Kašmírčina

**Kašmírčina** (miestny názov *kašmírí* alebo *košur*) je dardský jazyk, ktorým hovorí časť obyvateľov Kašmírskej kotliny v&nbsp;indickom štáte Džammú a Kašmír. 

Kašmírčina je jedným z&nbsp;18 jazykov oficiálne uznaných indickou ústavou, no v&nbsp;domovskom štáte Džammú a Kašmír nemá postavenie štátneho jazyka – tým je urdčina s&nbsp;angličtinou.

Najstaršie literárne pamiatky sú zo 14. storočia. Vláda na sklonku roku 2000 chystala zavedenie výuky kašmírčiny na prvé stupne základných škôl, spolu s&nbsp;dogri a pandžábčnou. Vyhlásil to 18. novembra 2000 vtedajší premiér Džammú a Kašmíru, Farooq Abdullah, a minister školstva Mohammad Shafi.

## Písmo
Staršie kašmírske pamiatky sú písané písmom šáradá, ktoré sa podobá ďalším indickým písmam vyvinutým z&nbsp;bráhmí. Dnes sa toto písmo používa len výnimočne na náboženské účely, zostavovanie horoskopov a pod.

Moslimskí Kašmírčania preferujú upravené perzsko-arabské písmo písané štýlom *nastalík* (نستلىق). Kašmírčania vyznávajúci hinduizmus sa skôr prikláňajú k&nbsp;písmu dévanágarí. Hoci je moslimov väčšina, na internete získame opačný dojem. Prejavujú sa tu totiž hlavne hinduistickí vyhnanci *([[Kashmiri Pandit]]s)*, ktorí používajú dévanágarí, prípadne rôzne spôsoby prepisu do latinky.

Vláda Džammú a Kašmíru uznáva ako jediné písmo pre kašmírčinu nastalík a preto ju kritizujú najmä zástupcovia hinduistickej diaspóry. Vláda argumentuje tým, že nastalík je už po stáročia (rozumej od čias vpádu moslimov z&nbsp;Perzie) zviazaný s&nbsp;kašmírskou kultúrou, kým dévanágarí je cudzorodý prvok, zavlečený s&nbsp;hindčinou až v&nbsp;časoch britskej Indie.

## Abeceda
Prehľad kašmírskych písmen nasleduje (sú uvedené zľava doprava v&nbsp; abdžadickom poradí, hoci toto písmo sa píše sprava doľava; paralelne sú uvedené ekvivalenty v&nbsp;dévanágarí):

Poznámky:
* Kašmírčine chýbajú cerebrálne afrikáty, ktoré nájdeme v ostatných dardských jazykoch. Od indoárijských jazykov ju zas odlišuje bohato rozvinutý systém sykaviek (*s, z, š, ž*).
* Na rozdiel od arabčiny, ktorá v písme zvyčajne nezachytáva krátke samohlásky, kašmírčina sa bez rozlíšenia bohatého systému svojich samohlások nezaobíde.
* Písmená پ, ٹ, چ, ڈ, ژ, گ, ہ, ے sú rozšírením, ktoré v pôvodnému arabskému písmu chýba. Arabské písmo sa do Kašmíru dostalo cez Perziu a písmená پ, چ a گ sú z perzského repertoáru.
* Písmeno ک/k je aj v arabčine, ale tam sa preň používa základný tvar ك (kód 1603, ARABIC LETTER KAF), nie ک (kód 1705, ARABIC LETTER KEHEH).

## Výslovnosť
* Rozdiel medzi ت/थ/t a ٹ/ट/ţ je ten, že ţ sa vyslovuje s hrotom jazyka opretým nie o zuby, ale o horné podnebie. Pre neškoleného Slováka je rozdiel málo počuteľný.
* Obdobný rozdiel je medzi د/द/d a ڈ/ड/ḑ.
* Písmeno ژھ/छ़/ch sa vyslovuje ako c s prídychom ([ch], nie teda ako ch alebo č).
* Písmeno ھ označuje prídychové h v niektorých prídychových hláskach.
* Písmeno ہ/ह/h sa číta [h].
* Písmeno ج/ज/j sa vyslovuje [dž].
* Písmeno ے/य/y sa vyslovuje [j].
* Písmeno ى۪/ý sa vyslovuje ako [j]. (V dvojhláskách? Alebo signalizuje zmäkčenie predchádzajúcej spoluhlásky?)
* Samohláska ạ zodpovedá v IPA ə
* Samohláska ọ zodpovedá v IPA ɔ (nastavíme pery, ako keby sme chceli vysloviť a, ale vyslovíme o). Je to polootvorená zadná samohláska.
* Samohláska ụ zodpovedá v IPA ɨ, teda zvuku medzi i a u. Je to zatvorená stredná samohláska, podobná napr. výslovnosti ruského ы.
* Vodorovná čiarka nad prepisom samohlásky odlišuje dlhú samohlásku od krátkej.
* Písmeno n za samohláskou sa nevyslovuje plnohodnotne, ale nazalizuje predchádzajúcu samohlásku (čiže spôsobuje jej nosovú výslovnosť).
* Všetky samohlásky môžu byť nazalizované (s&nbsp;nosovou výslovnosťou). V&nbsp;písme sa nazalizácia prejaví pripojením ن/n za samohlásku.
* Pri ohýbaní slov dochádza k zmäkčovaniu *([[Palatalizácia|palatalizácii]])* niektorých spoluhlások. V&nbsp;latinskom prepise vyznačujú niektorí autori palatalizáciu apostrofom za zmäkčenou spoluhláskou. V&nbsp;kašmírskom pravopise zrejme na rovnaký účel slúži písmeno ے/y (ى۪?)
* Písmená ص/ss, ض/dd, ط/tt, ظ/zz, خ/kh, ح/hh, غ/gh, ع/ʿ, ف/f, ق/q, ث/ś, ذ/ź pochádzajú z arabčiny a používajú sa zrejme len v etymologickom pravopise prevzatých slov. Hlásky, ktorým zodpovedajú v&nbsp;arabčine, kašmírčina nepozná a prispôsobila si teda výslovnosť svojmu fonetickému systému. Uvedené písmená sa vyslovujú po rade [s], [z], [t], [z], [kh], [h], [g], [ʔ], [f/ph], [k], [s], [z].

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Koshur.org - An Introduction to Spoken Kashmiri (po anglicky)
* Omkar N. Koul, publikácia o kašmírčine (po anglicky)
* Ethnologue (po anglicky)
* Kashmiri Design Guide  (po anglicky, PDF)
* Písmo šáradá (po anglicky)

Kategória:Dardské jazyky