open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ázijský pohár vo volejbale žien 2010

**Ázijský pohár vo volejbale žien 2010** bol v poradí 2. turnaj ázijského pohára vo volejbale žien, druhé najvyššie ázijské volejbalové podujatie, ktoré organizuje Ázijská volejbalová konfederácia (AVC). Konal sa v meste Tchaj-cchang, v provincii Ťiang-su, v Číne v dňoch od 19.25. septembra 2010, za účasti 8 tímov. Zápasy sa hrali v *Taicang Gymnasium*. Titul obhájila , ktorá vo finálovom stretnutí zvíťazila nad . 

Tento turnaj zároveň slúžil ako kvalifikácia ázijských družstiev na World Grand Prix v roku 2011. Kvalifikovali sa naň 2 najlepšie družstvá žien.

## Účastníci

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A


#### Skupina B


### Play off

## Konečné poradie

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Ázijskej volejbalovej konfederácie 
* Oficiálna stránka Čínskej volejbalovej asociácie  

## Zdroje
* Ázijský pohár 2010 na stránke Ázijskej volejbalovej konfederácie (archive.org) 

*  Ázijského pohára 2008 na stránke Thajskej volejbalovej asociácie (archive.org) (po thajsky)

* Ázijský pohár 2010 na stránke todor66.com 

Kategória:Volejbal v 2010
Ženy
Volejbal
United States Marine Corps Aviation

**United States Marine Corps Aviation** (doslova: *Letectvo Zboru Námornej pechoty Spojených štátov*) je označenie pre leteckú zložku Zboru Námornej pechoty Spojených štátov (*United States Marine Corps*), ktorej vznik sa datuje už v roku 1912. Jej úlohou je predovšetkým podpora operácií námornej pechoty poskytnutím vzdušnej podpory a zabezpečením ich protivzdušnej obrany. Z toho vyplýva špecifická požiadavka na vybavenie jej útvarov, perutí a krídel, aj výkonnými bojovými lietadlami, aké sa väčšinou nenachádzajú vo výzbroji typických armádnych letectiev, a súčasne schopnosť ich integrácie do organizačných štruktúr Marine Air Ground Task Forces (kombinovaných operačných zväzkov pozemných a leteckých jednotiek) rôznych veľkostí, počnúc Marine Expeditionary Unit.

Súčasne je tiež organizované a cvičené tak, aby bolo schopné úzkej spolupráce s námorníctvom, napríklad pri zabezpečovaní obojživelných operácií námornej pechoty, vrátane operácií z lietadlových lodí.

## Lietadlový park

## Referencie

## Pozri aj
* United States Marine Corps
* United States Navy

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 

## Zdroj

Kategória:Jednotky United States Marine Corps
Kategória:Organizácie založené v 1912
Balinka (riečka)

**Balinka** () je väčší potok v okresoch Jihlava a Žďár nad Sázavou v Česku. Je 31,1 km dlhá. Povodie má rozlohu 178,6 km². V okolí Měřína sa jej hovorí **Měřínský potok** a nižšie aj **Zhorský potok** alebo tiež **Křivý**.

## Priebeh toku
Balinka vzniká spojením niekoľkých potokov severozápadne od Měřína, z ktorých najdlhší pramení severovýchodne od Arnolca na Českomoravskej vrchovine.

Preteká obcami Uhřínov, Baliny a ďalej tečie cez Balinské údolie. Do Veľkého Meziříčí priteká z juhozápadu. Preteká okolo kúpaliska a následne sa po 1000 m vlieva do rieky Oslavy. Prekonáva početné hate a pereje.

### Väčšie prítoky
* Ľavé - Křivý potok, Blízkovský potok, Lavičský potok
* Pravé - Nadějovský potok, Tříhranný potok, Žďárka, Pohořílský potok, Svatoslavský potok

## Vodný režim
Rieka spôsobuje najmä v jarných obdobiach problémy s povodňami. Zrejme najväčšia povodeň vo *Veľkom Meziříčí* bola v roku 1985 v máji. Voda z rieky zatopila námestie a niekoľko vedľajších a jednu hlavnú cestu. Na riečke sa tiež meria prietok každú hodinu. Priemerný ročný prietok činí 0,9 m³/s.

## Využitie
Balinka je vodohospodársky významný tok. Pre vodákov je zjazdných 19 km toku. Na rieke ležia mestá a obce Uhřínov, Baliny, Velké Meziříčí. Rieka je veľmi čistá a vhodná na kúpanie, napríklad v Balinskom údolí. Spodná časť rieky je vyhlásená ako Prírodný park Balinské údolí.

## Ďalšie fotografie

Stránecká Zhoř, Balinka river.jpg |V Měříne
Uhřínov, Balinka river.jpg|V Uhřínove
Balinka-1.JPG|Vo Veľkom Meziříčí
 

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Storočná voda vo Veľkom Meziříčí 1985 (video)
* Pozícia na mape ČR
* Prietok v rieke

## Zdroj

Kategória:Potoky v Česku
Kategória:Vodstvo okresu Jihlava
Kategória:Vodstvo okresu Žďár nad Sázavou

Kategória:Povodie Oslavy
WC (reper)

**William Loshawn Calhoun Jr.** (* 3. február 1970, Houston, Texas, USA), známy pod pseudonymom **WC** (číta sa „*Dub-C*“ – „*Dab-Sí*“), je americký reper. Narodil sa v Houstone ale v mladom veku sa presťahoval do Los Angeles. Pôvodne účinkoval v skupine Low Profile a neskôr založil skupinu WC and the Maad Circle s prvým úsepšným singlom „*Curb servin*“. Neskôr začal sólo kariéru a vydal 4 sólové albumy. Známy je takisto vďaka účinkovaniu v repovom triu Westside Connection s Ice Cube-om a Mack10.

## Diskografia

### Štúdiové albumy
* *The Shadiest One* (1998)
* *Ghetto Heisman* (2002)
* *Guilty by Affiliation* (2007)
* *Revenge of the Barracuda* (2011)

### Skupinové albumy
* *We're in This Together* (1989) (s Low Profile)
* *Ain't a Damn Thang Changed* (1991) (s WC and the Maad Circle)
* *Curb Servin*' (1995) (WC and the Maad Circle)
* *Bow Down* (1996) (s Westside Connection)
* *Terrorist Threats (2003) <small>(Westside Connection)</small>*
* *West Coast Gangsta Shit* (2013) (s Daz Dillinger)

### Mixtejpy
* *West Side Heavy Hitter* (2005)
* *That's What I'm Talking About EP* (2010)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 
* 

## Zdroje
* http://alchetron.com/WC-(rapper)-861414-W (19.9.2016)

Kategória:Reperi USA
Kategória:Osobnosti z Houstonu
Vysoký kámen u Smrčné

**Vysoký kámen u Smrčné** je prírodná pamiatka ev. č. 710 neďaleko obce Jihlava v okrese Jihlava v nadmorskej výške 623655 metrov. Oblasť spravuje AOPK ČR.

## Ochrana
Predmetom ochrany sú kvetnaté bučiny zväzu Fagion a sutinové lesy zväzu Tilio-Acerion s výskytom vzácnych druhov rastlín a živočíchov.

## Galéria

File:Vysoký kámen u Smrčné (004).jpg|Bučina
File:Vysoký kámen u Smrčné (010).jpg|Skala
File:Vysoký kámen u Smrčné (015).jpg|Koruny stromov
File:Vysoký kámen u Smrčné (018).jpg|Svah


## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Jihlava

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Nariadenie Rady ONV Jihlava o vyhlásení chráneného prírodného výtvoru 
* Na stránke BioLib.cz 
* Detailný popis pamiatky  

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Jihlava
Kategória:Územia európskeho významu v Česku
Kategória:Lesy v Česku
Kategória:Křemešnická vrchovina
Kategória:Jihlava
Koza (film)

***Koza*** je slovenský film Ivana Ostrochovského (réžia a námet). Film zobrazuje snahu boxera prezývaného Koza bojovať o život svojho dieťaťa. Hlavnú úlohu stvárnil Peter Baláž, boxer rómskeho pôvodu a reprezentant na olympiáde v Atlante.

Film koprodukovala Česká televize, Tvůrčí producentská skupina Kamily Zlatuškové a produkovali slovenská spoločnosť Sentimentalfilm a česká spoločnosť Endorfilm. Svetová premiéra filmu sa uskutočnila 8. februára 2015 na 65. ročníku Medzinárodného filmového festivale Berlinale. V septembri 2015 bol film Slovenskou filmovou a televíznou akadémiou nominovaný za slovenského zástupcu do súťaže o Oscara.

## Referencie

## Externé odkazy
* Stránka filmu

Kategória:Filmy z 2015
Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Filmy ocenené Slnkom v sieti
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Slovenské filmové drámy
Kategória:Slovenské road movies
Kategória:České road movies
Trolejbusová doprava vo Philadelphii

**Trolejbusová doprava vo Philadelphii** ( alebo podľa dopravcu ) tvorí časť verejnej dopravy vo Philadelphii v americkom štáte Pensylvánia. Pre verejnosť bol otvorený 14. októbra 1923, dnes je druhý najstarší trolejbusový systém na svete. Je tiež jedným z piatich trolejbusových systémov v Spojených štátoch, v súčasnosti sa skladá z troch liniek a je prevádzkovaný spoločnosťou Southeastern Pennsylvania Transportation Authority (SEPTA) s flotilou 28 trolejbusov, (alebo „trolley buses“ či „trackless trolleys“).

## Dejiny
Prvá *trackless trolley* (trolejbusová) prevádzka vo Philadelphii bola prevádzkovaná spoločnosťou Philadelphia Rapid Transit Company, založenou v roku 1907, spojením viacerých nezávislých dopravných spoločností v meste a jeho okolí. K 1. januáru 1960 bola spoločnosť reorganizovaná a stala sa Philadelphia Transportation Company (PTC). Vlastníctvo PTC bolo zmenené zo súkromných do verejných rúk k 30. septembru 1968 kedy bolo prevzaté SEPTou (vzniknutou v roku 1964).

Z viacej než 300 systémov celosvetovo (v roku 2011), je philadelphský druhý najstarší po Šanghajskom. (v prevádzke od roku 1941).

Prvá trolejbusová linka v meste bola linka 80-Oregon Avenue, východo-západná linka v oblasti South Philadelphia, od 22nd Street po Delaware Avenue, s dĺžkou . Prevádzka začala 14. októbra 1923 s flotilou 10 trolejbusov: deväť 7,1 metrových vyrobených spoločnosťou J. G. Brill Company (jedným z najvýznamnejších amerických dodávateľov električiek) zvaných „Rail-less Car“ (bezkoľajové vozidlo) a jedným experimentálnym vozom vyrobeným spoločnosťou Commercial Truck Company (bol to jediný trolejbus od tohto dodávateľa).

## Súčasné linky
V súčasnosti SEPTA prevádzkuje tieto tri trolejbusové linky:

## Súčasná flotila
náhľad|Trolejbus č. 893 typu 10240T výrobcu AM General z roku 1979 na Frankford Avenue pri Ashburner Street v roku 1987
Súčasná flotila pozostáva z 38 konvenčných trolejbusov:

SEPTA trolejbusy objednala vo februári 2006. Prvý trolejbus bol dodaný v júni 2007, ostatných 37 počas roku 2008.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Philadelphia Trackless Photos trolleybuses.net – Obrázky, reklamy a literatúra o trolejbusoch z Philadelphie

## Zdroj
*

Kategória:Doprava vo Philadelphii
Philadelphia
Miod

**Miod** (), tiež známy ako **Bez nazvanija** () je album ruského hudobníka Nikolaja Noskova, ktorý vydal v roku 2012. Album bolo nahrané v Nemecku, v štúdiu producenta Horsta Schnebela.

## Zoznam skladieb
# „Без названия“ (Nepomenovaný)4:09
# „Озёра“ (Jazerá)5:09
# „Ночь“ (Noc)4:41
# „Я был один“ (Bol som sám)4:06
# „Исповедь“ (Vyznanie)4:24
# „Мёд“ (Med)4:16

## Obsadenie
* Aleksandr Ramus, Bernd Windisch – gitara
* Oli Rubov - bicie
* Nikolaj Surovcev - klavír
* orchester Magnetic Fantasy

## Referencie


Kategória:Hudobné albumy z 2012
Kategória:Albumy Nikolaja Noskova
Majstrovstvá Európy B kategórie v americkom futbale 2009

**Majstrovstvá Európy B kategórie v americkom futbale 2009** bol v poradí 2. turnaj majstrovstiev Európy B kategórie v americkom futbale mužov, druhé najvyššie podujatie majstrovstiev Európy, ktoré organizovala Európska federácia amerického futbalu (EFAF). Konal sa v dňoch od 18.22. augusta 2009 vo Wolfsbergu, v spolkovej krajine Korutánsko, v Rakúsku, za účasti 5 tímov. Pôvodne sa malo turnaja zúčastniť aj družstvo Ruska. Zápasy sa odohrali na štadióne Lavanttal-Arena s kapacitou 7 300 miest na sedenie. Na turnaji zvíťazilo domáce , ktoré vo finále zvíťazilo nad .

Víťaz tohto turnaja sa kvalifikoval na Majstrovstvá Európy 2010, ktoré organizovalo Nemecko.

## Kvalifikácia

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A

#### Skupina B

### Play off
#### Stretnutie o 3. miesto

#### Finále

## Konečné poradie

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Európskej federácie amerického futbalu  
* Oficiálna stránka Rakúskej federácie amerického futbalu 

## Zdroje
* ME B 2009 na stránke Rakúskej federácie amerického futbalu (archive.org) 
* ME B 2009 na stránke Európskej federácie amerického futbalu  

Kategória:Americký futbal v 2009
B kategória
Americký futbal
Havel (rieka)

**Havel** (, hist. slov. Havola) je rieka v Nemecku, s povodím  a dĺžkou . Preteká cez Meklenbursko-Predpomoransko, Brandenbursko, Postupim, Berlín a Sasko-Anhaltsko.

## Priebeh toku
Pramení na Meklenburskej plošine pri obci Ankershagen v nadmorskej výške 62,6 m a preteká cez celý rad jazier a priehradných nádrží, pričom jej tok je regulovaný hrádzami. Pri meste Havelberg v nadmorskej výške 22 m ústi do Labe.

### Prítoky
Najväčším prítokom je Spréva, ktorá odvodňuje tiež malú časť Česka.

## Vodný režim
Maximálny vodný stav má vo februári a v marci. S prietokom 108 m³/s je po Vltave (150 m³/s) a Sále (117 m³/s) tretím najvodnatejším prítokom Labe.

## Využitie
Vodná doprava je vďaka kanálom a plavebným komorám možná takmer po celej dĺžke toku. Prieplavom je rieka spojená s Odrou a Labe. Ležia na nej mesta Berlín, Postupim, Brandenburg.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Prítoky Labe
Kategória:Rieky v Nemecku
Sála (rieka)

**Sála** () je rieka v Nemecku, s povodím  a dĺžkou . Preteká cez Bavorsko, Durínsko a Sasko-Anhaltsko a po Vltave je to druhý najvýznamnejší prítok Labe. 

## Priebeh toku
Pramení v pohorí Fichtelgebirge pri obci Zell im Fichtelgebirge v nadmorskej výške 728 m v spolkovej krajine Bavorsko. Preteká cez Durínsku rovinu, pod Naumburgom (Sasko-Anhaltsko) pokračuje nížinou, pričom jej povodie zahŕňa aj časť Saska a tiež malú časť Česka prostredníctvom rieky Weiße Elster, ktorá pramení v Ašskom výbežku. Do Labe ústi pri meste Barby v nadmorskej výške 49,5 m.

### Významné prítoky
* Schwesnitz, sprava
* Südliche Regnitz, sprava
* Schwarza, zľava
* Ilm, zľava
* Unstrut, zľava
* Weiße Elster, sprava
* Wipper, zľava
* Fuhne, sprava
* Bode, zľava

## Vodný režim
Priemerný prietok v ústí činí 117 m³/s, pričom pri Naumburgu je to 60 m³/s. Najvyšších úrovní hladiny dosahuje v zime a na jar.

## Využitie
Vodná doprava je možná od Naumburgu v dĺžke 175 km. Od Halle je rieka regulovaná a nachádza sa na nej približne 20 plavebných komôr. Na rieke boli vybudované vodné elektrárne (Grafenward, Beliloch). Na rieke ležia mestá Hof, Saalfeld, Rudolstadt, Jena, Naumburg, Weißenfels, Merseburg, Halle, Bernburg, Calbe.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Prítoky Labe
Kategória:Rieky v Nemecku
Sven Nykvist

**Sven Vilho Nykvist** (* 3. december 1922, Moheda, Švédsko† 20. september 2006, Štokholm) bol švédsky  kameraman, režisér a herec. Patril medzi stálych spolupracovníkov Ingmara Bergmana a takisto bol kameramanom  Tarkovského filmu *Obeť*. Pri výbere filmovej práce preferoval existenciálne a psychologické témy.

Narodil sa do silne religiózneho prostredia. Práci kameramana sa venoval od začiatku štyridsiatych rokov a od začiatku päťdesiatych rokov spolupracoval s Bergmanom. Od päťdesiatych rokov sa okrajovo venoval aj herectvu a réžii.

## Dielo
Bol hlavným kameramanom vo viac ako dvadsiatich Bergmanovych filmoch (napríklad *Prameň panny*, *Mlčanie*, *Persona*, *Hodina vlka*, *Hanba*, *Náruživosť*, *Šepoty a výkriky*, *Scény z manželského života*, *Fanny a Alexander*) a v žánrovo blízkej Tarkovského *Obeti*. 

Režíroval päť filmov, z ktorých najznámejší je *Oxen*. Sporadicky hral zriedkavo vo vedľajších úlohách.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 
*  

## Zdroj

Kategória:Švédske osobnosti filmu
Kategória:Kameramani
Kategória:Držitelia ceny BAFTA
Urbánkův palouk

**Urbánkův palouk** je prírodná pamiatka ev. č. 1421 neďaleko obce Kněžice v okrese Jihlava v nadmorskej výške 622 - 626 metrov. Oblasť spravuje AOPK ČR.

## Ochrana
Dôvodom ochrany je zachovanie prirodzených porastov typov rašelinových lúk s výskytom vzácnych a ohrozených rastlinných druhov. Zároveň bude lúka využívaná ako genofondová plocha.

Ide o neveľkú lúčnu enklávu, na ktorej sa zachovali spoločenstvá vlhkých pichliačových a rašelinových lúk predtým veľmi hojných v celom regióne.

## História

O PP stará organizácia ČSOP Kněžice už od roku 1984. Starostlivosť spočíva v ručnom kosení lúky jeden raz do roka.

7. februára 1985 bol Urbánkův palouk vyhlásený ako "Laboratórium v ​​prírode" pre oddiel Mladých ochrancov prírody pri ZŠ Kněžice. V dnešnej dobe je lokalita zaradená do Lesného NCh Chaloupky.

## Geológia

Horninovými podkladom sú biotické pararuly a kremence moldanubika. Tieto umožnili vznik hydromorfných pôd - pseudoglejov a kambizemí.

## Flóra

Na lokalite nájdete porasty vlhkých lúk zväzu Cathion. Z ohrozených druhov tu môžete nájsť vstavačovec májový (*Dactylorhyza majalis*). Rastú tu tiež záružlie močiarne (*Caltha palustris*), valeriána dvojdomá (*Valeria dioica*), metlica trsnatá (*Deschampsia cespitosa*), ostrica čierna (*Carex nigra*), ostrica prosová (*C. panicea*), veternica hájna (*Anemonoides nemorosa*), túžobník brestový (*Filipendula ulmaria*) a iné.

## Fauna

Zo zvieracej ríše sa tu vyskytuje a hniezdi ľabtuška lúčna (*Anthus pratensis*), pŕhľaviar červenkastý (*Saxicola rubetra*) a červenák karmínový (*Carpodacus erythrynus*).
Ako si môžete prečítať na informačnej tabuli pri PP, bola tu pozorovaná aj močiarnica mekotavá (*Gallinago gallinago*) a strnádka lúčna (*Miliaria calandra*). Územie je biotopom hraboša močiarneho (*Microtus agrestis*), myšky drobnej (*Micromys minutus*), a tiež jašterice živorodej (*Zootoca vivipara*).

## Galéria


File:PP Urbánkův palouk 1.jpg|PP Urbánkův palouk začiatkom apríla, pohľad z juhu
File:PP Urbánkův palouk 2.jpg|PP Urbánkův palouk začiatkom apríla, pohľad z juhu
File:PP Urbánkův palouk 3.jpg|Detailnejší pohľad do zamokreného lúčneho spoločenstva
File:PP Urbánkův palouk 4.jpg|Nepokosené časti lúky slúžia ako útočisko zvieratám
File:PP Urbánkův palouk 5.jpg|Takto vyzerá PP začiatkom apríla, kedy je vidieť zazelenanie sa lúky iba pri bližšom pohľade


## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Jihlava

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Vyhláška ONV Jihlava ktorou sa zriaďuje chránený prírodný výtvor 
* Na stránke BioLib.cz 
* Kultúrne a prírodné dedičstvo Vysočiny  
* Fotogaléria na turistika.cz

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Jihlava
Kategória:Křižanovská vrchovina
Kategória:Lúky v Česku
Kategória:Kněžice (okres Jihlava)
ESPé

**ESPÉ**, skratka pre spoločenstvo Silné Posolstvo, je slovenská kresťanská hudobná skupina zo Sliača, ktorá funguje od roku 2003. Kapela od svojho založenia prešla od rockovej gospelovej kapely svojou víziou ku worship štýlu. 

Je skupinou priateľov s hlbokými vzťahmi, ktorí milujú Boha. Spolu nielen hrajú, ale stretávajú sa takmer každý deň, rozprávajú spolu o tom, čo žijú a vedia o sebe takmer všetko. Práve ich vzťahy spôsobujú hlbokú jednotu aj počas vedenia chvál, keď sa ich osobné pomazanie zjednocuje do jedného hlasu uctievajúceho Boha. Lídrom kapely je Julo Slovák, ktorý skladá väčšinu piesní a túži sa v uctievaní Božej prítomnosti hýbať stále ďalej. Kapela ESPÉ vychádza zo Spoločenstva SP, ktoré je jej domovom a duchovnou rodinou. Túžime vidieť rodiny, spoločenstvá, mestá a národy premenené Božou láskou skrze autentickú chválu kamkoľvek ideme.

## Zostava
* Július Slovák - spev, akustická gitara
* Martin Heneš - bicie
* Dávid Slavkovský - elektrická gitara
* Daniel Launer - basová gitara, spev
* Ivan Petro - klávesy
* František Borovský - basová gitara, spev, produkcia

## Diskografia
### Štúdiové albumy
* *Chcem počuť tvoj hlas* (2005)
* *On* (2007)
* *Nekonečný* (2009)
* *Nestačí* (2011)
* *Nová vášeň* (2013)
* *Za horizont* (2014)
* *Celým srdcom* (2017)
* *V hlave ťa mám* (2018)
* *Zdvihni svoj hlas* (2019)

### Koncertné albumy
* *Enter the Godzone* (2010) (live CD+DVD) 
* *Zmena atmosféry* (2016) (live DVD) 
* *Nový level* (2017) (live DVD) 
* *Godzone Tour 2019* (live CD)

## Referencie


Kategória:Slovenské kresťanské hudobné skupiny
Kategória:Hudobné skupiny z 2003
Águas de São Pedro

**Águas de São Pedro** je obec v juhovýchodnej Brazílii v štáte São Paulo. Nachádza sa 184 kilometrov od hlavného mesta štátu. Na iba 3,61 kilometroch štvorcových, je druhá najmenšia brazílska obec, pokiaľ ide o rozlohu. V roku 2010 mala 2 707 obyvateľov.

Águas de São Pedro sú doslova „*Vody svätého Petra*“ a názov je odvodený od minerálnych prameňov na jej území a polohe, obec pred založením bola súčasťou obce São Pedro (*svätý Peter*).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mesta

## Zdroj

Kategória:Mestá v Brazílii
Kategória:São Paulo
Černíč (prírodná pamiatka)

**Černíč** je prírodná pamiatka ev. č. 53, ktorá sa nachádza pri obci Černíč v okrese Jihlava. Správa AOPK ČR.

## Ochrana
Predmetom ochrany je plytký prietokový rybník na sútoku Moravskej Dyje a Myslůvky, ktorý je refúgiom vodného vtáctva s veľmi bohatou kvetenou.

## História
Ohrozené a vzácne druhy vodných makrofytov postupne vymizli na prelome sedemdesiatych a osmdesiatych rokov 20. storočia, predovšetkým ako dôsledok postupnej eutrofizácie a zanášania rybníka sedimentami. Pri povodni v roku 1985 bola pretrhnutá hrádza rybníka a rybník vypustený. Rybník bol iba provizorne opravený a napustený. V minulých rokoch prešiel rybník rekonštrukciou a čiastočným odbahnením. 

## Flóra
Medzi významné rastliny nachádzajúce sa na lokalite môžeme zaradiť napríklad: červenavec plávajúci *(Potamogeton natans)*, horčiak obojživelný *(Persicaria amphibia)*, diablik močiarny *(Calla palustris)* a rozpuk jedovatý *(Cicuta virosa)*.

## Fauna
Mokrade na brehoch rybníka poskytujú vhodný biotop pre niektoré typy obojživelníkov a plazov: skokan ostropyský *(Rana arvalis)*, skokan krátkonohý *(Pelophylax lessonae)*, ropucha bradavičnatá *(Bufo bufo)* a užovka obojková *(Natrix natrix)*.

Z vtákov sa na území vyskytujú kaňa močiarna *(Circus aeruginosus)*, slávik modrák *(Luscinia svecica)*. Veľkú kolóniu tvorí čajka smejivá *(Larus ridibundus)*. 

Porasty v litorále sú biotopom početnej populácie myšky drobnej *(Micromys minutus)*. 

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Jihlava

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Vyhláška Ministerstva kultúry o zriadení chráneného územia 
* Na stránke BioLib.cz 
* Kultúrne a prírodné dedičstvo Vysočiny  
* Rybník na oficiálnej stránke mesta Telč 

## Zdroj
}

Kategória:Chránené územia v okrese Jihlava
Kategória:Rybníky v Kraji Vysočina
Kategória:Křižanovská vrchovina
Kategória:Vodstvo okresu Jihlava
Kategória:Povodie Moravskej Dyje
Kategória:Černíč
Slovník cudzích slov (Hollý)

**Slovník cudzích slov ** je slovník cudzích slov (majúci však čiastočne aj charakter náučného slovníka) stredného rozsahu s popularizačným zameraním, ktorý vyšiel v roku 1953 vo vydavateľstve Tatran. Napísala ho redakčná rada s kolektívom pomocníkov, pod vedením Antona Hollého a Ľudovíta Zúbeka. 

Slovník obsahuje 16 000 hesiel a 1054 strán. Hlavnou pomôckou pri jeho zostavovaní bol ruský slovník *Slovar innostrannych slov* (doslova: Slovník cudzích slov) a čiastočne maďarský slovník *Idegen szavak szótára* (doslova: Slovník cudzích slov).

## Zdroj
* Slovník cudzích slov. In: 

Kategória:Slovníky
Kategória:Knihy z 1953
Slovník inojazyčný

**Slovník inojazyčný** je prvý slovník cudzích slov v slovenčine. Jeho autorom je Peter Tvrdý. 

Prvé vydanie vydalo okolo roku 1922 v Bratislave vydavateľstvo Comenius, druhé, značne upravené vydanie vydal v roku 1932 v Žiline O. Trávniček. Prvé vydanie má 125 strán, druhé 218 strán. Slovník je praktického rázu. Zdrojom na zostavenie slovníka bol Riegrov Slovník naučný, Ottův slovník naučný a Kottov Česko-německý slovník. 

Autor slovníka v druhej polovici 19. storočia korigoval Mrázovu mluvnicu, potom odišiel na desaťročia do Ruska, v roku 1920 sa vrátil na Slovensko a zostavil viacero významných slovníkov.

## Zdroje
*slovník cudzích slov. In: 
*  s. 25
*

Kategória:Slovníky
Kategória:Knihy z 1922
Slovník cudzích slov (Šaling, 1965)

**Slovník cudzích slov ** je slovník cudzích slov od autorov Samo Šaling, Mária Šalingová (t.j. Mária Ivanová-Šalingová) a Ondrej Peter, ktorý vyšiel v Slovenskom pedagogickom nakladateľstve v roku 1965. Slovník má 1140 strán. Druhé, zrevidované vydanie vyšlo v roku 1966 a tretie, zrevidované vydanie v roku 1970. Slovník obsahuje 27 000 bežne používaných cudzích slov, ide teda o slovník stredného typu. V čase svojho vzniku to bol najobsiahlejší slovenský slovník cudzích slov.

## Zdroje
*Slovník cudzích slov. In: 
* 

Kategória:Slovníky
Kategória:Knihy z 1965
Slovník cudzích slov: A/Z

**Slovník cudzích slov** (s podnázvom **A/Z**) je slovník cudzích slov od autorov Mária Ivanová-Šalingová,  Zuzana Maníková (rod. Šalingová) a Samo Šaling, ktorý vyšiel v Slovenskom pedagogickom nakladateľstve v roku 1979 (druhé vydanie: 1983, tretie vydanie: 1990). Samo Šaling z politických dôvodov nesmel byť do roku 1989 uvedený ako autor slovníka.

Slovník cudzích slov A/Z je rozšírenou a značne upravenou podobou Slovníka cudzích slov od viac-menej tých istých autorov z roka 1965 (1970). Naopak, ďalším rozšírením a úpravou Slovníka cudzích slov A/Z vznikol dnešný Veľký slovník cudzích slov (prvé vydanie 1997).

Autori na slovníku pracovali dvadsať rokov, práce dokončili v decembri 1976.

Slovník obsahuje asi 60 000 slov. V čase svojho vzniku išlo podľa názoru autorov o najväčší slovník cudzích slov v celej slovanskej literatúre . Charakteristické pre slovník je, že obsahuje veľa odborných, a to najmä prírodovedných a technických, termínov. Obsahuje aj hovorové a slangové a zriedkavo aj nárečové slová. Citátové slová, výrazy, zvraty a citáty sa uvádzajú v minimálnej miere.

Bližšie informácie o autoroch pozri v článku Veľký slovník cudzích slov.

## Poznámky


## Zdroje
*Slovník cudzích slov. In: 
*
*
*s. 261
*

## Externé odkazy
*
*
*
*
*
*
*

Kategória:Slovníky
Kategória:Knihy z 1979
Slovník cudzích slov (Šaling, 1997)

**Slovník cudzích slov** (prvé vydanie pod názvom *Slovník cudzích slov pre školu a prax*) je výberový slovník cudzích slov vykladajúci najbežnejších prevzatých slov potrebných v každodennej praxi od autorov Samo Šaling, Mária Ivanová-Šalingová a Zuzana Maníková (rod. Šalingová), ktorý vychádzal vo vydavateľstve SAMO od roku 1997 (1. vydanie 1997, 2. revidované a doplnené vydanie 2002, 3. revidované a doplnené vydanie 2005). Má teda rovnakých autorov, vydavateľa a rok prvého vydania ako Veľký slovník cudzích slov. Obsahuje vyše 30 000 heslových jednotiek. Je určený pedagógom, študentom, odborníkom, publicistom a pod. Podrobnosti o autoroch slovníka pozri v článku Veľký slovník cudzích slov.

## Zdroje
*
*

Kategória:Slovníky
Kategória:Knihy z 1997
Veľký slovník cudzích slov

**Veľký slovník cudzích slov** je slovník cudzích slov od autorov Samo Šaling, Mária Ivanová-Šalingová a Zuzana Maníková (rod. Šalingová), ktorý vychádza vo vydavateľstve SAMO od roku 1997 (1. vydanie 1997, 2. revidované a doplnené vydanie 2000, 3. revidované a doplnené vydanie 2003, 4. revidované a doplnené vydanie 2006, 5. revidované a doplnené vydanie 2008).

## Vznik
Veľký slovník cudzích slov je rozšírenou a značne upravenou podobou Slovníka cudzích slov A/Z (vydania: 1979, 1983. 1990). 

Veľký slovník cudzích slov vznikol excerpciou vyše štvrť milióna excerpčných lístkov (to sa týka už prvého vydania) obsahujúcich slová z jazykových prejavov z najrozmanitejších oblastí, dennej tlače, odborných časopisov, krásnej a odbornej literatúry, príručiek, monografií aj lexikografických diel. Autori sledovali aj hovorené prejavy, živú reč, a masmédiá.

## Charakteristika
Piate vydanie obsahuje vyše 73 500 heslových jednotiek na 1184 stranách, druhé vydanie obsahovalo okolo 65 000 slov na 1328 stranách. Podľa názoru autorov ide o najväčší slovník cudzích slov v celej slovanskej literatúre. 

Charakteristické pre slovník je, že obsahuje veľa odborných, a to najmä prírodovedných a technických, termínov. Obsahuje aj hovorové a slangové a zriedkavo aj nárečové slová. Citátové slová, výrazy, zvraty a citáty sa uvádzajú v minimálnej miere.

## Autori
*Ing. Samo Šaling (nar. 1923) je okrem iného spoluautorom veľkého Stavebníckeho náučného slovníka (1961-1969), Česko-slovenského technického slovníka (1969), Poľsko-slovenského technického slovníka (1971) a Španielsko-slovenského a slovensko-španielskeho technického slovníka (1971). V 70. a 80. rokoch mal z politických dôvodov zákaz publikovať a nesmel byť ani uvedený ako spoluautor Slovníka cudzích slov A/Z.
*PhDr. Mária Ivanová-Šalingová, CSc., rodená Ivanová (nar. 1923), je významná slovenská jazykovedkyňa, do dôchodku pracovníčka JÚ ĽŠ SAV; autorka resp. spoluautorka viacerých slovníkov cudzích slov a okrem iného spoluautorka Peciarovho Slovníka slovenského jazyka zo 60. rokov a veľkého Česko-slovenského slovníka (1979). 
*Ing. arch. Zuzana Maníková, rodená Šalingová (nar. 1950), je architektka, ktorá pracovala najprv na Pamiatkovej správe v Rožňave a od revolúcie má s manželom (Mikulášom Maníkom, ktorý je vlastníkom vydavateľstva SAMO) vlastný ateliér; je aj spoluautorkou publikácie ABC meracích jednotiek (1980).

## Zdroje
*
*
*s. 261
*
*
*
*
*

## Bibliografický odkaz
* 
* 
* 
* 
* 

Kategória:Slovníky
Kategória:Knihy z 1997
Slovník cudzích slov: akademický

**Slovník cudzích slov** (prvé vydanie bez podnázvu, ostatné vydania s podnázvom **akademický**) je slovník cudzích slov, ktorý je slovenským upraveným prekladom českého Akademického slovníka cizích slov z vydavateľstva Academia z roku 1995. 

Slovník vyšiel okrem prvého vydania (1997) ešte v dvoch upravených vydaniach (2005 a 2008) a vyšiel v Slovenskom pedagogickom nakladateľstve – Mladých letách (resp. prvé vydanie v Slovenskom pedagogickom nakladateľstve.)
## Autori
Autormi českého originálu je kolektív Ústavu českého jazyka Akadémie vied Českej republiky: Růžena Buchtelová, Helena Confortiová, Vlasta Červená, Václava Holubová, Mariana Hovorková, Miloslav Churavý, Jiří Kraus, Libuše Kroupová, Marie Ludvíková, Jaroslav Machač, Vladimír Mejstřík, Věra Petráčková, Běla Poštolková, Miroslav Roudný, Věra Schmiedtová, Miloslava Šroufková, Vladimír Ungermann. Kolektív viedol Jiří Kraus.

Autormi slovenského prekladu a úpravy sú pracovníci Jazykovedného ústavu Ľ. Štúra a Kabinetu orientalistiky Slovenskej akadémie vied: Ľubica Balážová, Ján Bosák, Jozef Genzor, Ivor Ripka a Jana Skladaná. Odbornú revíziu vykonali Slavomír Ondrejovič a Ľubor Králik.

## Charakteristika
Slovník obsahuje asi 100 000 významov slov, citátových spojení a bežných skratiek a značiek cudzieho pôvodu. Slovník neobchádza ani okrajové slová, t.j. slová slangové, zastarané či zriedkavé. Výklady sú na rozdiel od iných  (a všetkých doteraz na Slovensku doteraz vydaných) slovníkov cudzích slov doplnené aj príkladmi použitia a obvyklými (lexikalizovanými) spojeniami. Slovenskí prekladatelia z originálu slovníka vynechali slová typické pre české jazykové prostredie a doplnili ho o aktuálne slová fungujúce v slovenskom prostredí, ako aj o najnovšie slová, ktoré sa do originálu ešte nedostali. V druhom slovenskom vydaní sa využili aj nové poznatky získané počas riešenia etymologického a ortoepického vedeckého projektu v Jazykovednom ústave Ľ. Štúra SAV. 

Kým český originál je výslovne normatívny slovník, slovenský preklad je výslovne nenormatívny slovník. 

Za zmienku stojí, že český originál medzičasom vyšiel v roku 2005 v novom vydaní pod zmeneným názvom Nový akademický slovník cizích slov: A-Ž.

## Zdroje
*
*
*
 
## Externé odkazy
* *Slovník cudzích slov (akademický)*, 2005. dostupné online
*
*
*o českom originále: 
** 
** 

Kategória:Slovníky
Kategória:Knihy z 1997
Starý Přísecký rybník

**Starý Přísecký rybník** je prírodná pamiatka ev.č.5663, ktorá sa nachádza neďaleko obce Příseka v okrese Jihlava. Je to sústava troch rybníkov v miernej terénnej depresii v nadmorskej výške 560-569 m východne od prameniska
Puklického potoka.

## Ochrana
Predmetom ochrany je ekosystém rybníka so sprievodnými rastlinnými a živočíšnymi spoločenstvami s výskytom zvlášť chránených druhov, najmä vtákov, obojživelníkov a vodných mäkkýšov.

Medzi kriticky okrozených živočíchov patria: volavka purpurová *(Ardea purpurea)*, bučiak veľký *(Botaurus stellaris)*, haja tmavá *(Milvus migrans)*, chriašť malý *(Porzana parva)*, hvizdák veľký *(Numenius arquata)*, kalužiak červenonohý *(Tringa totanus)*, strnádka lúčna *(Miliaria calandra)* a z obojživelníkov je to  skokan rapotavý *(Rana ridibunda)*. 

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Jihlava

## Externé odkazy
* Nariadenie Kraja Vysočina o zriadení prírodnej pamiatky 
* Nové prírodné pamiatky na Jihlavsku  

Kategória:Chránené územia v okrese Jihlava
Kategória:Rybníky v Kraji Vysočina
Kategória:Křižanovská vrchovina
Kategória:Vodstvo okresu Jihlava
Kategória:Příseka (Brtnice)
Havel

**Havel** môže byť:
*česká podoba krstného mena Gál, pozri Gál (prvé meno)
*zriedkavo: Svätý Gál
*rieka v Nemecku, staršie: Havola, pozri Havel (rieka)
*názov viacerých nemeckých lodí
*trieda lodí, pozri Havel (trieda lodí)
*priezvisko, pozri Havel (priezvisko), napr.:
** Alois Havel (1945–2014) – český autokrosár
** Bohumil Havel (* 1975) – právnik
** Dagmar Havlová – viacero osôb, pozri Dagmar Havlová (rozlišovacia stránka) (napr. Dagmar Havlová)
** Daniel Havel (* 1991) – český športovec, kajakár
** Eduard Havel (* 1944) – český regionálny politik a podnikateľ
** Ester Havlová (* 1967) – česká fotografka
** František Havel – viacero osôb
** Gustav Havel (1930–1967), český motocyklový pretekár
**Hippolyte Havel (1871-1950), český anarchista v USA
** Irena Havlová (* 1959), česká hudobníčka a skladateľka
** Ivan M. Havel (* 1938), technik, kybernetik a filozof, brat prezidenta Václava Havla
** Jan Havel – viacer osôb
** Jiří Havel (1957–2012), ekonóm a politik
** Josef Havel – viacero osôb
** Lukáš Havel (* 1981),  český hokejista
** Mansvet Havel (????–1919), český auskultant
** Martin Havel (* 1966) – viacero osôb
** Miloš Havel (1899–1968), filmový podnikateľ, syn Vácslava Havla (1861-1921)
**Miroslav Havel (1881 – 1958, pseudonym Miroslava Koštála), český šachový odborník
**Nina Havlová (*1980), švajčiarska moderátorka a herečka
** Olga Havlová (Šplíchalová; 1933–1996), prvá manželka Václava Havla
** Petr Havel (1956), český agrárny analytik a novinár
** Radomír Havel (* 1973), český futbalový brankár
** Rudolf Havel (1911–1993), český literárny historik, editor a lexikograf
**Václav Havel – viacero osôb, pozri Václav Havel (rozlišovacia stránka) , 
*** dramatik a bývalý český a česko-slovenský prezident (1936 - 2011), pozri Václav Havel
** Vácslav Havel(1861–1921), český architekt, staviteľ a&#160;stavebný podnikateľ
** Vincenc Havel (1906–1992),  český sochár
** Vojtěch Havel (* 1962), český hudobník a skladateľ
Mulda (rieka)

**Mulda** (staršie po slovensky a po česky aj: **Modla**; ) je rieka v Nemecku, s povodím  (z toho 388,39 km² na území Česka) a dĺžkou  (313,7 km s *Cvikovskou Muldou*). Preteká cez Sasko a Sasko-Anhaltsko a je významný ľavostranný prítok Labe. Vzniká sútokom Cvikovskej (Zwickauer Mulde) a Freiberskej Muldy (Freiberger Mulde).

## Priebeh toku
Pramení v Krušných horách a tečie prevažne kopcovitou krajinou. Ležia na nej mesta Eilenburg a Dessau.

## Vodný stav
Vodnosť stúpa v zime a na jar, pričom priemerný prietok v ústí je 67 m³/s. Na Cvikovskej Mulde bola vybudovaná priehradná nádrž Muldenberg s objemom 6 mil. m³ a vodná elektráreň. Je splavná.

## Referencie


## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Prítoky Labe
Kategória:Rieky v Nemecku
Václav Havel (rozlišovacia stránka)

**Václav Havel** môže byť:
* dramatik a bývalý český a česko-slovenský prezident (19362011), pozri Václav Havel
* otec prezidenta Havla, český staviteľ (18971979), pozri Václav Maria Havel
* starý otec prezidenta Havla, český staviteľ, postavil a vlastnil Palác Lucerna (18611921), pozri Vácslav Havel
* český národopisec a vlastivedný pracovník (18861965), pozri Václav Havel (národopisec) 
* český kanoista (19201979), pozri Václav Havel (kanoista)
* český matematik a fyzik, docent a dekan Pedagogickej fakulty Západočeskej univerzity v Plzni (nar. 1927), pozri Václav Jaromír Havel

Havel, Václav
Po pojas v nebe

***Po pojas v nebe*** () je album ruského hudobníka Nikolaja Noskova ktorý vydal 7. marca 2006. Niektoré piesne majú orientálne motívy.

## Zoznam skladieb
# „По пояс в небе“ (Po pás v nebi) - 5:25
# „А на меньшее я не согласен“ (A čím menej nesúhlasím) - 4:20
# „Я не верю“ (Neverím) - 4:50
# „Побудь со мной“ (Zostaň so mnou) - 4:31
# „Зачем“ (Prečo) - 5:47
# „Тальяночка“ (Talianka) - 4:38
# „Любовь и еда“ (Láska a jedlo) - 3:39
# „Иду ко дну“ (Idem ku dnu) - 3:35
# „Фенечка“ (Fenečka) - 4:30
# „Спасибо“ (Ďakujem) - 5:08

## Referencie


Kategória:Hudobné albumy z 2006
Kategória:Albumy Nikolaja Noskova
Pedagogická fakulta Katolíckej univerzity v Ružomberku

**Pedagogická fakulta Katolíckej univerzity v Ružomberku** (skr. **PF KU**) je jedna zo štyroch fakúlt Katolíckej univerzity v Ružomberku. Fakulta vznikla k 1. júlu 2000 spolu s univerzitou. Dekanom fakulty je PaeDdr. Peter Krška, PhD.

## Dejiny pedagogickej fakulty
Úsilie o vytvorenie pedagogickej fakulty katolíckeho zamerania po nežnej revolúcii vyústilo do založenia Pedagogického inštitútu sv. Ondreja v Ružomberku v júni 1995. Tento inštitút bol v roku 1996 pretransformovaný na Katecheticko-pedagogickú fakultu sv. Ondreja Trnavskej univerzity, nasledujúci rok bol presunutý do Žilinskej univerzity. Na základe Katechicko-pedagogickej fakulty k 1. júlu 2000 vznikla Katolícka univerzita v Ružomberku s dvomi fakultami: pedagogickou a filozofickou.

## Pracoviská a katedry

### Pracoviská
Okrem sídelného pracoviska v Ružomberku má fakulta dve detašované pracoviská:
* Inštitút Juraja Páleša v Levoči
* Inštitút Štefana Náhalku v Poprade

### Katedry
Fakulta má dvadsať katedier:
* Katedra biológie a ekológie
* Katedra cudzích jazykov
* Katedry chémie a fyziky
* Katedra geografie
* Katedra hudby
* Katedra cirkevnej hudby
* Katedra informatiky
* Katedra matematiky
* Katedra katechetiky a praktickej teológie
* Katedra pedagogiky a psychológie
* Katedra výtvarnej výchovy
* Katedra predškolskej a elementárnej pedagogiky
* Katedra telesnej výchovy a športu
* Katedra sociálnej práce
* Katedra špeciálnej pedagogiky
* Katedra špeciálnej pedagogiky a pedagogiky mentálne postihnutých (v Levoči)
* Katedra liečebnej pedagogiky (v Levoči)
* Katedra predškolskej a elementárnej pedagogiky sociálne znevýhodnených skupín (v Levoči)
* Katedra manažmentu (v Poprade)
* Katedra sociálnej práce (v Starej Ľubovni)

## Štúdium
Na Bakalárskej úrovni fakulta ponúka štúdium učiteľstva, pedagogiky, sociálnej práce, špeciálnej pedagogiky, elementárnej a predškolskej pedagogiky a manažmentu. Na magisterskej úrovni ponúka štúdium učiteľstva, sociálnej práce a špeciálnej pedagogiky. Na doktorandskom stupni ponúka dva programy: sociálna práca a sociálna práca vo verejnej správe a sociálne služby.

Naposledy v marci 2019 oznámila Pedagogická fakulta KU, že jej boli priznané práva uskutočňovať študijný program učiteľstvo telesnej výchovy v kombinácii a učiteľstvo telesnej výchovy jednopredmetové.

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky fakulty 


Kategória:Katolícka univerzita v Ružomberku
Katolícka
Rudi Rus

**Rudi Rus** (vlastným menom **Rudolf Rus**; * 22. september 1976, Nitra) je slovenský rozhlasový moderátor, známy najmä z autorskej metalovej show HEADBANGER_FM, ktorú vysiela na Rádiu_FM každý pondelok od 22:00 do polnoci. Okrem moderovania pôsobí aj v oblasti ľudských zdrojov a náboru.

Študoval na Slovenskej poľnohospodárskej univerzite v Nitre, inžinierske štúdium na Fakulte ekonomiky a manažmentu ukončil v roku 2001. V prostredí rádií sa pohybuje od roku 1998. Začínal a do roku 2004 s menšími prestávkami pôsobil v nitrianskych regionálnych rádiách. Od 17. novembra 2005 bez prestávky vysiela na Rádiu_FM jedinú metalovú show v celoslovenskom éteri. Okrem moderovania sa venuje i hudobnej publicistike. Od roku 2004 píše pre najväčší československý portál o tvrdorockovej a metalovej hudbe metalopolis.net. Prispieval aj do slovensko-českej mutácie magazinu Rock Hard, občasne publikuje články o hudbe a rozhovory so zaujímavými interpretmi aj v iných periodikách, napr. .týždeň.

O metale hovorí, že „*je to výnimočné umenie pre ľudí, ktorí nekĺžu po povrchu pop kultúry*“. Vo svojej dvojhodinovke poslucháčom prináša okrem kvalitnej hudby, rozhovorov s kapelami a živých koncertov priamo zo štúdia aj rozhovory na témy, ktoré s metalom súvisia. Napr. vysielanie s profesorom klinickej a forenznej psychológie Antonom Heretikom na tému zlo a agresivita.

Venuje sa tiež moderovaniu knižných besied.

## Referencie

## Literatúra
* 

Kategória:Slovenskí rozhlasoví moderátori
Kategória:Absolventi Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre
Kategória:Osobnosti z Nitry
Marcel Sakáč

**Marcel Sakáč** môže byť:

* slovenský hokejový brankár, pozri Marcel Sakáč (1947)
* slovenský hokejový útočník, pozri Marcel Sakáč (1972)

Sakáč, Marcel
Dusený mat

náhľad|Dusený mat
**Dusený mat** je situácia v šachu, kedy dá jazdec mat súperovmu kráľovi, ktorý je zablokovaný vlastnými figúrami a pešiakmi. Tejto zablokovanej pozície sa zvyčajne dosahuje pomocou obete dámy na poslednom rade. Najstarší opis duseného matu pochádza zo stredovekej šachovej úlohy z roku 1273 a následne dusený mat spomínajú aj niektorí starí majstri (Pedro Damiano v r. 1512, Luis Ramirez de Lucena r. 1497), pričom najstaršie dochované partie s týmto motívom pochádzajú od talianskeho šachistu Gioacchina Greca, ktorý žil v prvej polovici 17. storočia.

Dusený mat je možné dosiahnuť už počas šachového otvorenia, známa je napríklad pasca v Caro-Kannovej obrane: 1.e4 c6 2.d4 d5 3.Jc3 d×e4 4.J×e4 Jd7 5.De2 Jgf6?? 6.Jd6# alebo v budapeštianskom gambite: 1.d4 Jf6 2.c4 e5 3.d×e5 Jg4 4.Sf4 Jc6 5.Jf3 Sb4+ 6.Jbd2 De7 7.a3 Jg×e5 8.a×b4?? Jd3#.

## Vybrané partie

}
|- 
| align="center" | 16…Jd3+ 17. Kd1 De1+ 18. J×e1 Jf2#
|}


}
|- 
| align="center" | 20.Dg8+!! 1-0 (20…V×g8 21. Jf7#)
|}

; NNGreco, 1625
1. e4 e5 2. f4 f5 3. e×f5 Dh4+ 4. g3 De7 5. Dh5+ Kd8 6. f×e5 D×e5+ 7. Se2 Jf6 8. Df3 d5 9. g4 h5 10. h3 h×g4 11. h×g4 V×h1
12. D×h1 Dg3+ 13. Kd1 J×g4 14. D×d5+ Sd7 15. Jf3 Jf2+ 16. Ke1 Jd3+ 17. Kd1 De1+ 18. J×e1 Jf2# 0-1

; BenkoHorowitz, 1968
1.c4 c6 2.Jf3 d5 3.b3 Jf6 4.g3 e6 5.Sg2 Se7 6.O-O O-O 7.Sb2 a5 8.a3 c5 9.c×d5 e×d5 10.d4 Ja6 11.Jc3 Sf5 12.Je5 c×d4 13.D×d4
Jc5 14.J×d5 J×b3 15.Df4 J×d5 16.D×f5 J×a1 17.J×f7 Dc8 18.Jh6+ Kh8 19.D×d5 Jc2 20.Dg8+ 1-0

## Referencie


Kategória:Maty
Referendum v Maďarsku 2016

[250px|náhľad|vpravo|[Zichyújfalu]]
Referendum o migračných kvótach bolo v Maďarsku 2. októbra 2016.

Otázka referenda: „*Ste za to, aby [[Európska únia]] aj bez súhlasu [[Maďarský parlament|maďarského parlamentu]] mohla stanoviť povinné presídlenie nemaďarských občanov do Maďarska?*“

Predseda vlády Viktor Orbán 24. februára oznámil, že kabinet iniciuje referendum o povinných kvótach. Premiér iniciatívu zdôvodnil tým, že o takejto otázke nemôže rozhodovať nikto namiesto zvolených poslancov maďarského parlamentu.

Drvivá väčšina voličov hlasovala proti kvótam, referendum však bolo pre nízsku účasť neplatné. Opozícia aj vládne strany označili referendum za svoje víťazstvo.

## Výsledky
thumb|Výsledky referenda podľa žúp
Na referende sa zúčastnilo 43,9% voličov. Po odčítaní neplatných hlasov účasť klesla na 40,1%.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Referendá v Maďarsku
Kategória:2016 v Maďarsku
Kategória:Referendá v roku 2016
Kategória:Referendá o Európskej únii
Kolbenova (stanica pražského metra)

**Kolbenova** je stanica metra v Prahe na linke B. Nachádza sa v katastrálnom území Hloubětín pod ulicou Kolbenova. Bola otvorená 8. júna 2001.

## Charakteristika stanice
Stanica je podzemná (26 m hlboko), razená, trojlodná so skrátenou strednou loďou (46 m dlhá), jedným eskalátorovým tunelom vedeným do povrchového vestibulu. Jedná sa o klasickú stanicu pražského typu so siedmimi pármi prestupov. Pre cestujúcich so zníženou pohyblivosťou je k dispozícii aj výťah. Kolbenova je jednou z najmenej využitých staníc (spolu s Radlickou). Jej nástupište je dlhé 103,5 m a celá stanica 192 m. Obklad priestoru nástupišťa tvoria biele, modré a žlté smaltované plechy.

### Vestibul
Povrchový vestibul bol navrhnutý do pôvodnej masívnej železobetónovej konštrukcie, ktorá mala pôvodne slúžiť ako prízemie osem-podlažného objektu. Táto konštrukcia teda ostala zachovaná, vstavané boli iba nutné súčasti pre stanicu metra a pridaná ľahko pôsobiaca fasáda. Severná strana celého objektu je presklenná, ostatné sú obložené nerezovými prvkami. Na strope je ponechaný holý betón.
thumb|Busta Emila Kolbena

## Výstavba
S výstavbou Kolbenovy sa začalo, rovnako ako s celým úsekem IV. B., v roku 1991. Vtedy bola stanica navrhnutá, ešte s názvom ČKD, primárne pre zamestnancov neďalekých závodov rovnomennej spoločnosti. Časy sa ale zmenili a firma nakoniec skrachovala. Význam tejto stanice pre celý rozostavaný úsek poklesol, takže keď se nakoniec ukázalo, že nie je možné dobudovať celý úsek do novembra 1998, stavebné práce na Kolbenovej sa dočasne zastavili. Vlaky tak cez túto stanicu ešte nasledujúce tri roky iba prechádzali. Stanica bola v tejto dobe ešte ďalej od dokončenia ako susedná stanica Hloubětín. Kolbenova slúži verejnosti od 8. júna 2001 a jej otvorenia sa zúčastnil aj vnuk podnikateľa Emila Kolbena, zakladateľa ČKD.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Profil stanice na stránke Dopravného podniku mesta Praha
* Profil stanice na stránkach Metroweb.cz

## Zdroj

Kategória:Stanice pražského metra
Kategória:Architektúra z 2001
Balinka

**Balinka** môže byť:

* obec v Maďarsku, pozri Balinka (obec)
* riečka v Česku, pozri Balinka (riečka)
Peter Greenaway

**Peter Greenaway**, CBE (* 5. apríl 1942, Newport, Spojené kráľovstvo) je britský režisér a scenárista. Patrí k významným režisérom umeleckých filmov určených pre náročnejšieho diváka.

## Biografia
Vyštudoval maliarstvo na Walthamsrow School of Arts, ako mladý študent už mal samostatnú výstavu v Lord´s Gallery v Londýne. V rokoch 1965-1976 pracoval ako strihač dokumentárnych filmov britskej *Ústrednej informačnej služby*, sám ale nakrúcal krátke dokumentárne filmy a venoval sa aj písaniu scenárov a maľovaniu.

V jeho hraných filmoch dominuje opulentná a rafinovaná vizuálna zložka, interiéry, kulisy i kostýmy sú dômyselne štylizované, často s odkazmi na staršie umelecké diela (napr. na obrazy nizozemských maliarov 17. storočia). Jeho zaujatie svetom umenia zo 17. storočia sa odráža aj na námetoch a scenároch viacerých jeho filmov (napr. *Umelcova zmluva*, *Dieťa z Mâconu*, *Rembrandtova Nočná hliadka*, *Golzius and the Pelican Company*). Jeho filmy majú často zašifrované odkazy na filozofické diela alebo obsahujú rôzne morálne posolstvá (napr. o hraniciach slobody ľudského jedinca alebo umeleckej tvorby).

Od roku 1985 točil filmy s kameramanom Sachom Viernym, ktorý bol v 70-tych rokoch dvorným kameramanom režiséra Alaina Resnaisa. Hudbu k mnohým jeho filmom zložil skladateľ Michael Nyman. Spolupracoval tiež s niektorými módnymi návrhármi (napr. vo filme *Kuchár, zlodej, jeho žena a jej milenec* kostýmy navrhol módny návrhár Jean-Paul Gaultier).

## Zaujímavosť
V roku 1993 sa zúčastnil letnej filmovej školy v Uherskom Hradišti a tiež filmového festivalu v Trenčianskych Tepliciach.

## Filmografia
* 1982 Umelcova zmluva (The Draughtsman′s Contract)
* 1986 Zet a dve nuly (A Zed and Two Noughts)
* 1987 Brucho architekta (The Belly of an Architect)
* 1988 Topenie po číslach (Drowning By Numbers)
* 1989 Kuchár, zlodej, jeho žena a jej milenec (The Cook, the Thief, Her Wife and Her Lover)
* 1991 Prosperove knihy (Prospero′s Books)
* 1993 Dieťa z Mâconu (The Baby of Mâcon)
* 1996 Rozprávky na spanie (The Pillow Book) 
* 1999 8 ½ ženy (8 ½ Woman)
* 2003 The Tulse Luper Suitcases – Part I: The Moab Story 
* 2003 The Tulse Luper Suitcases – Part III: From Sark To the Finish
* 2003 The Tulse Luper Suitcases – Episode 3: Antwerp I
* 2004 The Tulse Luper Suitcases – Part II: Voux to the See
* 2007 Rembrandtova Nočná hliadka (Nightwatching)
* 2012 Goltzius and the Pelican Company
* 2015 Ejzenštejn v Guanajuate (Eisenstein in Guanajuato)

## Literatúra
* ULMAN, Miro – ULMAN, Peter: *Sprievodca klubovým filmom.* Bratislava : Asociácia slovenských filmových klubov - Slovenský filmový ústav, 2003, s. 342 – 343. 
* MOJŽIŠ, Juraj: *Použi ma ako stránku knihy.* Bratislava : Slovenský filmový ústav, 2004, s. 50 - 59. [Štúdia o niektorých filmoch P. Greenawaya]. ISBN 80-85187-35-3

## Referencie


## Externé odkazy
* Rozhovor s Greenawayom v relácii „Na plovárne“ s Marekom Ebenom, vysielané dňa 15. 2. 2009. Dostupné on-line. 
* 
* 

Kategória:Britskí filmoví režiséri
Kategória:Britskí scenáristi
Kategória:Commanders of the Order of the British Empire