open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
NGC 1049

**NGC 1049** je guľová hviezdokopa v súhvezdí Pec, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 19. októbra 1835.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Pec
1049
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1835
Strelec (trpasličia eliptická galaxia)

**Trpasličia eliptická galaxia Strelec** alebo **SagDEG** (**S**agittarius **D**warf **E**lliptical **G**alaxy) je trpasličia eliptická galaxia v súhvezdí Strelec. Je to satelitná galaxia Galaxie a zároveň jedna z našich najbližších galaxií.

Túto 65 000 svetelných rokov vzdialenú galaxiu, objavili v roku 1994 Rodrigo Ibata, Gerard Gilmore a Mike Irvin. V roku 2011 bolo zistené, že táto galaxia obieha Galaxiu. Pri tomto pohybe je Galaxiou postupne pohlcovaná. Napriek svojej blízkosti je táto galaxia tak málo jasným a tak plošne rozsiahlym (10°) objektom, že dlho unikala pozornosti astronómov. SagDEG obieha okolo našej Galaxie spolu s inými menej hmotnými galaxiami. Gravitačné pole deformuje túto malú galaxiu do tvaru, ktorý je pretiahnutý smerom k nám. Časom bude SagDEG úplne roztrhaný a pohltený našou Galaxiou. Takéto splývanie galaxií sa nazýva galaktický kanibalizmus. 

Druhá, podobná galaxia je SagDIG – Sagittarius Dwarf Irregular Galaxy (Trpasličia nepravidelná galaxia Strelec). Obe galaxie sú členmi Miestnej skupiny galaxií a sprievodcovia Galaxie.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy

* Sagittarius-Zwerggalaxie 
* 
* 

Kategória:Súhvezdie Strelec
Kategória:Trpasličie galaxie
Kategória:Eliptické galaxie
Kategória:Miestna skupina galaxií
Kategória:Podskupina Mliečna cesta
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1994
4689212
Sochár (trpasličia galaxia)

**Trpasličia galaxia Sochár** je trpasličia sférická galaxia v súhvezdí Sochár. Jej stred sa nachádza asi 4° južne od hviezdy alfa Sculptoris. 

Je to šiesta najbližšia galaxia k našej Galaxii a nachádza sa vo vzdialenosti 250 000 svetelných rokov. Jej priemer je asi 1&nbsp;000&nbsp;ly a svietivosť 1,5 milióna svietivosti Sĺnk. Dá sa identifikovať len na dlho exponovaných snímkach cez veľké teleskopy.

## Zdroj
* 

Kategória:Trpasličie galaxie
Kategória:Trpasličie sférické galaxie
Kategória:Súhvezdie Sochár
Kategória:Podskupina Mliečna cesta
Kategória:Miestna skupina galaxií
0003589
Kategória:MCG objekty
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1937
Šošovka Huchra

náhľad|Šošovka Huchra
**Šošovka Huchra** je galaxia, ktorá spôsobuje efekt gravitačnej šošovky Einsteinovho kríža. Nazýva sa aj *ZW 2237+030*.

Kategória:Neklasifikované galaxie
Kategória:Súhvezdie Pegas
0069457
Kategória:CGCG objekty
Kategória:QSO objekty
Kategória:UZC objekty
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1985
Kategória:Gravitačné šošovky
Lev II

::*Pozri aj [[Lev II.]]*
Trpasličia galaxia **Lev II** je trpasličia sférická galaxia v súhvezdí Lev, v Miestnej skupine galaxií.

Kategória:Súhvezdie Lev
Kategória:Trpasličie sférické galaxie
Kategória:Miestna skupina galaxií
06253
0034176
093
Kategória:Podskupina Mliečna cesta
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1950
Veľký voz I

**Trpasličia galaxia Veľký voz** je trpasličia sférická galaxia v súhvezdí Veľká medvedica.

Súhvezdie Veľký voz

Kategória:Trpasličie sférické galaxie
Kategória:Miestna skupina galaxií
Kategória:Podskupina Mliečna cesta
4713554
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 2005
Andromeda II

**Androméda II** je trpasličia sférická galaxia v súhvezdí Androméda, nachádzajúca sa medzi galaxiami M31 a M33.

Kategória:Súhvezdie Androméda
Kategória:Trpasličie sférické galaxie
0004601
Kategória:KK98a objekty
Kategória:Miestna skupina galaxií
Kategória:Podskupina Androméda
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1970
Andromeda III

**Andromeda III** je trpasličia sférická galaxia, nachádzajúca sa vo vzdialenosti asi 2,44 milióna svetelných rokov od slnečnej sústavy v súhvezdí Androméda. Je to satelitná galaxia Galaxie Androméda a patrí do miestnej skupiny galaxií. Andromédu III objavil kanadský astronóm Sidney Van den Bergh na fotografiách z rokov 1970 a 1971.

Kategória:Trpasličie sférické galaxie
Kategória:Súhvezdie Androméda
Kategória:RC2 Anon objekty
Kategória:Anon objekty
Kategória:KK98a objekty
0002121
Kategória:Miestna skupina galaxií
Kategória:Podskupina Androméda
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1970
Sidorovo

**Sidorovo** () je masív nachádzajúci sa vo Veľkej Fatre nad Ružomberkom. Je vytvorený vápencom a dolomitmi. Je najvyšším vrcholom hrebeňa Veľkej skaly, nachádzajúci sa na jej južnom konci. Charakteristickým znakom Sidorova sú viditeľné známky erózie v podobe mohutných skalných stien a odkryvov, ktoré najlepšie vidieť na južnej strane. Na východnej a západnej strane sa v početnej miere vyskytujú skalné ihly. Najznámejšou ihlou je Krkavá skala na východnej strane.

## Flóra a fauna
Flóra Sidorova je typická pre mierne podnebie Karpát. Sidorovo je umelo zalesnené. Najväčšie zastúpenie majú ihličnaté dreviny (smreky, borovice), ale v hodnej miere sa vyskytujú aj listnaté dreviny (buk). Z nízkych drevín sa bohato vyskytujú šípky a trnky.

Zo živočíchov treba spomenúť výskyt medveďa hnedého, líšku obyčajnú a vzácne aj vlka. Z drobných cicavcov tu má zastúpenie veverica obyčajná, veverica karolínska, kuna obyčajná a plch hôrny. Vysoká poľovná zver je zastúpená v podobe jeleňa a srny. Z vtákov sa tu vyskytuje myšiak hôrny, jastrab obyčajný, pustovka obyčajná, sýkorka bielolíca, trasochvost biely, sojka škriekavá, či početné kŕdle krkavca alebo sovy.

## História
História siaha do obdobia ľudu lužickej kultúry. Na vrchole Sidorova stálo výšinné halštatské hradisko. Usudzuje sa, že slúžilo pre obyvateľov osady v okolí Ludrovej ako posledné útočisko. Našli sa tu predhistorické črepy a žabice - skaly na hádzanie prakom. Spomínané exponáty sa našli začiatkom 30. rokov minulého storočia počas amatérskeho archeologického výskumu (Ing. Ivan Houdek v rokoch 1931-32).

### 2. svetová vojna
Počas turistického výstupu bola nájdená zarastená cesta na vrchol z východnej strany. Na vrchole Sidorova bola údajne umiestnená nemecká protiletecká batéria, kvôli ktorej bola vybudovaná spomínaná cesta na vrchol. Celý vrchol bol opevnený a vyriešené to bolo tak, aby nemecké jednotky mohli zásobovať svoju jednotku umiestnenú na vrchole. Mali tam protiletecké delo a inú ťažkú vojenskú techniku. Pod vrcholom je údajne aj studnička, ktorá im slúžila ako zdroj a zásobáreň vody.  O tom svedčí aj celá séria zákopov nájdených okolo vrcholu. Vlkolínec a jeho ľudia boli však počas vojny evakuovaní do Liptovskej Lúžnej, možno aj preto si na spomínanú cestu nikto z nich nepamätá. Možno iba pár žijúcich ľudí, ktorí boli v SNP a bojovali proti spomínanej nemeckej jednotke.

Po skončení vojny cesta a všetko okolo nej upadlo do zabudnutia. Jej význam sa stratil a časom sa stratila pod vplyvom intenzívneho zalesňovania Sidorova. 

## Turistika
Z turistického hľadiska sú významné početné lesné chodníčky vedúce pozdĺž celého hrebeňa. V blízkosti Sidorova sa nachádza lyžiarske stredisko Malinô - Brdo a Vlkolínec, pamiatka UNESCO.

## Galéria

Súbor:Cesta_na_sidorovo.jpg|Nákres cesty na Sidorovo
Súbor:Cesta_na_sidorovo_dnes.jpg|Cesta na Sidorovo dnes
Súbor:Sidorovo zo severovýchodu.jpg|Sidorovo zo severovýchodu


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Vrchy vo Veľkej Fatre
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Ružomberok
Lorenzo Scupoli

**Lorenzo Scupoli** (* okolo 1530, Otranto, Taliansko – † 28. november 1610, Neapol) bol taliansky rehoľník, teatín, mystik, súčasník sv. Františka Saleského.

Keď mal 40 rokov vstúpil do rádu teatínov. V decembri 1577 stal sa kňazom. O osem rokov ho obvinili z „priestupku“ o ktorom nie sú informácie, lebo regula rádu predpisovala všetky dokumenty spáliť do jedného roka. Trestom bolo väzenie (r. 1585), suspendácia kňazstva (ad divinis) a prepustenie do stavu bratov - laikov v ktorom zostal až do smrti.

29. apríla 1635 (rok nie je 100% istý) ho rehabilitovali. Bol pochovaný v Dóme sv. Paulo Maggiore v Neapole v spoločnom hrobe jeho spolubratov. Sv. František Saleský o ňom povedal že svoj život znášal v pokore ako opravdivý svätec.

## Diela
* *Duchovný zápas* - stratégia dokonalosti človeka.

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 16. storočí
Kategória:Úmrtia 28. novembra
Kategória:Úmrtia v 1610
Kategória:Talianski rímskokatolícki kňazi
Kategória:Rehoľníci
Kategória:Mystici
Planetárium (budova)

náhľad|Planetárium v Hlohovci (Zeiss ZKP-2)
**Planetárium** je budova určená na projekciu a prezentáciu nočnej oblohy alebo na nacvičovanie nebeskej navigácie. Slúži na výuku a popularizáciu astronómie. Planetárium môže, ale nemusí byť spojené s hvezdárňou. 

Tradične a najčastejšie sa planetáriom myslí budova s tzv. **projekčným planetáriom**, čo je špeciálny premietací prístroj a zariadenie, ktorým sa mechanickými a optickými prostriedkami premieta do kupoly zo stredu kupoly s veľkou presnosťou obraz hviezdnej oblohy a pohybov kozmických telies (najmä hviezd, Mesiaca, planét a Slnka) v súlade s fyzikálnymi zákonmi týchto pohybov. V tomto prípade ide o tzv. **optomechanické planetárium** alebo optomechanický prístroj. Hviezdy premieta cez veľmi malé dierky, za ktorými je umiestnený veľmi silný svetelný zdroj.

V súčasnosti sú čoraz rozšírenejšie tzv. **digitálne planetáriá**, ktoré premietajú obraz projektormi špeciálne prispôsobenými zakriveným plochám kupoly. Digitálne planetárium vie okrem polôh hviezd vyobraziť napríklad ich spojnice v súhvezdiach, mytologickú podobu, atmosférické úkazy, či ukázať detailne rôzne objekty slnečnej sústavy, hlbokého vesmíru a vykonávať simuláciu vesmírneho letu. Pohyb obrazu generovaného v takomto planetáriu nie je na rozdiel od optomechanického prístroja nijako obmedzený.

Prvé planetárium sveta bolo založené 21. októbra 1923 v Deutsches Museum. Najväčšie planetárium sveta sa nachádza v Liberty Science Center a má priemer kupoly 27 metrov.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam hvezdární a planetárií na Slovensku

## Externé odkazy

Softvér:
* Stellarium realistické zobrazenie hviezdnej oblohy s výberom miesta a času pozorovania, voľný softvér
* Celestia  3d-kozmos simulátor s tisíckami objektov rozšíriteľný o mnoho pluginov, voľný softvér
Iné:
* WPD (Worldwide Planetariums Database) planetária vo svete Zoznam
Astronomické observatórium

náhľad|Observatórium Lomnický štít
**Astronomické observatórium** alebo **hvezdáreň** je vedeckovýskumný ústav zameraný na systematické astronomické pozorovania. Je to druh observatória.

Astronomické observatóriá sa nachádzajú obyčajne ďaleko od umelých osvetlení miest, v klimaticky optimálnych, často vo vysokohorských oblastiach. Často sú vysunutými pracoviskami astronomických výskumných ústavov. 

Sú vybavené optickými alebo rádiovými ďalekohľadmi, zariadeniami na získavanie a spracúvanie pozorovaní, presnými hodinami, počítačmi a inými prístrojmi. Optické ďalekohľady sa väčšinou nachádzajú v okrúhlych miestnostiach s otočnými kupolami a odsuvnou štrbinou, aby sa dala pozorovať ľubovolná časť oblohy. 

Podľa špecializácie sa rozlišuje o.i.:
*slnečné observatórium
*koronálna stanica
*meteorické observatórium
*observatórium na výskum premenných hviezd
*rádioastronomické observatórium

## Astronomické observatóriá na Slovensku
* Astronomické observatórium Modra
* Observatórium Lomnický štít
* Observatórium Skalnaté pleso
* Observatórium Stará Lesná

## Pozri aj
* Zoznam hvezdární a planetárií na Slovensku
* Greenwichské kráľovské observatórium

## Zdroj

*observatórium. In: *[[Encyklopédia astronómie]]*. Osveta, 1987.
Kriváň

**Kriváň** môže byť:

* vrch na Slovensku:
** vo Vysokých Tatrách, pozri Kriváň ()
** vo Vysokých Tatrách, pozri Malý Kriváň (vrch vo Vysokých Tatrách) ()
** v Malej Fatre, pozri Veľký Kriváň ()
** v Malej Fatre, pozri Malý Kriváň (vrch v Malej Fatre) () 
** v Nízkych Tatrách, pozri Kriváň (vrch v Nízkych Tatrách) ()
** v Podbeskydskej vrchovine, pozri Kriváň (vrch v Podbeskydskej brázde) ()
** v Liptovskej kotline, pozri Kriváň (vrch v Liptovskej kotline) ()
* obec na Slovensku, pozri Kriváň (okres Detva)
* potok na Orave, pozri Kriváň (prítok Čiernej Oravy)
* potok v Podpoľaní, pozri Kriváň (prítok Slatiny)
* slovenská vojensko-partizánska brigáda v roku 1944, pozri Kriváň (vojensko-partizánska brigáda)
* krycí názov vojsk prvej taktickej skupiny počas SNP
* priezvisko slovenského parašutistu Juraja Kriváňa
* rýchlik Kriváň
* planétka, pozri 24260 Kriváň

## Pozri aj
* Hraničný Kriváň
* Poľanový Kriváň
* Zadný Kriváň
* Žiarový Kriváň
Křtomil

**Křtomil** je obec ležiaca v okrese Přerov. Jej katastrálne územie má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (**).

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam obcí v Česku

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka obce

Kategória:Obce okresu Přerov
Zubné lekárstvo

thumb|Moderné stomatologické prístroje
**Zubné lekárstvo** alebo **stomatológia** je odvetvie medicíny, veda o umiestnení, organizácii, funkcii zubov, kostí a mäkkých tkanív v ústnej dutine. Lekár, ktorý sa zaoberá zubným lekárstvom sa nazýva zubný lekár, stomatológ alebo zubár. Vo väčšine krajín musí absolvovať štúdium na univerzite (obvykle 4 – 8 rokov) a odbornú prax s pacientami.

## Iné projekty


Kategória:Medicínske odbory
Samson Iosifovič Samsonov

**Samson Iosifovič Samsonov**, pôvodným menom *Edeľštejn* (* 23. február 1921, Novozybkov – † 31. august 2002, Moskva) bol ruský filmový režisér.

## Filmografia (neúplná)

* 1955: Rozmarná žena (Poprygunia) 
* 1956: Ľudia z obchodného domu (Za vitrinoj univermaga) 
* 1957: Prepadnutie v stepi (Ognennyje viorstvy) 
* 1960: Taká bola moja cesta (Rovesnik veka) 
* 1963: Optimistická tragédia (Оптимистическая трагедия) 
* 1967: Arena
* 1969: Denne presne o jedenástej (Každyj večer v odinnadcať) 
* 1973: Veľa kriku pre nič (Mnogo šuma iz ničego) 
* 1975: Bešenoje zoloto (Šialené zlato) 
* 1978: Neskorá ľútosť (Torgovka i poet) 
* 1981: Vosmoje čudo sveta (Ôsmy div sveta) 
* 1983: Slobodáreň (Odinokim predostavľajetsia obščežitije) 

## Externé odkazy
* 
* 
* 

Kategória:Ruskí filmoví režiséri
Kategória:Sovietski filmoví režiséri
Trácia (historické územie)

thumb|300px|Stará mapa Trácie
**Trácia** (, , , ) je historické územie na juhovýchodnom Balkáne medzi Egejským, Marmarským a Čiernym morom. V období 1.6. storočia bolo toto územie rímskou a byzantskou provinciou.

V súčasnosti je Trácia časťou južného Bulharska, severovýchodného Grécka a európskej časti Turecka. Trácia sa kedysi nachádzala v ríši Alexandra Veľkého (Macedónskeho).

## Stručné dejiny
* 7.6. stor. pred Kr.: na pobreží zakladané grécke osady, vnútrozemie zostáva nezávislé
* 5. stor. pred Kr.: trácke kmene na tomto území (odtiaľ latinský názov) zjednotené pod najsilnejším kmeňom – Odrysmi
* 1. polovica 4. stor. pred Kr.: v macedónskom područí, po roku 323 pred Kr. pod správou Lysimacha (generál Alaxendra Veľkého)
* 2. a 1. stor. pred Kr.: samostatné územie rozpadnuté na početné kmeňové územia; Rimania sem prenikali od roku 168 pred Kr., keď si podmanili Macedóniu
* 2928 pred Kr.: dobytá Rímom; spravovaná legátmi provincie Macedónia; zriadený klientský nárazníkový štát s panovníkmi z kmeňa Odrysov; početné trácke protirímske povstania
* po 41 pred Kr.: za vlády cisára Claudia premenená na rímsku provinciu s hranicami Egejské more, Bospor a Dardanely, Čierne more; hlavné mesto bolo Perinthos; mestá sa rýchlo pogréčtili, ale na vidieku, najmä v Rodopách prežili Tráci až do hlbokého stredoveku
* prvá polovica 3. stor.: najväčší ekonomický rozmach
* 3. stor.4. stor.: útoky Gótov; oficiálne usadzovanie barbarov
* 5. stor.: veľké časti postupne pripojené k Hunskej ríši
* okolo 500: Justinián I. znovu dobyl Byzantskú ríšu
* od 6. stor.: osídlená Slovanmi
* 6801018: časť bola súčasťou Prvého bulharského cárstva, stály predmet sporov medzi Bulharskom a Byzantskou ríšou
* 15. stor.: dobytá Osmanskou ríšou
* 1878: po Berlínskom kongrese časť pripojená k Východnej Rumélii
* zač. 20. stor.: po balkánskych vojnách a prvej svetovej vojne rozdelená medzi Bulharsko, Turecko, Grécko

## Pozri aj
* Severná Trácia
* Východná Trácia
* Západná Trácia

Kategória:Historické územia
Kategória:Provincie v starovekom Ríme
Kategória:Dejiny Bulharska
Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Dejiny Turecka
Literárna veda

**Literárna veda** alebo **veda o literatúre** je samostatná humanitná alebo umenovedná disciplína, ktorá sa zaoberá umeleckou literatúrou. Vyvinula sa z tradičnej filológie. 

Literárna veda poznáva literatúru, čiže literárne objekty a javy. Aby sa určité predmety alebo javy stali literárnymi faktami, musia sa stať najprv súčasťami tzv. literárneho bytia, resp. literárneho života, čo značí, že musia byť práve ako literárne akceptované a potvrdené určitým spoločenským vedomím, ba aj istou sférou konkrétnej spoločenskej praxe. Teda už samotný ontologický charakter literárnych faktov je čímsi podmieneným (na rozdiel od faktorov, ktoré poznáva povedzme botanika alebo zoológia).

## Disciplíny
*genológia
*história literatúry
*literárna kritika
*teória literatúry

## Slovenská literárna veda
Slovenská literárna veda je veda o literatúre vôbec a  slovenskej literatúre zvlášť pestovaná slovenskými literárnymi vedcami. Má výrazný vplyv na rozvoj slovenskej filozofie a zásluhu na ňom.

## Referencie

## Externé odkazy
Moderná veda

**Moderná veda** je veda, ktorá sa zrodila a rozvinula v priebehu štyroch storočí novovekého racionalizmu; je založená na podstatne iných axiómach a postulátoch než predchádzajúce, stredoveké a staroveké vedenie. Vďaka jej búrlivému rozvoju v  19. stor. a v  20. stor. sme sa mnohé dozvedeli a získali, ale mnohé sme aj zabudli a stratili: prestali sme rozumieť svojim koreňom a znehodnotili sme ich nepochopením.

Moderná veda sa vyznačuje metadiskurzivitou.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Veda o rozhlasovom vysielaní

**Veda o rozhlasovom vysielaní** je umenovedná disciplína, ktorú tvorí:
* teória rozhlasového umenia
* história rozhlasového umenia
* kritika rozhlasového umenia.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Kategória:Rozhlas
Alexandr Arturovič Rou

**Alexandr Arturovič Rou** (; * 24. február 1906, Sergijev Posad, Moskovská oblasť, Ruský štát† 28. december 1973, Moskva, RSFSR, ZSSR) bol ruský filmový režisér a scenárista. Preslávil sa najmä režírovaním rozprávok založených na ruskom folklóre. Jedným z jeho filmov je aj populárny Mrazík. 

Jeho otec, Arthur Howard Rowe, bol írsky inžinier, ktorý prišiel do Ruska stavať mlyny. Arthur pracoval v Jurjevci a v roku 1914 sa vrátil do Írska. Jeho matka, Julia Karageorgia, bola gréckeho pôvodu.

Alexandr Rou od dvadsiatych rokov pôsobil v agitačnom divadle, v rokoch 19311934 absolvoval filmovú školu, roku 1939 nakrútil svoj prvý film *Vasilisa Prekrasnaja*. V roku 1968 mu bol udelený titul národného umelca RSFSR.

Alexandr Rou zomrel dňa 28. decembra 1973 po zdravotných komplikáciách v nemocnici. Pochovaný je na cintoríne Babuškinskoje v Moskve.

## Filmografia
* 1938*O plačlivej princeznej* ()
* 1939*Zakliata nevesta* ()
* 1941*Koník Hrbáčik* / *O dobrom koníčkovi* ()
*1941*Bojevoj kinosbornik 7* ()
* 1944*Bohatier Nikita* ()
* 1952*Májová noc* ()
* 1954*Tajomstvo horského jazera* ()
* 1956*Dragocennyj podarok* () 
* 1958*Kocúr v čižmách* ()
* 1959*Zručná Marja* / *Ako vojak premohol vodníka* () 
* 1960*Chrustalnyj bašmačok* () 
* 1961*Večera na chutore bliz Dikaňki* () 
* 1963*[[Kráľovstvo krivých zrkadiel]]* ()
* 1964*[[Mrázik (film)|Mrázik]]* () 
* 1967*Ako si Vasia Aľonušku zaslúžil* () 
* 1969*[[Krásna Varvara]]* ()
* 1972*Zlaté parohy* ()
* 1975*Finist, jasný sokol* ()

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Ruskí filmoví režiséri
Kategória:Sovietski filmoví režiséri
Kategória:Ruské osobnosti írskeho pôvodu
Veda o tanečnom umení

**Veda o tanečnom umení** je disciplína umenovedy, ktorá zahrnuje teóriu tanca, históriu tanca a kritiku tanečného umenia.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Kategória:Tanec
Veda o televíznom umení

**Veda o televíznom umení** je súčasť umenovedy a vied o televízii tvorená teóriou televízneho umenia, históriou televízneho umenia, kritikou televízneho umenia.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Kategória:Televízia
Veda o vede

**Veda o vede** alebo **scientológia** je súčasť metavedeckého výskumu tvorená komplexom špaciálnovedných a všeobecnovedných disciplín skúmajúcich vedu v jej momentálnom i historickom priereze v súlade s významovými útvarmi (najmä kategóriami), intervenujúcimi v priebehu výskumu vedy.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Scientológia

**Scientológia** môže byť:
*veda o vede
*náboženské hnutie pôvodne z USA, pozri Scientológia (hnutie)
Analytická veda o výchove

**Analytická veda o výchove** je typický reprezentant scientistickej tendencie v pedagogickom filozofovaní; išlo tu o to, pretvoriť pedagogiku na vedu o výchove (von der Pädagogik zur Erziehungswissenschaft), ako to požadoval na pozadí sporu o pozitivizmus v nemeckej pedagogike 60. rokov 20. stor. Wolfgang Brezinka (pozri jeho spis „Von der Pädagogik zur Erziehungwissenschaft“ z roku 1971 alebo jeho prepracovanú verziu pod titulom „Metatheorie der Erziehung“ z roku 1978). Analytická veda o výchove rozvíja cieľavedome metodické postupy logického pozitivizmu viedenského krúžku a metodický odkaz G. E. Moora, B. Russella a raného L. Wittgensteina. Tento smer vznikol a rozvíjal sa najprv v anglosaskom kultúrnom prostredí a využíval širokú paletu metodických nástrojov rozvinutých analytickou filozofiou vôbec: išlo tu v prvom rade postupy zamerané na objasňovanie zmyslu výrokov formulovaných v rámci pedagogiky.

Analytická veda o výchove sa konštituovala tak, že sa jasne dištancovala od reformnepedagogických úsilí a od tradičných metafyzicko-systematických konštrukcií, ako ich reprezentoval povedzme Dewey. Ako metodický vzor slúži analytickej vede o výchove prírodovedné myslenie, ktorého postupy používa najmä pri kritickej analýze odborných pedagogických termínov s cieľom zabezpečiť ich jednoznačnosť a logickú kompatibilitu. Analytickej vede o výchove leží na srdci logická správnosť argumentácie v procese pedagogického diskurzu a jeho intersubjektívna overiteľnosť alebo zopakovateľnosť. Popri metodickej kultivácii vedeckosti pedagogiky prišla analytická veda o výchove s detailnejším pohľadom na niektoré aspekty, prvky a vzťahy v rámci výchovnej reality napr. na to, čo označujeme výrazom „učiť“ a výrazom „učiť sa“. V nemeckom pedagogickom filozofovaní, ktorého vplyv vyžaruje aj ďalej smerom na východ (teda aj k nám) sú hlavnými nositeľmi metodických impulzov analytickej vedy o výchove Wolfgang Brezinka a Jürgen Oelkers. 

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Pedagogika
Veda o výtvarnom umení

**Veda o výtvarnom umení ** je umenovedná disciplína, ktorej objektom je oblasť výtvarných umení (maliarstvo,  kresba,  grafika,  sochárstvo,  architektúra,  umelecké remeslo, aplikované umenie, priemyselný dizajn). Pritom jednotlivé odvetvia výtvarného umenia neskúma len osve, ale aj v ich duchovnom súhrne hmotnej kultúry minulosti, súčasnosti, ba i projektovanej budúcnosti.

Zahŕňa dejiny výtvarného umenia, teóriu výtvarného umenia a kritiku výtvarného umenia.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Kategória:Výtvarné umenie
Sociálna veda

**Sociálna veda** je spoločenská veda, ktorej základným pojmom je pojem spoločnosti, ktorý začína nadobúdať na význame v  19. stor., keď ustupuje do úzadia pojem  civilizácie - spoločnosť sa vtedy stáva stredobodom záujmu nového vedeckého odboru -  sociológie.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Kategória:Sociológia
Špeciálna veda

**Špeciálna veda** je veda, ktorá sa zaoberá istým výsekom reality.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Staroveká veda

**Staroveká veda** je veda ako súčasť starovekej kultúry. Staroveká veda vznikla jednak systematizáciou praktických a užitočných skúseností (napr. geometria v starom Egypte), jednak v spojení s  filozofiou (v Grécku).

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Dejiny vedy
Veda
Stredoveká veda

náhľad|Učiteľka učí mníchov geometriu.
**Stredoveká veda** je etapa vývinu vedy, ktorá nasledovala po starovekej vede a predchádzala novovekej vede. Stredoveká veda je súčasťou stredovekej kultúry.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Veda
Postmoderná veda

**Postmoderná veda** je veda ako súčasť postmodernej kultúry venujúca sa oblastiam nerozhodnuteľnosti, neurčiteľnosti, nekontrolovateľnosti, kvantom, prechodom, konfliktom s neúplnými informáciami a pod. Postmoderná veda sa zaoberá sférami, kde sa efektívne presadzuje diferentnosť, pluralita vízií, rôznosť zmýšľania.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Revolučná veda

**Revolučná veda** je podľa T. S. Kuhna veda formulujúca novú paradigmu (definovaná ako „celková konštelácia názorov, hodnôt a postupov, ktoré zdieľajú príslušníci istého spoločenstva; paradigma vymedzuje predmet vedeckého skúmania, určuje, čo je hodné pozornosti, i to, čo si z rôznych dôvodov všimať netreba“), ktorá sa má presadiť proti starej.

Tento termín použil Kuhn vo svojom diele *The Structure of Scientific Revolutions* (1962) a je kontrastom k jeho ďalšiemu pojmu *obyčajná veda* ().

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Filozofia vedy
Súčasná veda

**Súčasná veda** je etapa vývinu vedy, ktorá nasleduje po novovekej vede. Súčasná veda sa stáva bezprostrednou spoločenskou výrobnou silou, výrazne sa osamostatňuje a stáva zvláštnou produktívnou sférou tvoriacou rozhodujúcu zložku nemateriálnej produkcie. Pojem súčasnej vedy závisí od významových (najmä kategoriálnych) útvarov, ktoré intervenujú v priebehu jeho tvorby, napr. v  Marquardovej reflexii súčasnej vedy dominuje kategória úzu (cf. uzualizmus), v  Zeleného reflexii súčasnej vedy dominuje kategória vývoja atď.

Špecifickou charakteristikou vývoja súčasnej vedy je sústavná rekonštrukcia základov, reálnosť diskontinuít vo vývoji, expanzie z čoraz neurčitejšieho východiska. Ide o nový typ vývoja vedeckého poznania.

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok

Kategória:Veda
Kategória:Dejiny 20. storočia
Systémová veda

**Systémová veda** - systemologiy (greco. σύστημα - systema, λόγος - logos) (po angl. systems science,  po rus. sistemnaja nauka) je súbor disciplín zaoberajúcich sa systémom.

Medzi jednotlivými disciplínami systémovej vedy niet ostrá hranica a chápanie jednotlivých disciplín sa pri rôznych autoroch líši. Tieto disciplíny používajú príbuzné metódy a majú interdisciplinárny charakter

## Externé odkazy
* FILIT Zdroj z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok
Rikitiki

**Rikitiki** je jednoduchá kartová hra pre 3-6 hráčov. Hrá sa so sedmovými alebo žolíkovými kartami (bez žolíkov). V jednotlivých kolách sa rozdá postupne 1, 2 až maximáne možný počet kariet, potom sa zas ide zhora nadol. Rozdáva sa a hrá sa proti smeru hodinových ručičiek. Keď hráči dostanú karty, zhodnotia ich, položia zovreté päste na stôl, jeden z hráčov počíta *Jedna, dva, tri*, na tri všetci naraz ukážu, koľko zdvihov chcú získať, ak si hráč trúfa získať viac než 5 kariet, otočí ruku a ukáže počet prstov nad 5. Licitácia v prvom a poslednom kole sa mierne líši. Hráči sa na svoju kartu nepozrú, ale všetci si ju položia na čelo tak, aby ju ostatní videli. Do prvého zdvihu vynáša hráč po pravici rozdávajúceho, do ďalšieho zdvihu vynáša hráč, ktorý získal posledný zdvih. Zdvih získava hráč, ktorý položil najvyššiu kartu, ak kartu s rovnakou hodnotou položili viacerí hráči, získa ho hráč, ktorý pridal kartu do zdvihu posledný. Ak hráč uhádol, koľko zdvihov získa, dostane jeden bod za uhádnutie plus počet získaných zdvihov, ak neuhádol, stratí toľko bodov o koľko sa pomýlil. V ďalšom kole rozdáva hráč, ktorý vynášal do prvého zdvihu.
Kladné body sa píšu nad čiaru, záporné body pod čiaru.

Kategória:Kartové hry
Troubky (okres Přerov)

**Troubky** sú obec ležiaca v okrese Přerov. Jej katastrálne územie má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (**). Obec leží v blízkosti sútoku riek Moravy a Bečvy. V roku 1997 bola obec ťažko postihnutá povodňou, pri ktorej zomrelo 9 ľudí a bolo zničených 150 domov.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Obce okresu Přerov
Tovačov

**Tovačov** () je mesto ležiace v okrese Přerov. Ich katastrálne územie má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (**).

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mesta


Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Mestské pamiatkové zóny v Česku
Kategória:Obce okresu Přerov
Zubný lekár

[náhľad|Zubný lekár (vľavo) a jeho asistent pri nasadzovaní zlatej [Korunka (zub)|korunky na zub pacienta]]
**Zubný lekár** (iné názvy: **stomatológ**, hovorovo **zubár**, nevhodne/neoficiálne **dentista**) je lekár, ktorý sa zaoberá zubným lekárstvom.

## Štúdium zubného lekárstva
Zubné lekárstvo sa na Slovensku študuje šesť rokov na Lekárskej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, Lekárskej fakulte Slovenskej zdravotníckej univerzity v Bratislave, Lekárskej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach a Jesseniovej lekárskej fakulte. 

Od roku 2003 došlo k úprave študijného plánu spočívajúcej v znížení počtu hodín všeobecného lekárstva a zvýšení počtu hodín zubného lekárstva. Absolventi doktorského denného štúdia od roku 2009 získavajú akademický titul MDDr. (). Dovtedy im bol udeľovaný titul MUDr. ().

## Slovenská komora zubných lekárov

Slovenská komora zubných lekárov (SKZL) je mimovládna samosprávna nepolitická stavovská a profesná organizácia pôsobiaca na území Slovenska zriadená zákonom číslo 13/1992 Zbierky zákonov. Združuje všetkých zubných lekárov pôsobiacich na Slovensku. Vydáva mesačník *[[Zubný lekár (časopis)|Zubný lekár]]*.

## Dejiny
V minulosti bolestivé zuby vyťahovali kováči.

K vzniku zubného lekárstva ako samostatného odboru prispel francúzsky chirurg P. Fauchard. Roku 1728 vydal prvú knihu venovanú výlučne zubnému lekárstvu, v ktorej zhrnul poznatky svojich čias, metódy trhania zubov a opísal paradentózu. Veľkým zlomom v starostlivosti o chrup bolo vynájdenie zubnej vŕtačky s nožným kľukovým pohonom Angličanom Morrisnom v roku 1870. Starostlivosť o chrup sa postupne presúvala do rúk profesionálov, ktorí sa delili na dve skupiny: zubných technikov – dentistov, ktorých vyhľadávali hlavne nižšie vrstvy, a vysokoškolsky vzdelaných – zubných lekárov. Školy pre zubárov vznikali najskôr popri chirurgických klinikách a až začiatkom 20. storočia sa pričlenili k lekárskym fakultám. U nás vznikla prvá zubná klinika v roku 1919 a stomatológia sa začala študovať v 50. rokoch 20. storočia.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Slovenská komora zubných lekárov


Kategória:Zubné lekárstvo
Kategória:Zdravotnícke povolania
Lou Andreas-Salomé

**Lou Andreas-Salomé** (*12. február 1861, Petrohrad, Rusko – † 5. február 1937, Göttingen, Nemecko) bola rusko - nemecká spisovateľka a psychologička. 

## Životopis
Bola dcérou ruského generála Gustava von Salomé (18041879), ktorého predkovia pochádzali z francúzskej protestantskej rodiny, a Louisy von Salomé, rodenej Wilm (18231913). Mala päť bratov. 

V roku 1880, po súkromných štúdiách v Rusku, začala v Zürichu študovať teológiu, filozfiu a dejiny umenia. Pri následnej ceste po Taliansku sa Lou v Ríme zoznámila so spisovateľom Paulom Rée, ktorý ju zakrátko spriatelil s nemeckým filozofom Friedrichom Nietzschem. Ich spoločné cesty ukončilo až Nietzscheho vyznanie lásky a žiadosť o ruku Lou, ktorá jeho cit neopätovala a rozišla sa s ním. Rovnako tak odmietla neskôr návrh Rainer Maria Rilkeho. Lou, odporkyňa manželského stavu, sa nakoniec vydala za nemeckého lingvistu Carla Friedricha Andreasa. Napriek tomu, že udržiavala blízke priateľstvo aj s inými mužmi, ako práve s Rilkem, ktorého blízko zoznámila s ruskou kultúrou, s Andreasom zostali manželmi až do jeho smrti v roku 1930. V Berlíne, kde manželia žili, sa stýkala s poprednými európskymi kultúrnymi osobnosťami, ako boli Gerhart Hauptmann, August Strindberg alebo Arthur Schnitzler. Pri svojich početných cestách po Európe sa zoznámila s mnohými ďalšími, ako napríklad s Frankom Wedekindom.

V roku 1911 začala u Sigmunda Freuda študovať psychoanalýzu, na čo si v Göttingene otvorila vlastnú psychoanalytickú prax. Jej úspešná terapeutická kariéra trvala viac ako dvadsať rokov. 

Okrem vedeckej práce a spoločenského života sa venovala aj literárnej činnosti, napísala pätnásť románov a viacero literárno-vedeckých či psychologických prác (napr. štúdiu o ženských postavách v Ibsenových drámach alebo o láske *Die Erotik*. Napísala knihu o Friedrichovi Nietzschem. Písala po nemecky.

## Iné projekty

Kategória:Nemeckí spisovatelia
Kategória:Osobnosti z Petrohradu
Kategória:Nemeckí psychológovia
Kategória:Nemecké osobnosti ruského pôvodu
Kategória:Absolventi Univerzity v Zürichu
Klokočí (okres Přerov)

**Klokočí** je obec ležiaca v okrese Přerov. Ich katastrálne územie má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (**).

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1371.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam obcí v Česku

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka obce

Kategória:Obce okresu Přerov
Chrup

thumb|Usadenie chrupu v čeľusti
**Chrup** (lat. *dentitio*) je súhrn všetkých zubov jedinca. Chrupy sa delia podľa rôznych kritérií.

## Delenie podľa tvaru zubov
### Izodontný chrup
Zuby drsnokožcov a obojživelníkov majú jeden tvar. Ide o izodontný (alebo homodontný) chrup a živočíchov – izodontov (alebo homodontov). U plazov sú prítomné už čiastočne odlišné zuby, napríklad u krokodílov sú zuby podobné očným. Zvláštnu formu tvoria jedové zuby hadov, ktoré majú buď jedový kanál vo vnútri, alebo jedový žliabok na vnútornej strane zubu.

### Heterodontný chrup
Cicavce majú menší počet zubov, ako ostatné živočíchy, ale ich tvar je prispôsobený funkcii. Ide o heterodontný chrup a tieto živočíchy sú heterodonti. Cicavce okrem radov vtákozobce (), chudozubce (), šupinavce () a veľryby () majú až 4 rôzne typy zubov. Existujú tiež veľmi špecializované tvary, ktoré sa nachádzajú len u niekoľkých druhov. Napríklad hlodavce () majú rezáky premenené na hlodacie zuby. Ich opotrebúvanie stimuluje trvalý rast do dĺžky. Očné zuby mäsožravcov () slúžia ako úchopové zuby. U iných zvierat majú očné zuby rôzne veľkosti u oboch pohlaví a sú sekundárnym pohlavným znakom.

### Dentálna formula
Štyri základné typy zubov cicavcov sú rezák, očný zub, črenový zub a stolička. Počet zubov každého typu jednej polovice čeľuste sa zapisuje ako dentálna formula. Celkový počet zubov jedinca je teda dvojnásobný ako v dentálnej formule – pravá a ľavá strana. Dentálna formula 2.1.2.3 znamená 2 rezáky, 1 očný zub, 2 črenové zuby a 3 stoličky.

Ľudská dentálna formula je:

Mačacia dentálna formula je http://www.biolib.cz/cz/image/id1870:

Pásavec () je izodont http://www.biolib.cz/cz/image/id7204. Jeho dentálna formula je veľmi jednoduchá:

Maximálna dentálna formula pre heterodontné placentovce () je:

Vačkovce () majú viacej zubov ako placentovce. Vačica () má dentálnu formulu:

## Delenie podľa obdobia života
### Difiodontný chrup
U mnohých cicavcov má mláďa sadu mliečnych (alebo dočasných) zubov - mliečny chrup (lat. *dentitio decidua*), ktorá vypadne a je nahradená dospelými zubami - stálym chrupom (lat. *dentitio permanenta*). Živočíchy s 2 sadami zubov, z ktorých jedna nasleduje druhú, majú difiodontný chrup a nazývajú sa difiodonti.

Dentálna formula pre mliečny chrup ľudí je:

## Pozri aj
*prerezávanie zubov
*zub

Kategória:Zubné lekárstvo
Sidonie Nádherná

Barónka **Sidonie Nádherná z Borutína** (* 1. december 1885, Vrchotovy Janovice – † 30. september 1950, Harefield, Spojené kráľovstvo) bola česká šľachtičná, mecenáška a priateľka umelcov.

## Životopis
Narodila sa na zámku Vrchotovy Janovice Karolovi Nádhernému a jeho manželke Amélii. Bola najmladšou z ich troch detí.

Vzdelanie získala od súkromných učiteľov. Hovorila po česky, nemecky a anglicky, jazdila na koni, hrala na klavíri. Venovala sa literárnemu a výtvarnému umeniu. Mnoho času strávila na cestách temer po celej Európe a navštívila aj severnú Afriku a Blízky východ.

12. apríla 1920 si v kláštore Heiligenkreutz vzala grófa Maximiliana von Thun-Hohensteina, ale už po pol roku manželstvo stroskotalo, keď Sidonie 20. decembra 1920 manžela opustila. K rozvodu však došlo až 15. septembra 1933. Max Thun bol neskôr hospitalizovaný v ústave pre choromyseľných vo Viedni, kde 12. apríla 1935 zomrel.
Bola bezdetná.

Jej zámok sa stal jedným z najznámejších salónov. Stretávali sa tu najznámejší predstavitelia domácej i zahraničnej kultúry, ako Rainer Maria Rilke a Karl Kraus, Max Švabinský, Karel Čapek, Adolf Loos, Dora Pejačević, knieža Max Lobkowicz a mnohé iné osobnosti politického a kultúrneho života.

S Karlom Krausom udržiavala milenecký vzťah. 20 rokov každoročne navštevoval jej zámok a trávil tam dlhé mesiace. Veľká časť jeho diela vznikla práve tam.

Druhým jej najčastejším hosťom bol Rainer Maria Rilke, s ktorým sa zoznámila na svojich cestách po Európe, v ateliéri Augusta Rodina. Vyvinul sa z toho hlboký (pravdepodobne iba priateľský) vzťah, o čom svedčí niekoľko stoviek zachovaných listov.

2. svetová vojna zničila jej život. Stratila všetkých priateľov a príbuzných, ktorí buď zomreli, alebo emigrovali. Jej zámok zabralo nemecké vojsko a musela žiť v dvoch malých miestnostiach na neďalekom hospodárstve. Po vojne sa situácia opakovala. Zámok zabralo najprv sovietske vojsko a potom československá armáda. V bezvýchodiskovej situácii sa rozhodla pre emigráciu. Odišla iba s jedným kufríkom s pomocou prevádzača cez „zelenú hranicu“. Útočisko našla v Anglicku, kde sa jej ujali známi, no zakrátko zomrela na rakovinu. 

25. mája 1999 boli jej pozostatky po prevoze z Anglicka slávnostne uložené do rodinnej hrobky v zámockom parku vo Vrchotových Janoviciach.

## Referencie


## Literatúra
* 
* 
* 
* 
* 
* SRŠEŇ, Lubomír. Vztah Maxe Švabinského k Sidonii Nádherné a k jejím bratrům ve světle písemných a ikonografických pramenů. *Sborník Národního muzea*, řada C – literární historie, roč. 41, 1996, čís. 1–4 [vyšlo v říjnu 1998], s. 1–120. ISSN 0036–5351.
* 
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* ''Baronka Sidonie Nádherná aneb Konec šlechty v Čechách''

Kategória:Českí šľachtici
Kategória:Mecenáši
Kategória:Saloniérky
Kategória:Českí emigranti a exulanti
Kategória:Dvojčatá
Kategória:Osobnosti z okresu Benešov
Dora Pejačević

**Dora Pejačević** (* 10. september 1885, Budapešť, Maďarsko – † 5. marec 1923, Mníchov, Nemecko) bola chorvátska skladateľka.

Bola dcérou vynikajúcej pianistky a speváčky, vyrastala na zámku Našice v Slavónsku a ako prvá žena v Chorvátsku písala orchestrálne diela. Jej neskoro romantická, veľmi svojrázna hudba bola porovnateľná najskôr s hudbou Sergeja Rachmaninova. Zanechala bohaté dielo (58 prác), ktoré nie sú veľmi hrávané.

## Externé odkazy
* Dora Pejačević
* Hudba Dory Pejačević 
* Biografia 
* Pamätná izba

Kategória:Chorvátski hudobní skladatelia
Kategória:Osobnosti z Budapešti
Margaréta z Valois

**Margaréta Valois** (* 14. máj 1553, Saint-Germain-en-Laye, Francúzsko – † 27. marec 1615, Paríž), po francúzsky *Marguerite de Valois*, bratmi prezývaná *Margot*, bola kráľovnou Francúzska a Navarry ako manželka Henricha Navarrského ktorý bol po matke Jeanne d’Albret kráľom Navarry a po smrti Henricha III. sa stal kráľom Francúzska podľa Salického zákona. 

Narodila sa ako siedme dieťa Henricha II. a Kataríny Medicejskej. Jej traja bratia František II., Karol IX. a Henrich III. boli kráľmi Francúzska. 

Jej manželstvo s kráľom Henrichom IV. bolo zrušené v roku 1599. Manželstvo bolo bezdetné. 

Margaréta z Valois bola vo svojej dobe vychýrená krásavica a viedla rozmarný život s mnohými milencami.

## Rodokmeň Margaréty z Valois

## Iné projekty

Kategória:Valoisovci
Kategória:Francúzske princezné
Kategória:Francúzske vojvodkyne
Kategória:Kráľovské manželky Francúzska
Kategória:Osobnosti francúzskych náboženských vojen
Kategória:Pochovaní v bazilike Saint-Denis
Kategória:Osobnosti zo Saint-Germain-en-Laye
Křenovice (okres Přerov)

**Křenovice** je obec ležiaca v okrese Přerov. Má 438 obyvateľov (2006) a ich katastrálne územie má rozlohu 928 ha.

V obci sa našiel najstarší obecný znak na Morave. Prekrížené koreňové listy potvrdzujú etymologycký názov obce. Je uložený v okresnom archíve v Přerově – Henčlově.

V Moravskom múzeu v Kroměříži je uložená minca z rímskeho obdobia. Archeologické málezy preukazujú, že v dobe markomanských vojen tu Rimania mali usadlosť.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka obce

Kategória:Obce okresu Přerov
Kojetín (okres Přerov)

**Kojetín** je mesto ležiace v okrese Přerov. Jeho katastrálne územie má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (**).

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mesta

Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Obce okresu Přerov
Černokňažník (trilógia)

**Černokňažník** je fantasy trilógia doplnená zbierkou poviedok *[[Vojna s besmi]]* od slovenského spisovateľa Juraja Červenáka z prostredia starých Slovanov.

## Dej
Hlavnou postavou príbehov je černokňažník Rogan. Predtým ako zomrel bojoval ako žoldnier Karola Veľkého proti Avarom. Neskôr sa z vôle Černoboha vrátil z kniežatstva mŕtvych, aby Černobohovi naspäť vybojoval svätyňu ohňa. Na ceste ho sprevádza čarodejnica Mirena a kráľ vlkolak Goryvlad. Po ceste získal meč Krutomor boha Radhosta, v ktorom Radhost zaklial démona Krutana, ktorý požieral ľudské duše. Rogan tohto ducha skrotil a znovu ovládol meč.

## Časti

*2009 – *[[Vládca vlkov]]*, Rogan spozná Mirenu a Goryvlada a hľadá poslednú svätyňu avarského boha záhrobia, aby ju zničil.
*2010 – *[[Radhostov meč]]*, Rogan získa meč Krutomor a bojuje s démonickým kráľom Lučanov Vlastislavom, ktorý sa v noci mení na vlkolaka. Tiež musí poraziť netvora, ktorého zoslal na neho Belboh, vládca démonov dňa.
*2010 – *[[Krvavý oheň]]*


Kategória:Slovenské knihy
Kategória:Knihy v slovenskom jazyku
Kategória:Fantasy knihy
Kálidása

**Kálidása** (žil okolo roku 400) bol staroindický básnik a dramatik. Nie je presne známe kedy žil, veľa bádateľov však spája jeho pôsobenie s dobou guptovského kráľa Čandaguptu II. (vládol okolo 380415).

Radí sa medzi najpoprednejších lyrikov sveta. Obdobie v ktorom žil je nazývané zlatým vekom indických dejín. Svoje diela písal v sanskrite a medzi tie najznámejšie patria jeho cyklus poézie *Oblak poslom* - lyrický cestopis na oslavu krás jeho rodnej vlasti,  a *Kruh ročných období*, v ktorom opisuje striedanie ročných období v prírode a v ľudskom srdci.

## Diela
* *Malavikagnimitra* 
* *Vikramorvašija* 
* *Abhidžnánašakuntala* (Poznávacie znamenie Šakuntaly)

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Životopis
* Preklad Kálidásových diel do angličtiny
* Málaviká a Agnimitras
* Śakuntala

Kategória:Indickí básnici
Kategória:Indickí dramatici
Kategória:Osobnosti na indických poštových známkach
Brloh (kníhkupectvo)

**Brloh** je kníhkupectvo sci-fi a fantasy literatúry, predmetov, počítačových, konzolových, stolných a kartových hier. Pobočky má v Bratislave, v Košiciach, v Nitre a v Trnave.

## Externé odkazy
* http://www.brloh.sk - oficiálna stránka brlohu

Kategória:Kníhkupectvá
Heliogabalus

200px|náhľad|Heliogabulus, busta
**Heliogabalus** alebo **Elagabal**, celým menom **Varius Avitus Bassianus Heliogabalus** (* cca 204 – † 222) bol rímsky cisár zo severovskej dynastie, ktorý vládol v rokoch 218 – 222. Heliogabalus bol po matke arabského a sýrskeho pôvodu, nepoznáme pôvod jeho otca Marcella, bol buď italského, sýrskeho, alebo gréckeho pôvodu. Je spolu s cisármi Caligulom a Caracallom jedným z troch rímskych cisárov, ktorí vstúpili do histórie pod svojou prezývkou.

Na trón sa dostal hlavne vďaka tomu, že bol prasynovcom Julie Domny, matky jeho predchodcu, cisára Caracalla. Na trón sa dostal potom, čo sa vojsko obrátilo proti cisárovi Macrinovi. Predtým pôsobil ako kňaz sýrskeho boha slnka. Zaradil sa medzi cisárov, ktorí vládli veľmi zle. Voči senátu sa správal veľmi arogantne a obmedzoval jeho právomoc. Do Ríma priniesol sýrske zvyky, ktoré sa priečili konzervatívnym Rimanom, a tak si znenávidel celý ľud.

Žil veľmi nerestným životom, pre ktorý ho nezniesli ani tí najzvrhlejší prétoriáni. Keď sa pokúsil dať zavraždiť svojho neskoršieho nástupcu, trinásťročného chlapca Alexandra Severa, ktorého najskôr po nástupe na trón adoptoval za svojho nástupcu, pohár trpezlivosti prétoriánov sa naplnil. Ubili ho na smrť spolu s jeho matkou a jeho telo hodili do Tiberu.

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 204
Kategória:Úmrtia v 222
Kategória:Cisári starovekého Ríma
Kategória:Zavraždení vládcovia
Katión

náhľad|Graficky znázornený katión
**Katión** je kladne nabity ión. Atóm sa stáva katiónom vtedy, ak elektroneutrálny atóm stratí jeden alebo viac elektrónov z elektrónového obalu.

## Pozri aj

* Ión
* Iónová väzba
* Anión


Kategória:Ióny
Ján Bzdúch

**Ján Bzdúch** (* 21. máj 1922, Brezová pod Bradlom – † 8. apríl 2007, Košice) bol slovenský divadelný a filmový herec.

Patril k najvýraznejším postavám povojnového profesionálneho divadla na Slovensku. S herectvom začínal ako ochotník počas gymnaziálnych štúdií v Prešove. V roku 1945 spolu s Jankom Borodáčom a ďalšími nadšencami založili Národné divadlo v Košiciach. V košickom Štátnom divadle pôsobil až do roku 1983, kedy odišiel do dôchodku. Počas svojej bohatej hereckej kariéry stvárnil vyše dvesto divadelných a televíznych postáv, režíroval činoherné inscenácie a venoval sa aj divadelnému výtvarníctvu.

Ján Bzdúch spoluvytváral moderné slovenské herectvo. Patril k profilujúcim hercom košického obdobia Borodáčovej školy. Posledná rozlúčka s Jánom Bzdúchom sa uskutočnila 13. apríla 2007 na doskách košického Štátneho divadla.

## Filmografia

* 1948: Čertova stena (robotník)
* 1950: Karhanova parta (masér)
* 1950: Kozie mlieko (Paľo Dvorčiak)
* 1950: Priehrada (Gulej)
* 1952: Mladé srdcia (Šajban)
* 1954: Drevená dedina (Mišo Múčina)
* 1955: Tanková brigáda (plk. Malincev)
* 1958: Dáždnik svätého Petra (Gongoľ)
* 1961: **[[Pieseň o sivom holubovi]]** (Andrjuša)
* 1962: Tam za lesem (plukovník)
* 1964: Prípad Barnabáš Kos (Greguš)
* 1968: Niet inej cesty (farár)
* 1968: Sladký čas Kalimagdory 
* 1973: Dolina (Dušanov otec)
* 1976: Pozor, ide Jozefína! (otec Dominik Galbavý)
* 1978: Dievča z jazera (Kováč)
* 1979: Cnostný Metod (farár Solár)
* 1985: Jako jed (starý muž) 
* 1987: Neďaleko do neba (kaprál)

## Externé odkazy
* 
* 
* 

Kategória:Slovenskí filmoví herci
Kategória:Slovenskí televízni herci
Kategória:Slovenskí divadelní herci
Kategória:Slovenskí divadelní režiséri
Kategória:Osobnosti z Brezovej pod Bradlom