Ekológia

[thumb|Ekológia študuje procesy na planéte [Zem.]]
**Ekológia** (← z gréc. *oikos* – dom, *logos* – veda) je vedný odbor biológie, ktorý skúma vzťahy medzi organizmami a životným prostredím a vzťahy medzi živými organizmami navzájom. Osoba, ktorá sa zaoberá ekológiou, sa volá **ekológ**.

Ekológia študuje ekologické systémy, ich štruktúru, organizáciu a zmeny v nich prebiehajúce. Prístup ekológie k štúdiu životného prostredia sa často považuje za interdisciplinárny. Ekológia poskytuje teoretické a praktické poznatky pre riešenie problémov životného prostredia. Poznanie základných ekologických princípov a zákonitostí je nutné pre zachovanie prírodnej rovnováhy; nutné pre trvalú existenciu zdravej a produkčnej krajiny.

Podľa inej uznávanej definície, používanej obzvlášť v humánnej ekológii, je ekológia trojstranný vzájomný vzťah medzi jedincami jedného druhu, organizovanou aktivitou tohto druhu a životným prostredím, v ktorom táto aktivita prebieha.

## Názov
Termín ekológia zaviedol v roku 1866 nemecký biológ Ernst Haeckel. Vo svojom diele *Všeobecná morfológia organizmov* ho definuje ako vedu *„…o vzťahoch organizmov s okolitým svetom, to znamená v širšom význame veda o podmienkach života.“*

V angličtine sa niekedy stretávame s písaním slova ekológia tak, ako ho uviedol Eugenius Warming v názve svojho diela *The Oecology of Plants* (*Ekológia rastlín*).

Špecialista zaoberajúci sa ekológiou sa nazýva ekológ.

## Ekologické disciplíny

Ekológia je obsiahla veda, ktorá sa člení na hlavné a vedľajšie pododbory. Základné rozdelenie je:
* všeobecná ekológia – zovšeobecňuje ekologické javy bez ohľadu na systematickú príslušnosť organizmov
* špeciálna ekológia – študuje životné podmienky organizmov v rôznych typoch prostredia
* aplikovaná ekológia – zaoberá sa praktickým využitím poznatkov ekológie

### Pododbory
Medzi hlavné pododbory (usporiadané podľa rozsahu predmetu štúdia od najužšieho po najširší) patria:
* behaviorálna ekológia – študuje ekologické a evolučné základy správania živočíchov a úlohu ich správania v procese adaptácie na podmienky ich životného prostredia
* druhová ekológia (autekológia) – skúma priame vzťahy druhov k ich prostrediu
* populačná ekológia (demekológia) – zaoberá sa dynamikou populácií jednotlivých biologických druhov a vzájomnými vzťahmi medzi populáciami a faktormi prostredia
* ekológia spoločenstiev (synekológia) – študuje vzťahy medzi druhmi v rámci biologických spoločenstiev
* krajinná ekológia – skúma interakcie medzi jednotlivými zložkami krajinnej sféry
* ekológia ekosystémov – zaoberá sa tokom látok a energie v ekosystéme
* globálna ekológia (makroekológia) – pristupuje k otázkam ekológie z globálneho hľadiska
* geonika – sleduje vplyvy činností človeka a ním vyvolaných aktivít na prírodné prostredie a interakciu prírodného a antropogénneho prostredia

Ekológia sa rozdeľuje aj podľa cieľových skupín záujmu, napríklad:
* ekológia zvierat 
** ekológia hmyzu
** humánna ekológia
* ekológia rastlín

## Základné pojmy
bióm – biosféra – biotop – ekologická nika – ekosystém – spoločenstvo 

## Environmentálna kríza
Environmentálna kríza vo zmysle ohrozenia Zeme je reálna skutočnosť. Jej hroziace následky môžu poškodiť celú Zem, dlhodobo a nenávratne. Z tohto hľadiska ide o tri environmentálne hrozby:
* *narušenie stability e* prírodných zdrojov
* *kontaminácia biotopov*
* *ohrozenie* ekosystémov ako základnej zložky prírodného prostredia
Tieto tri prvky sú navzájom prepojené.

### História environmentálnych katastrof a kríz
#### Pravek
* výrub väčšiny lesov

#### Starovek
* zmena „Úrodného polmesiaca“ na púšť a polopúšť
* vyčerpanie pôdy

#### Antika
* ničenie lesov okolo stredozemného mora (na výrobu lodí, strojov, a stavieb)
* vyčerpanie pôdy
* erózia a následne zosuvy pôdy

#### Stredovek
* sťahovanie národov – vojny a následná devastácia niektorých častí Európy, Ázie a Afriky
 
#### Novovek
* priemyselná revolúcia – negatívny dosah – masová likvidácia lesov
* drancovanie surovín, aglomerácia
* vojny – požiare, kontaminácia a znečistenie prostredia (ovzdušia, pôdy aj vody) jedovatými a rádioaktívnymi látkami
* odpad, kyslé dažde, znečistenie vôd

#### Súčasnosť
* globalizácia – mnohé zdroje stoja pred vyčerpaním
* erózia a ničenie poľnohospodárskej pôdy, nevhodné poľnohospodárske technológie
* ničenie dažďových lesov (Južná Amerika, Ázia)
* zmena polostepí na polopúšte (Severná Amerika, Sibír, Austrália)
* požiare
* hromadný výlov rýb a morských živočíchov – vymieranie živočíšnych druhov, na druhej strane premnoženie nevhodných druhov a následné škody (Austrália – králiky, u nás – jelenia a srnčia zver)
* zásahy do vodných režimov (priehrady, zmena riečísk, nevhodné zavlažovanie – Rusko, Sibír, severná Afrika, Ázia)
* rádioaktívne zamorenie – úniky pri spracovaní rádioaktívnych materiálov, katastrofy (černobyľská havária), vojenská hrozba
* narušenie ozonosféry – skleníkové plyny, kyslý dážď, zvyškové teplo, odpady, doprava, veľké havárie (tankery, ropné plošiny)
* konzumná spoločnosť – strata morálnych hodnôt a následné civilizačné dosahy.

## Iné projekty

## Zdroje
* Eichler Jozef: *Křesťanství a ekologie*, 5. 10. 1996, Česká kresťanská akademie, Praha.