Baracký potok

**Baracký potok** je potok v regióne Šariš, v severnej časti územia obcí Ruská Nová Ves a Teriakovce a vo východnej časti územia mesta Prešov v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Je pravostranným prítokom Soľného potoka v povodí Torysy; má dĺžku . Je vodným tokom VIII. rádu. Hydrologický identifikátor: 4-32-04-432. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Košická kotlina, geomorfologický podcelok Toryská pahorkatina.

## Prameň
Pramení v nadmorskej výške   v severnej časti extravilánu obce Ruská Nová Ves v okrese Prešov, v geomorfologickom podcelku Toryská pahorkatina. 
## Opis toku
Od prameňa tečie v dĺžke 300 m juhozápadným smerom poľnohospodárskym extravilánom obce Ruská Nová Ves, v nadmorskej výške  vteká na obecnú hranicu medzi Ruskou Novou Vsou a Teriakovcami, ktorú sleduje až po  trojchotárnik, ľavým brehom obmýva pasienok v Ruskej Novej Vsi *Kalendáre*, pokračuje lemovaný úzkym pásom príbrežnej vegetácie v smere juhozápadozápad, pravým brehom obmýva pole v Teriakovciach *Bodolazy*, v nadmorskej výške  priberá bezmenný ľavostranný prítok, v nadmorskej výške  priberá ľavostranný prítok Činalovský potok, priteká na južný okraj intravilánu *Teriakoviec* a tu v nadmorskej výške  priberá bezmenný pravostranný prítok a v krátkej vzdialenosti v nadmorskej výške  i druhý bezmenný pravostranný prítok z poľa *Pod Sekom* v *Teriakovciach*, v nadmorskej výške  podteká cestu zo Solivaru do *Teriakoviec* a zároveň priteká na  trojchotárnik, pokračuje po obecnej hranici medzi obcou Teriakovce a mestom Prešov, v nadmorskej výške  opúšťa obecnú hranicu a vteká na územie mesta Prešov, pravým brehom obmýva pole *Šalgovícke jarky* v Prešove v mestskej časti Solivar, stáča sa na juhozápad, meandruje, v nadmorskej výške  ústi do Soľného potoka ako jeho pravostranný prítok. Soľný potok ďalej ústi do Torysy. *Baracký potok* má štyri prítoky.

*Baracký potok* pramení  v severnej časti extravilánu obce Ruská Nová Ves, sleduje obecnú hranicu medzi obcou Ruská Nová Ves a obcou Teriakovce, neskôr medzi Teriakovcami a mestom Prešov, kde v mestskej časti Solivar ústi do Soľného potoka v okrese Prešov v Prešovskom kraji, v geomorfologickom celku Košická kotlina, v geomorfologickom podcelku Toryská pahorkatina.  

## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Baracký potok* má pôvod vo vlastníctve potoka *rehoľníkmi, mníchmi, bratmi*, prípadne s ináč spájanými hospodármi s týmto geografickým objektom. Pomenovací akt prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe **Bratský potok*; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol slovenský názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovaný do podoby → *Baracký . . .*, keďže aj slovenské označenie *mních, rehoľník, brat* bolo pri prevzatí do maďarčiny modifikované do podoby *barát*; po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol tento názov späťprevzatý do slovenčiny v podobe → *Baracký potok* s ponechaním prídavného mena modifikovaného maďarčinou. Z apelatíva *brat/ barát* rozšírením o formant *-ský/ -cký* a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Bratský potok/ Baracký potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Vodný tok *Baracký potok* je vzdialený od poľa *Baracky* v Žehni a od lesa v Mirkovciach 10 km. Obec Mirkovce a obec Žehňa vzájomne susedia; les a lúka s názvom *Baracky* v obci Mirkovce sú pokračovaním poľa v Žehni s tým istým názvom. Polovica dnes zaniknutej obce *Nižné Mirkovce* v stredoveku patrila myšlianskemu prepoštstvu. *Prepoštstvo* pôvodom z apelatíva *prepošt* vo význame *prvý kanonik kapituly* z latinčiny *praepositus*. Etymológia pôvodu názvu potoka *Baracký potok* z ovocnej dreviny *marhuľa*, nárečovo *baracka*, je málo pravdepodobná; je to iba náhodná zvuková zhoda; výskum ešte pokračuje.

Podobnú motiváciu pomenovania i analogický kontinuálny historický vývoj názvu vodného toku má i potok Baracký jarok s variantným názvom *Mníšsky jarok* tečúci cez pole *Fráterka* na území mesta Skalica. Maďarskú adaptáciu pôvodného slovenského názvu *Bratský* → *Baracký*, ktorá bola späť prevzatá do slovenčiny s tým, že názov v slovenčine už nezískal svoju pôvodnú podobu, si niekedy zachovávajú v sebe i štandardizované slovenské geografické názvy. Podľa Andreja Závodného motiváciou pomenovania Barackého jarka je *vlastníctvo, príslušnosť územia k istej mníšskej reholi*. Potvrdzuje to aj existencia variantného názvu k názvu Baracký jarok a to *Mníšsky jarok*. Na území mesta Skalica pôsobilo niekoľko cirkevných rádov; od 15. storočia tu pôsobili *františkáni*, v 17. storočí k nim pribudli *karmelitáni* a *jezuiti* (v roku 1662 založili gymnázium), neskôr *paulíni* a od konca 18. storočia *milosrdní bratia*. Preto je vieryhodnejšie spájať pôvod názvu s užívacím vzťahom *mníchov, rehoľníkov, bratov* k pozemkom pri vodnom toku než s výskytom *marhúľ*, nárečovo *baraciek*.

Hydronymum *Baracký potok* bolo štandardizované v roku 1975. V čase štandardizačného procesu hydronymum *Baracký potok* bolo jedinečným hydronymom na Slovensku. Dvojslovné hydronymum *Baracký potok* v tvare zhodného prívlastku patrí do kategórie frekventovaných názvov potokov v množine slovenských štandardizovaných názvov vodných tokov.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline