológiu a teológiu na univerzite v Göttingene. Navštevoval prednášky Gaussa o metóde najmenších štvorcov. V roku 1847 mu jeho otec dovolil prestať študovať teológiu a začať študovať matematiku.

V roku 1847 sa presťahoval do Berlína, kde vyučovali Jacobi, Dirichlet a Steiner. Zostal v Berlíne dva roky a v roku 1849 sa vrátil do Göttingenu.

Riemann mal svoju prvú prednášku v roku 1854, ktorou nielen že založil odbor Riemannovskej geometrie, ale aj pripravil cestu Einsteinovej všeobecnej relativite. Bol povýšený na čestného profesora na univerzite v Göttingene v roku 1857 a v roku 1859 sa stal radovým profesorom po Dirichletovej smrti.

V roku 1862 sa oženil s Elise Kochovou.

Zomrel na tuberkulózu na svojej tretej ceste do Talianska v Selasce.

## Externé odkazy
* The Mathematical Papers of Georg Friedrich Bernhard Riemann
* Všetky Riemannove práce (nemecky)

## Iné projekty

Kategória:Nemeckí matematici
Kategória:Geometri
Kategória:Úmrtia na tuberkulózu
Kategória:Absolventi Univerzity v Göttingene
Teoréma

**Teoréma** je v logike veta / výrok / poučka, získaná z axióm vedeckej teórie, alebo všeobecnejšie z axióm a výrokov skôr dokázaných. Hovorovo je to synonymum pre poučku či vetu.

Kategória:Logika
Kategória:Matematická terminológia
Výrok

**Výrok** môže byť:
* jazykové vyjadrenie nejakého faktu, názoru, myšlienky, výpoveď, vyjadrenie, pozri výrok (jazyk)
* v logike: pozri výrok (logika)
* v informatike: programový príkaz
* v práve: jeden bod výrokovej časti rozhodnutia (najmä rozsudku) alebo výroková časť, pozri výroková časť
* zastarano: prísudok

**Výrok** alebo **sentencia** môže byť:
* stručné jazykové hlboké vyjadrenie jadrnej myšlienky, životnej pravdy, životnej skúsenosti
* autoritatívne (záverečné) rozhodnutie nejakého autoritatívneho orgánu, najmä súdu, napr. rozsudok
Súd

**Súd** je štátny orgán, ktorý vykonáva súdnu právomoc (teda ktorého úlohou je ochrana práva prostredníctvom vydávania súdnych rozhodnutí, napríklad o vine a treste, súdnom spore a pod.) alebo aj označenie pre niektoré neštátne rozhodcovské orgány, napríklad rozhodcovský súd v medzinárodnej arbitráži. Termínom *súd* sa označuje aj proces súdneho sporu alebo celok sudcov. Sústava súdov štátu a podobne sa označuje ako **súdna sústava, súdny systém, sústava súdov**.

Štátny súd rozhoduje o záležitostiach týkajúcich sa vzťahov občianskoprávnych, rodinných, pracovných, družstevných a obchodných (občianske súdne konanie) alebo trestných činov (trestné konanie). 

## Súdy na Slovensku
*Hlavný článok: [[Sústava súdov Slovenskej republiky]]*
 
Osobitné postavenie v súdnictve má Ústavný súd Slovenskej republiky, rozhoduje spory medzi ústrednými orgánmi štátnej správy, dbá na dodržiavanie ústavných zákonov a sleduje či nedochádza k schváleniu zákonov (Národnou radou SR), ktoré sú v rozpore s ústavou.
Sústavu súdov Slovenskej republiky tvoria okresné súdy, krajské súdy a Najvyšší súd Slovenskej republiky. Do sústavy súdov Slovenskej republiky patrí aj Špecializovaný trestný súd.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Základná jednotka

**Základná jednotka** môže byť:
* vo fyzike: definovaná miera fyzikálnej veličiny, od ktorej sa odvodzujú odvodené jednotky, pozri napr. základné jednotky SI uvedené v článku SI 
* v informatike, pozri základná jednotka počítača
Slovo Božie

**Slovo Božie** je v kresťanstve druhá osoba Svätej Trojice, Ježiš Kristus. V tomto zmysle je slovo prekladom gréckeho *[[logos]]*, ktoré v širšom zmysle znamená *dôvod*, *princíp*, *štandard* alebo *logika*. 

Slovo Božie sa tiež používa na označenie Biblie.

Kategória:Biblia
Kategória:Kresťanstvo
Kategória:Ježiš Kristus
Ďalekohľad

[thumb|replika pôvodného [Newtonov ďalekohľad|Newtonovho teleskopu, najstaršieho reflektoru na svete]]
thumb|moderný ďalekohľad
**Ďalekohľad** je prístroj na pozorovanie vzdialených objektov zberom elektromagnetických vĺn. Veľký ďalekohľad sa v astronómii označuje i ako **teleskop**; tento názov sa niekedy používa pre akýkoľvek ďalekohľad. Ďalekohľad zbiera elektromagnetické žiarenie prichádzajúce z objektov veľkou plochou a lámaním a odrážaním žiarenia vytvára jeho obraz. Pôvodne (a v užšom zmysle dodnes) sa slovom ďalekohľad označoval len optický ďalekohľad.

## Druhy
*Ďalekohľad zachytávajúci optické žiarenie resp. viditeľné svetlo sa volá optický ďalekohľad (optický teleskop). Sú to historicky najstaršie ďalekohľady. 
*Ďalekohľad zachytávajúci rádiové žiarenie sa nazýva rádiový ďalekohľad (rádioteleskop).
*Mimo zemskej atmosféry môže pracovať aj gama ďalekohľad (gama teleskop), röntgenový ďalekohľad (röntgenový teleskop), ultrafialový ďalekohľad (ultrafialový teleskop) alebo infračervený ďalekohľad (infračervený teleskop). 
*Medzi ďalekohľady sa zaraďujú aj neutrínové detektory napriek tomu, že nezachytávajú elektromagnetické žiarenie, ale prúd neutrín.

## Umiestnenie
Pozemské ďalekohľady môžu zachytávať iba to elektromagnetické žiarenie, ktoré prepúšťa zemská atmosféra. Ide hlavne o viditeľné (optický ďalekohľad) a rádiové žiarenie (rádioteleskop), vo väčších nadmorských výškach aj infračervené žiarenie (infračervený ďalekohľad). Ostatné typy ďalekohľadov musia pracovať mimo zemskej atmosféry.

## Veľké kozmické observatóriá
* Chandra
* Hubblov vesmírny ďalekohľad
* Spitzerov vesmírny ďalekohľad

## Odporúčané zväčšenia

### Zväčšenia amatérskych astronomických ďalekohľadov
Pre ďalekohľad s priemerom objektívu **D** v (mm), sú odporúčané nasledovné zväčšenia:

*minimálne zväčšenie **D/6**, teda pre 90mm objektív zväčšenie 15x
*pohodlné zväčšenie **D/2**, teda pre 90mm objektív zväčšenie 45x
*maximálne zväčšenie **D*1.4**, teda pre 90mm objektív 126x

Maximálne zväčšenia však vyžadujú kvalitnú optiku, montáž ďalekohľadu i atmosfefické podmienky, inak sa získa len zväčšená machuľa.

## Referencie


## Pozri aj
* Montáž ďalekohľadu

## Iné projekty
Otec ma zderie tak či tak

***Otec ma zderie tak či tak*** (angl. *Dad Will Trash Me Anyway*) je slovenský film. Natočený podľa prózy Vincenta Šikulu *Prázdniny so strýcom Rafaelom*.

Humorne ladený príbeh o chlapcovi, ktorý túží hrať v orchestri aj napriek tomu, že podľa učiteľov nemá hudobný sluch.

* Architekt: Juraj Červík
* Návrhy kostýmov: Milan Čorba
* Strih: Alfréd Benčič
* Vedúci výroby: Ján Tomáškovič
* Exteriéry: Pernek, Kuchyňa, Modra, Dubová, Vrbovce, Sološnica
* Premiéra: 18. december 1980

## Externé odkazy
*Slovenská filmová databáza: Otec ma zderie tak či tak 

Kategória:Slovenské filmové komédie
Kategória:Detské filmy a seriály
Kategória:Filmy podľa románu
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1980
Kategória:Česko-slovenské filmové komédie
18 Melpomene

**18 Melpomene** je planétka v hlavnom pásme asteroidov a prvá planétka, pri ktorej bol získaný dôkaz o existencii prirodzenej družice, ktorá ju obieha.

Samotná planétka má priemer 140 km, jej mesiac 65 km. Mesiac bol objavený 11. decembra 1978 pri pozorovaní zákrytov hviezd materskou planétkou. Sekundárne zákryty, ktoré počas pozorovania nastali, boli vysvetlené existenciou satelitu. Mesiac však zatiaľ nemá definitívne označenie.

Pomenovanie planétky pochádza z gréckej mytológie. Melpomena bola múza spevu a tragédie.

## Iné projekty

## Externé odkazy

Melpomene
Kategória:Planétky hlavného pásma
Kategória:Planétky s mesiacmi
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1852
19 Fortuna

**19 Fortuna** je planétka v hlavnom pásme asteroidov. Zložením sa podobá trpaslíčej planéte 1 Ceres; má tmavý povrch pokrytý jednoduchými uhlíkatými látkami.

## Histórie

Objavil ju J. R. Hind, a to 22. augusta 1852 na londýnskej súkromnej hvezdárni George Bishopa. Pomenoval ju po Fortune, rímskej bohyni šťastia.

## Popis objektu

Táto planétka na základe spektroskopických prieskumov patrí do skupiny C, teda uhlíkatých objektov a to do podskupiny G, lebo v infračervenej oblasti boli zistené spektrálne pásy, zodpovedajúce chemickým väzbám C—H. Dá sa z toho usúdiť, že jej povrch obsahuje veľké množstvo tholínu, vznikajúceho fotolýzou uhľovodíkov pôsobením slnečného ultrafialového žiarenia a korpuskulárneho kozmického žiarenia. Ďalšie spektrálne pásy ukazujú na prítomnosť hydratovaných kremičitanov a oxidov železa. Je viac-menej dokázané, že sa jej povrch najviac blíži zloženiu chondritických meteoritov triedy CM. Niektorí astronómovia túto planétku dokonca spolu s 1 Ceres považujú za materské teleso uhlíkatých chonditov (napr. meteoritu Murchison).

V roku 1993 uskutočnil Hubbleov vesmírny ďalekohľad prvé podrobné pozorovania. Bolo zistené, že planétka má priemer asi 0,2 uhlovej sekundy a takmer guľový tvar. Pátranie po jej mesiacoch bolo bezvýsledné. Na upresnenie veľkosti tohto telesa bolo použitých niekoľko pozorovaných zákrytov hviezd.

## Prieskum objektu

Táto planétka doteraz nebola skúmaná žiadnou pozemskou sondou. V 90. rokoch 20. storočia ruskí vedci v spolupráci s nemeckými ju navrhovali ako jeden z možných cieľov kozmickej misie na odobratie vzorky hornín vzhľadom na to, že sa pohybuje vo vnútornej časti hlavného pásu planétok a pretože pravdepodobne predstavuje charakteristického zástupcu triedy objektov s málo premeneným materiálom z doby formovania slnečnej sústavy. Bola tiež na zoznamu potencionálnych cieľov pozorovania zblízka neskôr zrušeného projektu sondy CRAF (Comet Rendezvous and Asteroid Fly-by).

## Iné projekty

## Externé odkazy

Fortuna
Kategória:Planétky hlavného pásma
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1852
Komárom

**Komárom** (, , , ) je mesto v Komárňansko-ostrihomskej župe (*Komárom-Esztergom vármegye*) v severozápadnom Maďarsku, pri hranici so Slovenskom na pravom brehu Dunaja, ktoré bolo v rokoch 1896 až 1918 súčasťou dnešného Komárna na Slovensku. Komárom má 19&nbsp;600 obyvateľov (2004), je to významný riečny prístav, ako aj cestný a železničný hraničný prechod na Slovensko.

## Dejiny
Dnešné Komárom sa pôvodne nazývalo *Újszőny* a bolo to predmestím samotného historického mesta Komárno, ležiaceho na ľavom brehu Dunaja. V roku 1892 bolo spojené cez Dunaj mostom s mestom Komárnom a v roku 1896 sa stalo súčasťou mesta Komárno. Koncom roka 1918 (21.11. resp. 21.12. 1918) bolo rozdelené štátnou hranicou.

## Partnerské mestá
* 25px Komárno, Slovensko
* 25px Lieto, Fínsko
* 25px Naumburg , Nemecko
* 25px Judendorf-Straßengel, Rakúsko
* 25px Sebeş, Rumunsko
* 25px Sosnowiec, Poľsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://komarom.komnet.hu/ 


Kategória:Mestá v Maďarsku
Kategória:Sídla na Dunaji
Teleskop

**Teleskop** môže byť:
* veľký (najmä stacionárny a zrkadlový) ďalekohľad používaný v astronómii, hvezdársky ďalekohľad, v bežnej reči i akýkoľvek malý ďalekohľad, pozri ďalekohľad
* v jadrovej fyzike: systém čítačov jadrových častíc umožňujúci zisťovať energiu alebo aj ďalšie charakteristiky častíc, pozri teleskop (jadrová fyzika)
* v motoristickom slangu: teleskopická vidlica
* hovorovo: teleskopický obušok
Astronomický katalóg

**Astronomický katalóg** je zoznam astronomických objektov, obyčajne rozdelených do kategórií podľa typu, morfológie, pôvodu alebo objavu.

## Najznámejšie astromonické katalógy
* Messierov katalóg
* Nový všeobecný katalóg
* Index Catalogue


Kategória:Astronómia
Zoznam najbližších hviezd

Toto je zoznam najbližších hviezd zoradených podľa vzdialenosti od Zeme do vzdialenosti 5 pc (16,308 ly).

## Typy najbližších hviezd

Súbor:Sirius A and B Hubble photo 80px.jpg|Hviezda typu A hlavnej postupnosti Sírius
Súbor:Procyon A and Procyon B (29468251154).jpg|Hviezda typu F hlavnej postupnosti Prokyón
Súbor:The Sun by the Atmospheric Imaging Assembly of NASA's Solar Dynamics Observatory - 20100819.jpg|Hviezda typu G hlavnej postupnosti Slnko
Súbor:Artist's Conception of Epsilon Indi System.jpg|Hviezda typu K hlavnej postupnosti Epsilon Indi s jej planetárnym systémom
Súbor:New shot of Proxima Centauri, our nearest neighbour.jpg|Červený trpaslík Proxima Centauri
Súbor:Wise1049-5319 Multi-Color (No Marker, crop).png|Hnedý trpaslík Luhman 16
Súbor:Van Maanen's star.gif|Biely trpaslík Van Maanenova hviezda


## Roztriedenie najbližších hviezd
[náhľad|Hviezdy najbližšie k [Slnko|Slnku v priebehu času. Zvislá os je vzdialenosť vo svetelných rokoch, vodorovná os udáva čas v tísícoch rokov, t.j. vzdialenosti spred 20000 rokov až po predikciu vzdialenosti o 80000 rokov a súčasnosť je označená ako "0". ]]
* Hyperobry: 0
* Nadobry: 0
* Jasné obry: 0
* Obry: 0
* Podobry: 0
* Hviezdy typu O hlavnej postupnosti: 0
* Hviezda typu B hlavnej postupnosti (modrobiele trpaslíky): 0
* Hviezdy typu A hlavnej postupnosti: 1
* Hviezdy typu F hlavnej postupnosti (žltobiele trpaslíky): 1
* Hviezdy typu G hlavnej postupnosti (žlté trpaslíky): 3
* Hviezdy typu K hlavnej postupnosti (oranžové trpaslíky): 6
* Červené trpaslíky: 50
* Hnedé trpaslíky: 12
* Biele trpaslíky: 4

Poznámky:

:H) Katalóg Hipparcos.
:Y) Yale Parallax Catalog.
:S) Soderhjelm 1999.
:T) Tinney 1996.
:1) Objavené v roku 2003; presná vzdialenosť ešte nie je známa.

## Externé odkazy

* NStars database  -- NASA databáza hviezd do 25 pc od Zeme
* http://www.chara.gsu.edu/RECONS/TOP100.htm
* Mapa 25 najbližších hviezdnych systémov
* Hviezdy do 100 svetelných rokov 

Kategória:Zoznamy hviezd
Kategória:Rekordy
Kategória:Miestna bublina
Paralaxa (astronómia)

**Paralaxa** (v gréčtine παραλλαγή (parallagé) = zmena) je zmena relatívnej uhlovej pozície dvoch stacionárnych bodov vzhľadom na pozorovateľa vplyvom pohybu pozorovateľa.

## Mesačná paralaxa
náhľad|vpravo|Príklad mesačnej paralaxy: zakrytie Plejád Mesiacom

Primitívny spôsob určenia mesačnej paralaxy z jedného miesta je použiť zatmenie Mesiaca. Plný tieň Zeme na Mesiaci má zdanlivý polomer zakrivenia rovný rozdielu medzi zdanlivými vzdialenosťami Zeme a Slnka pri pohľade z Mesiaca. Je možné vidieť, že tento polomer je 0,75 stupňa, z ktorého (pri slnečnom zdanlivom polomere 0,25 stupňa) dostávame zdanlivý uhol Zeme 1 stupeň. Takto dostaneme vzdialenosť Zeme a Mesiaca 384 000 km.

Iným spôsobom určenia paralaxy, aby sme určili vzdialenosť Zeme a Mesiaca, by bolo zobrať dva obrázky Mesiaca v presne rovnakom čase z dvoch miest na Zemi a porovnať polohu Mesiaca vzhľadom na viditeľné hviezdy. Použitím orientácie Zeme, týchto dvoch miest a kolmého posuvu je možné trigonometricky vypočítať vzdialenosť Zeme a Mesiaca.
: vzdialenost_{mesiaca} = \frac {vzdialenost_{zakladnapozorovatela}} {\tan (uhol)} 

## Hviezdna paralaxa
náhľad|vpravo|upright|Hviezdna paralaxa
V medzihviezdnej mierke spôsobuje paralaxa tvorená rozdielnymi obežnými polohami Zeme, že blízke hviezdy sa zdanlivo pohybujú blízko vzdialenejších hviezd. Tento jav je však taký malý, že je ťažko odhaliteľný bez použitia presných detekčných metód.

**Ročná paralaxa** je definovaná ako rozdiel v polohe hviezdy pri pohľade zo Zeme a Slnka, t. j. pomocou uhla na hviezdu natiahnutého smerom k hviezde z opačných koncov obežnej dráhy Zeme okolo Slnka. Vychádzajúc z týchto dvoch bodov, paralaxa je polovica maximálneho paralaktického posunu hviezdy pozorovaného z týchto dvoch bodov. Parsek je jednotka vzdialenosti, pre ktorú je ročná paralaxa 1 uhlová sekunda. Parsek sa rovná približne 3,26 svetelného roka.

Kategória:Astrometria
Spektrálny typ

**Spektrálna trieda** v astronómii charakterizuje objekty na základe ich spektrálnych čiar, ktoré určujú chemické zloženie objektu.

## Morganova-Keenanova spektrálna klasifikácia

Morganova-Keenanova klasifikácia je najpoužívanejšia klasifikácia hviezd. Triedy sú obvykle zoraďované podľa teploty od najteplejších po najchladnejšie. Hmotnosť, svietivosť a polomer sa vzťahuje k Slnku.

* Platí pre hviezdy hlavnej postupnosti.

Podtriedy sa vyjadrujú číslicami 0 až 9 (napr. G5). 0 označuje najteplejšiu hviezdu v triede, 9 najchladnejšiu. Napríklad hviezda triedy O2 je teplejšia než hviezda triedy O9 a obe sú teplejšie než hviezda triedy B0. Slnko je triedy G2.

Kategória:Astrofyzika
Astrometria

**Astrometria** je oblasť astronómie, ktorý sa zaoberá meraním polôh a pohybov bodových zdrojov a teóriou vplyvov meniacich zdanlivú polohu objektov na oblohe. Predmetom astrometrie je aj teória meracích prístrojov používaných na určenie polôh hviezd, ako aj metódy, pomocou ktorých sa vyhodnocujú výsledky pozorovaní pri rozličných astronomických výskumoch. Na rozdiel od astrofyziky sa astrometria nezaoberá určovaním fyzikálnych charakteristík telies. 

Podľa toho, či sa merajú polohy alebo pohyby nebeských objektov na sfére alebo v rovine (napr. na fotografickej platni), rozlišuje sa sférická a rovinná astrometria. Na určovanie polohy nebeského telesa sa používa súradnicová sústava. Takáto vzťažná sústava je definovaná aj nebeskými telesami. Obyčajne sa používa rovníková súradnicová sústava. Na jej definovanie treba uskutočniť absolútne, vzájomne nezávislé určenia rektascenzie a deklinácie väčšieho počtu hviezd (pozri fundamentálna hviezda), podľa možnosti rovnomerne rozložených po celej oblohe. Napriek tomu je aj taká sústava časovo premenná, lebo precesia a nutácia spôsobujú zmenu roviny rovníka a posun jarného bodu pozdĺž ekliptiky. 

Polohu telies na oblohe ovplyvňuje aj pohyb Zeme (pozri aberácia, paralaxa) a vlastný pohyb hviezd. Jednou z hlavných úloh astrometrie je preto čo najpresnejšie určiť všetky zmeny polôh fundamentálnych hviezd. Súhrn veličín, ktoré sú potrebné na určovanie polôh, tvorí systém astronomických konštánt. Z porovnania polôh hviezd fundamentálnej sústavy v rozličnom čase sa dá zistiť ich vlastný pohyb. Pomocou radiálnych rýchlostí, ktoré sa určujú astrofyzikálnymi metódami, možno zistiť pohyb hviezd v priestore, čo tvorí základ výskumu dynamických pomerov v Galaxii. V úsilí získať čo najpresnejšie vlastné pohyby hviezd sa zaradili veľmi vzdialené, dokonca aj mimogalaktické objekty do fundamentálnej sústavy, pretože ich vlastný pohyb je zanedbateľne malý. Keďže svetelnosť týchto zdrojov je veľmi slabá, na presné určenie ich polôh sa používajú dlhofokálne ďalekohľady. Metódy, ktoré sa tieto merania polôh uskutočňujú, sa nazývajú metódy dlhofokálnej astrometrie, resp, dlhofokálnej fotografickej astrometrie, pri ktorej sa využívajú nové fotografické techniky vrátane emulzií. Popri optických metódach astrometrie vzniká nová oblasť, rádioastrometria, ktorá využíva vysokú presnosť určenia polohy rádiových zdrojov na oblohe pomocou rádiových interferometrov. Meranie polôh (pozícií) objektov na nebeskej sfére sa označuje aj ako pozičná alebo sférická astronómia.


Kategória:Astronómia
Zoznam súhvezdí

## Súhvezdia modernej astronómie

Poznámka: Corona Australis (Južná koruna) sa niekedy nazýva „Corona Austrina“ (genitív: Coronae Austrinae).

Poznámka: Serpens (Had) sa delí na Serpens Cauda (Chvost Hada) a Serpens Caput (Hlava Hada).

Podľa niektorých zdrojov Camelopardalis (Žirafa), Columba (Holubica), a Monoceros (Jednorožec) zaviedol Petrus Plancius okolo roku 1600.

## Bývalé súhvezdia
* Loď Argo
Zoznam hviezd podľa súhvezdia

Hviezdy jednotlivých súhvezdí by mali byť vypísané v zodpovedajúcom článku.

Kategória:Zoznamy hviezd

Kategória:Zoznamy súhvezdí
Zoznam najbližších jasných hviezd

## Hviezdy do vzdialenosti 10 pc

## Hviezdy medzi 10 až 13 pc

## Hviezdy medzi 13 až 15 pc

## Hviezdy nad 15 pc

Kategória:Zoznamy hviezd
Zoznam najväčších hviezd

Toto je **zoznam najväčších známych hviezd**, zoradených podľa polomeru, uvedeného v násobkoch polomeru Slnka (1 R_{\odot} = 695 700 km). Obežné dráhy planét sú uvedené len pre informáciu.

Presné poradie tohto zoznamu nie je úplne správne, pretože v súčasnosti pretrvávajú veľké neistoty, najmä pri odvodzovaní rôznych dôležitých parametrov používaných pri výpočtoch, ako je hviezdna svietivosť a efektívna teplota. Hviezdne polomery sa často dajú vyjadriť iba ako priemerná hodnota alebo vo veľkom rozsahu hodnôt. Hodnoty hviezdnych polomerov sú vo viacerých zdrojoch veľmi odlišné, väčšinou je to kvôli tomu, že hranice veľmi jemnej atmosféry (opacity) sa značne líšia v závislosti od vlnovej dĺžky svetla, v ktorej je hviezda pozorovaná.

Polomery niekoľkých hviezd sa dajú získať priamo pomocou hviezdnej interferometrie. Iné metódy môžu využívať zákryty Mesiacom alebo zo zákrytových dvojhviezd, ktoré sa môžu použiť na testovanie iných nepriamych metód zisťovania skutočnej veľkosti hviezd. Len zopár veľkých hviezd leží na ekliptike, čiže ich môže zakryť Mesiac, napríklad Aldebaran a Antares. Príklady zákrytových dvojhviezd sú Almaaz, VV Cephei a HR 5171.






## Zoznam

## Galéria
[náhľad|upright=1.5|left|Postupnosť porovnaní rozmerov [planéta|planét Slnečnej sústavy a niektorých z najväčších známych hviezd. Objekty sú v rovnakej mierke len v rámci jedného políčka. Posledný objekt z predchádzajúceho políčka je prvým objektom nasledovného.
1. Merkúr 
2. Zem 
3. Jupiter 
4. Sírius 
5. Aldebaran 
6. Betelgeuze 
]]
[náhľad|upright=1.5|center|Predpokladaná veľkosť červeného [hyperobor|hyperobra VY Canis Majoris (1 420 R_{\odot}) v súhvezdí Veľký pes v porovnaní so Slnkom (1 R_{\odot})]]








## Referencie

Kategória:Nadobry
Kategória:Zoznamy hviezd
Zoznam najťažších hviezd

Toto je **zoznam najťažších hviezd** zoradených podľa hmotnosti v jednotkách hmotnosti Slnka.

Kategória:Zoznamy hviezd