Robert Owen

**Robert Owen** (* 14. máj 1771, Newtown, Wales – † 17. november 1858, Newtown, Wales) bol anglický utopista, humanista, sociálny reformátor, zakladateľ komunistických kolónií v USA, pedagóg, spiritualista, iniciátor družstevného hnutia.

Svoje idey presadzoval v praxi prostredníctvom 1. vybudovania sociálneho podniku v New Lanark, 2. založením komunistickej kolónie New Harmony v USA, 3. zakladaním družstevných bánk/výmenných bázarov (burzy pre spravodlivú pracovnú zámenu), 4. pokusmi o štrukturálnu zmenu spoločnosti prostredníctvom odborov (prostredníctvom *Veľkej národnej konsolidovanej odborovej únie výrobcov*) a 5. zakladaním vzdelávacích inštitúcií. V Británii presadil obmedzenie detskej a ženskej práce, zaslúžil sa o reformu vzdelávania (presadil výchovné osnovy pre dospievajúcu mládež, založil aj prvú verejnú škôlku na svete, inicioval vznik národného školstva a všeobecnej školskej povinnosti a duálne vzdelávanie). V podniku New Lanark presadil 10 ½-hodinový pracovný čas; inicioval tiež zavedenie 8-hodinového času. V New Lanark robotníkom zabezpečil jedlo, bývanie, vzdelanie, a zlepšil pracovné podmienky. Ako opatrenie pred pauperizáciou, chudobou a nezamestnanosťou z automatizácie výroby navrhol vedecky riadené, sebestačné a dlhodobo udržateľné robotnícke komúny. Družstevné obce by postupne vstupovali do súťaže so starým režimom. Práca, pôda a kapitál by v družstevnom systéme dokázali vyživiť podľa Owena štvornásobne viac ľudí.

Owenizmus sa spolu s fourierizmom a ikarským hnutím stali prvými populárnymi socialistickými ideológiami. Owen okrem toho, že založil kolóniu New Harmony, inšpiroval zakladanie ďalších kolónií v USA (Forestwille, Franklin, Kendal, Hunt, Yellow Springs, Nashoba, Haverstraw, Forestville, Blue Spring, Valley Forge, Goose Pond, Promisewell), Spojenom kráľovstve (Spa Fields, Orbitson, Ralahine, Queenwood Farm) a Kanade (Maxwell). V práci Owena pokračovali aj jeho synovia, predovšetkým Robert Dale Owen, ktorý v Indiane presadil zákon o štátnom školskom systéme.

## Filozofické, ekonomické a pedagogické postoje
Filozofické a pedagogické postoje publikoval v článkoch, spisoch, prejavoch, či už v rámci svojho časopisu *The Crisis* (1832), či v rozsiahlych knižných dielach. Medzi jeho najvýznamnejšie diela patria *O novom pohľade na spoločnosť alebo eseje...* (1813; o princípe formovania ľudského charakteru), *Správa o priebehu verejných zhromaždení* (1823, o činnosti továrne New Lanark), *Výklad zásad a plánov na vybudovanie svojpomocných osád v tuzemsku* (1841; návod na budovanie utopických komunít) a *Kniha o novom mravnom svete* (1842). 

V Owenovom odkaze, ktorý je viazaný na jeho život, môžeme nájsť tri vývojové fázy: filantropickú, komunisticko-družstevnú, mystickú (konvertovanie na spiritualizmus). Owen takmer necituje filozofov a svoje myšlienky formuje ako originálne postoje.

Lukáš Perný v knihe *Utopisti, vizionári sveta budúcnosti* zdôrazňuje, že Owenova filozofia dejín je optimistická, nakoľko verí, že univerzálna harmónia (utópia) je historickou nutnosťou. Doterajšie dejiny ľudstva, sú podľa Owena dejiny omylov a považuje ich za nerozumné obdobie ľudskej existencie. To, že sa hromadil omyl za omylom, Owen dokladá dobovými dokumentami, štatistikami a citáciami o biede, chudobe a úpadku.

Owen je principiálny pacifista, komunitarista, odmieta individualizmus a súkromno-vlastnícky egoizmus. Zdôrazňuje, že spravodlivá spoločnosť musí byť usporiadaná tak, aby rozvoj výrobných síl opierajúcich sa o vedu bol využitý pre celospoločenské blaho. Charakter človeka je pre Owena výsledkom predispozícií a pomerov (prostredia), teda základom jeho tézy je, že človek je determinovaný prostredím (je jeho pasívnym produktom). Charakter človeka je teda produktom z jednej strany vrodených predispozícií a zo strany druhej okolností, ktoré ho obklopujú. Ak sa nezmení prostredie, teda materiálne a duchovné podmienky rozvoja, nezmení sa ani človek. Zlé spoločenské zriadenie je preto dôsledkom nesprávnej výchovy a zlého utvárania charakteru človeka. Navrhuje spoločnú výchovu detí, kde sa k nim bude pristupovať s rovnakou starostlivosťou, láskavosťou, pozornosťou, bez akejkoľvek privilegovanosti na základe majetku. Owen sa usiloval o pedagogickú reformu v troch rovinách: na úrovni komunity pri fabrike New Lanark, na úrovni komunistických kolónií (New Harmony) a na úrovni celokrajinných reforiem. Owen požadoval zavedenie všeobecnej školskej povinnosti a národného školstva. Zákon bol vydaný až po Owenovej smrti v roku 1870.

## Bibliografia
### Najvýznamnejšie autorove diela
* *O novom pohľade na spoločnosť alebo eseje* (1813; o princípe formovania ľudského charakteru),
* *Výklad zásad a plánov na vybudovanie svojpomocných osád v tuzemsku* (1841; návod na budovanie utopických komunít)
* *Kniha o novom mravnovm svete* (1842)

### Preložené výbery z diela v českom a slovenskom jazyku a literatúra o autorovi
* ČERVINKA, František. *Kdo je Robert Owen.* Praha : Orbis, 1949
* OWEN, Robert. Vybrané spisy. Praha : Státní nakladatelství politické literatury, 1960
* OWEN, Robert. *Pedagogické spisy.* Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1960
* ZAMAROVSKÝ, Vojtech, HANZEL, Lev. Utopisti. Bratislava : Slovenské vydavateľstvo politickej literatúry, 1961
* OWEN, Robert. *Robert Owen a jeho pedagogické názory*. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1983
* NIKODYM, Tomáš. *Z knihovničky utopického socialismu*. Praha : Ludwig von Mises Institut, o. s., 2014
* BLAHA, Ľuboš. *Dejiny politického myslenia v 19. storočí.* Trnava : UCM, 2017
* PERNÝ, Lukáš. *Utopisti. Vizionári sveta budúcnosti: Dejiny utópií a utopizmu.* [s.l.] : Matica slovenská, 2020

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1771
Kategória:Úmrtia v 1858
Kategória:Britskí filozofi