Mäta

**Mäta** (*Mentha*) je rod rastlín z čeľade hluchavkovité (*Lamiaceae*).

Presný rozdiel medzi druhmi je nejasný; odhaduje sa, že existuje 13 až 24 druhov. K hybridizácii dochádza prirodzene tam, kde sa rozšírenie niektorých druhov prekrýva. Je známych veľa krížencov a kultivarov.

Rod má subkozmopolitnú distribúciu v Európe, Afrike, Ázii, Austrálii a Severnej Amerike.

Druhy, ktoré tvoria rod mäta, sú široko rozšírené a možno ich nájsť v mnohých prostrediach. Väčšina rastie najlepšie vo vlhkom prostredí a na vlhkých pôdach. Dorastajú do výšky 10 až 120 cm a môžu vytvárať porasty. Vzhľadom na ich tendenciu nekontrolovaného šírenia sa niektoré druhy mäty považujú za invázne.

## Opis
Sú to aromatické, takmer výlučne trváce byliny. Majú široko sa rozširujúce podzemné a nadzemné výbežky a vzpriamené, štvorcové rozvetvené stonky. Listy sú usporiadané do protiľahlých párov, od podlhovastých po kopijovité, často ochlpené, so zúbkovaným okrajom. Farby listov sa pohybujú od tmavozelenej a šedozelenej po fialovú, modrú a niekedy bledožltú farbu. Kvety sú biele až fialové a vytvárajú nepravé prasleny, ktoré sa nazývajú paprasleny (verticillastrum). Koruna je dvojramenná so štyrmi petalami, horná je zvyčajne najväčšia. Plodom je tvrdka, ktorá obsahuje jedno až štyri semená.

## Taxonómia
Mäta (*Mentha*) je členom skupiny *[[Mentheae]]* z podčeľade *[[Nepetoideae]]*. Skupina obsahuje asi 65 rodov a vzťahy v nej sú nejasné. Autori sa nezhodli na vymedzení rodu mäta. Napríklad *M. cervina* bola zaradená do *Pulegium* a *Preslia* a *M. cunninghamii* bola umiestnená do *[[Micromeria]]*. V roku 2004 štúdia molekulárnej fylogenetiky naznačila, že do rodu mäta by mali byť zahrnuté *M. cervina* aj *M. cunninghamii* [5]. *M. cunninghamii* však bola vylúčená pri úprave rodu z roku 2007. [10]

Do rodu mäta bolo zaradených viac ako 3 000 mien, od druhov až po formy, z ktorých väčšina sa považuje za synonymá alebo neoprávnené mená. Taxonómia rodu je sťažená, pretože mnoho druhov sa ľahko kríži alebo ide o pravdepodobne staré krížence. Semená krížencov spôsobujú variabilné potomstvo, ktoré sa môže šíriť vegetatívnym rozmnožovaním. Variabilita viedla k tomu, čo bolo opísané ako „paroxyzmus druhov a nižších taxónov“; napríklad jeden taxonóm zverejnil medzi rokmi 1911 a 1916 iba 434 nových taxónov pre mätu v Strednej Európe. Súčasné zdroje rozoznávajú od 18 do 24 druhov.

### Druhy
Plants of the World Online udáva nasledujúce druhy (slovenské názvy podľa Flóra Slovenska. V/1.):

**Mentha alaica* Boriss.
*mäta vodná (*Mentha aquatica*) L.
*mäta roľná (*Mentha arvensis*) L.
**Mentha atrolilacina* B.J.Conn & D.J.Duval
**Mentha australis* R.Br.
**Mentha canadensis* L.
**Mentha cervina* L.
**Mentha cunninghamii* (Benth.) Benth.
**Mentha dahurica* Fisch. ex Benth.
**Mentha darvasica* Boriss.
**Mentha diemenica* Spreng.
**Mentha gattefossei* Maire
**Mentha grandiflora* Benth.
**Mentha japonica* (Miq.) Makino
**Mentha laxiflora* Benth.
*mäta dlholistá (*Mentha longifolia*) (L.) L.
**Mentha micrantha* (Fisch. ex Benth.) Heinr.Braun
**Mentha pamiroalaica* Boriss.
**Mentha pulegium* L.
**Mentha requienii* Benth.
**Mentha royleana* Wall. ex Benth.
**Mentha satureioides* R.Br.
*mäta klasnatá (*Mentha spicata*) L. – typový druh
*mäta voňavá (*Mentha suaveolens*) Ehrh.

### Krížence

Existuje veľké množstvo krížencov. V zozname sú mená z Plants of the World Online. Názvy rodičovských rastlín sú z Tucker & Naczi (2007). Synonymá spolu s kultivarmi a odrodami, ak sú k dispozícii, sú zahrnuté v konkrétnych názvoch krížencov.

**Mentha* × *carinthiaca* Host (*M. arvensis* × *M. suaveolens*)
*mäta dalmátska (*Mentha* × *dalmatica*) Tausch (*M. arvensis* × *M. longifolia*)
*mäta krovisková (*Mentha* × *dumetorum*)] Schult. (*M. aquatica* × *M. longifolia*)
**Mentha* × *gayeri* Trautm.
*mäta jemná (*Mentha* × *gracilis*) Sole (syn. *Mentha* × *gentilis* L.; *M. arvensis* × *M. spicata*)
**Mentha* × *kuemmerlei* Trautm.
**Mentha* × *locyana* Borbás
**Mentha* × *piperita* L. (*M. aquatica* × *M. spicata*)
*mäta pieporná (*Mentha* × *pyramidalis*) Ten.
**Mentha* × *rotundifolia* (L.) Huds. (*M. longifolia* × *M. suaveolens*)
**Mentha* × *suavis* Guss. (syn. *Mentha* × *maximilianea*; *M. aquatica* × *M. suaveolens*)
*mäta praslenatá (*Mentha* × *verticillata*) L. (*M. aquatica* × *M. arvensis*)
*mäta huňatá (*Mentha* × *villosa*) Huds. (*M. spicata* × *M. suaveolens*, also called *M. nemorosa*) 
**Mentha* × *villosa-nervata* Opiz (*M. longifolia* × *M. spicata*)
**Mentha* × *wirtgeniana* F.W.Schultz (syn. *Mentha* × *smithiana*; *M. aquatica* × *M. arvensis* × *M. spicata*)

## Pestovanie
Všetkým mätám sa darí v blízkosti vodných telies, jazier, riek a chladných vlhkých miest v polotieni. Všeobecne platí, že mäta toleruje široké spektrum podmienok a je možné ju pestovať aj na plnom slnku.

Rastú rýchlo a rozširujú sa pozdĺž povrchu prostredníctvom siete podzemných výbežkov. Niektoré druhy mäty sú inváznejšie ako ostatné a môžu vytláčať iné rastliny. Pre kontrolu jej rastu sa občas vysádza do uzavretých nádob alebo iných zábran.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Hluchavkovité
Kategória:Liečivé rastliny