Ferdinand Salzmann

**Ferdinand Salzmann** (* asi 1830, Vinosady† 30. marec 1913, Pata) bol výtvarný umelec, vedúca osobnosť súvekej západoslovenskej ľudovej sklomaľby. Výtvarne najvýznamnejší člen umeleckej rodiny Salzmannovcov, sklomaliarov. Maľoval náboženskú (kresťanskú) tematiku.

## Život

### Pôvod
Ferdinandov otec, tiež Ferdinandhoci niektoré zdroje uvádzajú, že meno je neznáme pochádzal zrejme z Bavorska a na územie dnešného Slovenska prišiel niekedy pred rokom 1830. Za obec Kočišdorf (Veľké Tŕnie, Vinosady pri Pezinku) mal dvanásť rokov slúžiť vo vojsku, za čo ho obec prijala za svojho občana a hájnika. Popri zamestnaní mal maľovať ľuďom obrázky. Záznam z cirkevného registra mesta Modra uvádza akéhosi maliara („*pictor“*) Ferdinanda Salzmanna, ktorý zomrel v septembri 1854 vo veku 52 rokov.

[vľavo|náhľad|Ferdinand Salzmann, ''Svätá Barbora'', [Sklomaľba|maľba na skle, 19. storočie, Pata, dnes: Západoslovenské múzeum v Trnave, Trnava]]

*[[Slovenský náučný slovník]]* (1932) píše v hesle o ľudovom umení o akomsi „Ferdinandovi Salcmanovi“ takto: *„Bývalý vojak a potom hájnik obce Račišdorfa pri Pezinku, žijúci v 19. stor[očí]. V lete hájil role a vinohrady, v zime pilne maľoval obrazy na skle. Na jar potom jeho žena obrazy v drevenej ‚krošne‘ na chrbte po dedinách predávala. Salcman maľoval aj nábytok: lavice, skrine, truhly, tulipány, lístočky a najmä hrebíčky na nábytku maľované prezradzujú tú istú techniku a farby ako obrazy na skle. Najbohatšiu kolekciu obrazov pečlive sosbieral dr. A. Václavík pre Vlastivedné muzeum v Bratislave. Salcmanove obrazy najdeme skoro vo všetkých väčších muzeách Republiky. Typické sú jeho ‚Večere Pána‘, ktorých je známe niekoľko typov.“* Salzmanov obraz na skle (s. 314) je jedným z mála farebných obrázkov v slovníku. Keďže niektoré salzmannovské diela sú pomerne ťažko priraditeľné ku konkrétnej osobe, je možné, že časť údajov, ktoré slovník spomína sa vzťahovala až k Ferdinandovisynovi.

### Pôsobenie
[náhľad|Ferdinand Salzmann, ''Pohreb [Genovéva z Paríža|svätej Genovévy*, maľba na skle, medzi 1850 až 1870, [[Zavar]], dnes: [[Východoslovenské múzeum v Košiciach]], [[Košice]]]]

Podľa literatúry sa Ferdinand narodil asi v roku 1830 vo [[Vinosady|Vinosadoch]]. Matričný záznam o jeho sobáši v [[Rača (miestna časť)|Račindole]] z roku 1859 hovorí, že pochádzal zo [[Šúrovce|Šúroviec]] (*Nagy Súr*) a že mal v čase sobáša 28 rokov, čo približne zodpovedá rokom narodenia 1830/1831.

Pôvodne začal Ferdinand študovať [[Teológia|teológiu]], no neskôr so štúdiom pre odpor otca skončil a vyučil sa za [[stolár]]a. Okrem remeselnej činnosti príležitostne maľoval obrázky. Počas [[Rakúsko-pruská vojna|prusko-rakúskej vojny]] odišiel bývať do [[Zavar]]u, neskôr býval v [[Šúrovce|Šúrovciach]], [[Šoporňa|Šoporni]] a v [[Pata|Pate]], kde aj zomrel. Sklomaľbe sa venoval aj jeho syn [[Alexander Salzmann]].

Podľa informácií Ferdinandovho syna [[Alexander Salzmann|Alexandra Salzmanna]] mal Ferdinand zomrieť [[30. marec|30. marca]] [[1913]] v [[Pata|Pate]]. Tento údaj poskytuje aj neskoršia literatúra.

=== Deti ===
Podľa [[Slovenský biografický slovník|*Slovenského biografického slovníka*]] bola Ferdinandovou manželkou Anna, rodená Vyhlídalová a okrem syna Alexandra mal syna Vincenta Salzmanna. Staršia štúdia, z ktorej čerpala väčšina neskoršej literatúry i biografický slovník, uvádza ako dátum Alexandrovho narodenia [[14. december]] [[1870]]. Štúdia nespomína meno Alexandrovej matky, ale spomína brata Vincenta, ktorý mal žiť v neskoršom období spolu s Alexandrom a ich Ferdinandom v Pate.

[[Súbor:Ferdinand_Salzmann,_Calvary,_painting_on_glass.png|vľavo|náhľad|Ferdinand Salzmann, *Kalvária*, maľba na skle, [[19. storočie]], [[Pata]], dnes: [[Západoslovenské múzeum v Trnave]], [[Trnava]]]]

Záznamy cirkevnej matriky zo [[Šúrovce|Šúroviec]] (zrejme s pôsobnosťou aj pre susedný Zavar) neobsahujú k uvedeným (a blízkym) dátumom žiaden záznam o krste osoby s menom Alexander Salzmann. Obsahujú však záznam o narodení a krste Alexandra Ladislava (*„Alexander Laudislaus“*) z [[26. jún]]a [[1863]]. Alexandrovými rodičmi boli maliar (*„pictor“*) Ferdinand Salzmann a Františka Viková („*Francisca Vik“*). Františka  (*„Francisca Vild“*, niekedy aj *„Vileh“*) mala mať podľa matriky s maliarom Ferdinandom Salzmannom ešte niekoľko ďalších detí: Hermína Salzmannová (1859), Ján Salzmann (1861) a Adolf Salzmann (1865).

Záznamy z cirkevnej matriky v [[Šoporňa|Šoporni]] (s pôsobnosťou pre Patu) potom spomínajú krst krátko žijúcej dcéry Františky (1873) a pre priezvisko matky uvádzajú tvar *„Wild“*. Krst Alexandra Salzmana v decembri roku 1870 nepotvrdzujú ani záznamy zo Šoporne. Ako Františku (*Francisca*) Wild(ovú) označuje Ferdinandovu manželku aj záznam zo 16. januára 1859, zo sobášnej matriky v [[Rača (miestna časť)|Račindole]], odkiaľ Františka pochádzala.

== Dielo ==
[[Súbor:SNP-046115943XXZMT00003264P00000.jpg|náhľad|Ferdinand Salzmann, *Ježiško s vladárskym jablkom*, [[Sklomaľba|maľba na sklo]], asi prelom 19. a 20. storočia, dnes Západoslovenské múzeum v Trnave, [[Trnava]]]]

Ferdinand sa venoval hlavne [[Sklomaľba|sklomaľbe]], v ktorej znázorňoval náboženské (kresťanské) motívy ako [[Pieta (umenie)|Pieta]] ([[Sedembolestná Panna Mária]]), [[Posledná večera]], [[Adam a Eva]], [[Korunovanie Panny Márie]], *Ježiško so zemeguľou a svätý Ján Krstiteľ*, *Pražské Jezuliatko a sv. Ján Nepomucký* a postavy svätcov ([[svätá Katarína]], [[Svätá Barbora|Barbora]], [[Svätá Rozália|Rozália]], [[Izidor z Madridu|Izidor]] (patrón roľníkov znázornený Ferdinandom ako oráč), [[Genovéva z Paríža|Genovéva]], [[Ján Nepomucký]]).

Veľký vplyv mal na tvorbu svojho syna [[Alexander Salzmann|Alexandra]], ktorý s ním zrejme vytvoril niektoré svoje prvé diela a ktorý prebral jeho podklady. 

*„Jeho práce svedčia o umeleckom cítení autora, o u zmysle pre tvarovú a farebnú proporčnosť“* a patria medzi najkultivovanejšie v regióne.

=== Hodnotenie ===
Irena Murgašová (1952) Ferdinandovu tvorbu porovnáva s tvorbou jeho syna [[Alexander Salzmann|Alexandra Salzmanna]] slovami: *„Alexander Salzmann nebol typom umelca ako napríklad jeho otec [Ferdinand] a ded, ktorí okrem technickej zručnosti mali i citový vzťah a osobné zainteresovanie na maľbe ako na určitom druhu umeleckej činnosti [....] išlo [Alexandrovi] predovšetkým o remeselnú zručnosť so zreteľom na finančný profit.''“

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 
*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ferdinand Salzmann v katalógu Web umenia Slovenskej národnej galérie
* Ferdinand Salzmann v katalógu Slovakiana Slovenského národného múzea

Kategória:Osobnosti z Vinosadov
Kategória:Slovenské osobnosti nemeckého pôvodu
Kategória:Slovenskí maliari