Brezno

**Brezno** (v minulosti *Brezno nad Hronom*, , ) je okresné mesto ležiace v Banskobystrickom kraji na strednom Slovensku. Mesto sa rozkladá v údolí horného toku rieky Hron vo východnej časti regiónu Horehronia, na juh od Nízkych Tatier a na sever od Slovenského rudohoria.

## Polohopis
Mesto sa nachádza na brehoch Hrona v Breznianskej kotline, na pomedzí Nízkych Tatier a Veporských vrchov. Breznom vedie cesta I/66 od Banskej Bystrice na Poprad, I/72 od Rimavskej Soboty na Liptovský Hrádok a II/529 na Hriňovú. Železničnú trať Banská Bystrica – Červená Skala tu križuje trať do Rimavskej Soboty.

Brezno je vzdialené  východne od Banskej Bystrice, rovnako  južne od Liptovského Hrádku,  severozápadne od Tisovca a  severne od Hriňovej. 

## Dejiny

* **''Historické názvy mesta**: Berezum* (1265), *Brizna* (1380), *Bryzabanya, Bryznabanya, Brezenbanya* (1404), *Brezna* (1516), *Breznobanya* (1528), *Brezno* (1567), *Brezno nad Hronom* (1927), *Brezno* (1948)

Brezno má bohatú históriu spojenú s [[Baníctvo|baníctvom]] a ťažbou farebných kovov. Najstarší hmotný doklad o prítomnosti ľudí v blízkosti budúceho Brezna je bronzový poklad, pochádzajúci z 10. až 9. storočia pred našim letopočtom. Prvá písomná zmienka o Brezne pochádza z roku [[1265]] z listiny kráľa [[Belo IV.|Bela IV.]] Mestské výsady mu udelil uhorský kráľ [[Ľudovít I. (Uhorsko)|Ľudovít I. Veľký]] z Anjou v roku [[1380]]. Názov mesta Brezno prvýkrát použil [[Ferdinand I. Habsburský]] v listine z roku [[1560]], ktorou sa riešil spor mesta s okolitými hradnými panstvami. V roku [[1650]], za panovania [[Ferdinand_III._(Svätá_rímska_ríša)|Ferdinanda III. Habsburského]], vstúpilo Brezno do spoločnosti slobodných kráľovských miest. Najznámejšou postavou breznianskej histórie je [[Bombura]], ozbrojený rytier v mestskom znaku, ktorému legendy pripisujú zásluhu na záchrane mesta pred [[Turci (Anatólia)|Turkami]]. 

Najdôveryhodnejšími dokumentmi o vývoji sídla sú staré historické [[Mapa|mapy]], ktoré nám dokladajú, ako mesto rástlo a všestranne sa rozvíjalo. Prvá mapa [[Uhorsko|Uhorska]], na ktorej bolo zobrazené Brezno, pochádza z roku [[1528]] a jej autorom bol asistent ostrihomského arcibiskupa [[Lazarus Roseti]], po ňom sa nazývala Lazarova mapa. Prvým slovenským autorom, ktorý zobrazil toto mesto vo svojej mape [[Zvolenská župa (Uhorsko)|Zvolenskej stolice]] v roku [[1736]], bol všestranný učenec [[Samuel Mikovíni|Samuel Mikovíny]]. Mesto v nej bolo zobrazené plošnou značkou, ktorá naznačuje tvar pôdorysu mesta. Mapa ešte neobsahovala podrobný zákres ciest, takže významnú dopravnú komunikáciu tvorila [[Meander (riečny)|meandrujúca]] rieka Hron. 

Na podrobnejších vojenských mapách od druhej polovice [[18. storočie|18. storočia]] už môžeme pozorovať podrobnú zástavbu miest aj s jednotlivými ulicami, v [[19. storočie|19. storočí]] pribudla železnica. Výstavba [[Železnica|železnice]] mala vplyv na hospodársky rozvoj regiónu, ako aj na pôdorysnú štruktúru mesta. Bola postavená prvá [[Železničná_stanica_Brezno|železničná stanica v Brezne]], ktorá bola v roku [[1941]] prestavaná a rozšírená. Súčasne s ňou bol postavený betónový most cez Hron. Banícka ťažba postupne strácala na význame. Mesto začínalo mať agrárny charakter, keďže [[poľnohospodárstvo]] a [[Remeslo|remeslá]] sa stali základným zdrojom obživy obyvateľstva.  

Po vzniku [[Československá republika|Československej republiky]] v roku [[1918]] mala pre územný rozvoj mesta veľký význam regulácia rieky [[Hron]]. Okrem toho celé mesto bolo elektrifikované a dobudovaný bol nový [[vodovod]]. To podnietilo vznik nových firiem a vstup nového priemyslu do mesta v povojnovom období. V roku [[1938]] tu bola umiestnená vojenská posádka, ktorá zvýšila význam mesta v rámci celého štátu. Koncom [[30. roky 20. storočia|30. rokov 20. storočia]] žilo v meste približne 5 500 obyvateľov.

Po [[Druhá svetová vojna|2. svetovej vojne]], po odstránení vojnových škôd, došlo k rozsiahlemu rozvoju [[Priemysel|priemyslu]]. V súvislosti s rozvojom strojárskej výroby došlo k zmene charakteru mesta. V rokoch [[1947]] až [[1948]] sa začala výstavba [[Mostáreň Brezno|mostárne]] zameraná na produkciu stavebných žeriavova konštrukcií. Mostáreň v časoch hospodárskeho rozmachu v [[70. roky 20. storočia|70. rokoch 20. storočia]] zamestnávala viac ako 3 600 osôb, čo významne pomohlo rozvoju celého mesta. Podnietilo to bytovú výstavbu a územný rozvoj najprv západným smerom, v dnešných uliciach – Švermova, Laskomerského a neskôr aj ulicou Československej armády a aj južným smerom – výstavbou sídliska [[Mazorníkovo]].  

Na takmer polstoročie sa Brezno stalo priemyselným centrom Horehronia. Migrácia z okolitých dedín do mesta priniesla prudký nárast obyvateľstva, ktorého počet dosiahol štvornásobok počtu spred 2. svetovej vojny. Od roku [[1953]] do roku [[1960]] malo Brezno štatút okresného mesta, ktorý sa mu opäť prinavrátil až v roku [[1996]].  

Po spoločenských zmenách v roku [[1989]] bola činnosť nosného priemyslu postupne utlmovaná až úplne zanikla. Začal sa rozvíjať [[cestovný ruch]]. Taktiež sa začali presadzovať menšie firmy a najmä veľké obchodné reťazce, čo sa prejavilo v rozšírení obchodných zón (najmä západným smerom na [[Valaská|Valaskú]]). V meste aj v súčasnosti chýba strategický investor, ktorý by vytvoril dostatok pracovných miest, a tak prispel k všestrannému rozvoju miest a najmä k zníženiu [[Nezamestnanosť|nezamestnanosti]].

== Geografia ==
[[Súbor:Breznianska skalka.jpg|náhľad|Výhľad na mesto z prírodnej rezervácie [[Breznianska skalka|Breznianska Skalka]]]]
Pre mesto je typický hornatý, bohato členitý povrch. Pohoria ako [[Nízke Tatry]] a [[Slovenské rudohorie]] zaberajú najväčšiu časť územia a lemujú centrálnu dolinu Hrona. Katastrálne územie samotného mesta Brezna má rozlohu 12 946 ha a nachádza sa v nadmorskej výške od 486 po 2043 m n. m., stred mesta je v nadmorskej výške 489 m n. m. Výškový rozdiel najvyššieho a najnižšieho bodu spôsobuje veľkú diferencovanosť reliéfu a z toho vyplývajúce rozdiely v klimatických a biogeografických charakteristikách.

=== Klíma ===
Brezno má mierne horské [[Podnebie (klíma)|podnebie]]. Kotlinová poloha a ohraničenie územia okolitými pohoriami spôsobujú väčšiu kontinentalitu klímy. Rozličná expozícia svahov spôsobuje silné kolísanie teploty. Vplyv na podnebie má aj [[nadmorská výška]]. S rastom nadmorskej výšky sa ochladzuje a pribúdajú [[zrážky]]. V zimnom období sa pravidelne vytvára súvislá [[snehová pokrývka]]. Priemerná ročná teplota Brezna je 6,6ºC, minimálna -36,5ºC, maximálna 36,5ºC. Priemerné ročné množstvo zrážok v kotline je 700 – 750 mm. Brezno patrí medzi najmenej veterné lokality Slovenska, priemerná ročná rýchlosť vetra je len okolo 1 m/s. Ďalší dôležitý klimatický jav, ktorý sa prejavuje na počasí mesta je [[hmla]].

=== Vodné toky ===
Zrážky a topiaci sneh sú dôležitým zdrojom pre vodné toky. Hlavný tok, ktorý odvodňuje územie mesta, je rieka Hron. Znamená to, že sa doň vlievajú všetky ostatné potoky a potôčiky. Má stredohorský režim odtoku.

* Cez Brezno preteká rieka [[Hron]], druhá najdlhšia rieka na Slovensku. 

* Pri Bujakove sa sprava vlieva [[Zúbra (prítok Hrona)|Zúbra]], ďalej opäť sprava [[Ježová]] a v Zadných Halnách [[Rohozná (prítok Hrona)|Rohozná]] zľava a [[Vagnár]] sprava.
* V Predných Halnách následne ústi pravostranný [[Drakšiar]], v meste ľavostranné [[Brezenec]] a [[Drábsko (potok)|Drábsko]] a tiež pravostranná [[Lazná]].

=== Biota ===
Územie mesta je väčšinou odlesnené a má pestrý [[Pedológia (pôda)|pôdny kryt]], na ktorom prevládajú ilimerizované a nivné pôdy. Hnedá lesná pôda zaberá 38 % katastrálneho územia, rastú na nej [[Ihličnatý les|ihličnaté]] a [[Zmiešaný les|zmiešané lesy]] ([[smrek obyčajný]], [[jedľa biela]], [[buk lesný]], [[borovica lesná]]). V lesoch našli domov mnohé vzácne biotopy rastlinstva a živočíšstva ([[medveď hnedý]], [[srnec lesný]], [[vlk dravý]], [[jeleň lesný]], [[líška hrdzavá]], [[veverica obyčajná]], [[orol skalný]], [[jastrab veľký]], [[ďateľ čierny]] a i.). Neďaleko mesta sa nachádza chránené nálezisko [[Breznianska skalka|Breznianska Skalka]]. Vyhlásené bolo v roku [[1981]]. Jej najvyšší vrch Skalka má výšku 861 m n. m.  Zaujímavosťou je výskyt [[Dub zimný|duba zimného]] zachovaného na kremencoch.

== Časti mesta ==
* *Mestské časti*: [[Brezno mesto]], [[Bujakovo]], [[Mazorníkovo]], [[Predné Halny]], [[Zadné Halny]].

=== Ulice ===
* 9. mája, Banisko, Baštova, Bottova, Boženy Němcovej, Brezenská, Budovateľská, Cesta osloboditeľov, Chalupkova, Cintorínska, Černákova, Československej armády (ČSA), Dolná, Dr. Clementisa, Dvoriská, Eleny Maróthy Šoltésovej, Fraňa Kráľa, Fučíkova, Glianska, Hlavina, Hlboká, Hliník, Horná, Hradby, Hronská, Hviezdoslavova, Jarmočisko, Jelšová, Jilemnického, Kiepka, Klepuš, Kozlovo, Kozmonautov, Kôšikovo, Krátka, Krčulova, Kriváň, Kukučínova, Kuzmányho, Ladislava Sáru, Laskomerského, Lesná, Lichardova, Lúčky, Májového povstania českého ľudu (MPČĽ), Malinovského, Martina Benku, Mládežnícka, Mliekárenská, Mostárenská, Moyzesova, Nábrežie Dukelských hrdinov (NDH), Nábrežie Jána Čipku, Nálepkova, Námestie gen. M.R. Štefánika, Nová, Okružná, Padličkovo, Pestovateľská, Pionierska, Pod Hôrkou, Podkoreňová, Potočná, Poľná, Predné Halny, Rázusova, Rohozná, Sekurisova, Sládkovičova, Slovenského národného povstania (SNP), Staničná, Stormová, Šiašovo, Školská, Šrámkova, Štúrova, Štvrť Ladislava Novomeského (ŠLN), Švermova, Tehelňa, Tisovská cesta, Vagnárska, Vránskeho, Vrbová, Zadné Halny, Záhradná, Zúbrik, Železničná, Židlovo

Obyvatelia Brezna sú zvyknutí nazývať ulice skratkami – ČSA, ŠLN, MPČĽ, NDH, SNP a pod.

== Hospodárstvo a infraštruktúra ==
Okres Brezno patrí medzi hospodársky zaostalejšie regióny Slovenska. Najvýznamnejšími odvetviami sú poľnohospodárstvo, lesníctvo, priemysel a služby. 

*'Poľnohospodárstvo** dnes živí len 5 % obyvateľov mesta. V minulosti to bolo oveľa viac, aj keď kvôli zlým prírodným podmienkami bolo viac rozšírené [[lesníctvo]] a [[baníctvo]]. V Brezne je lúk a pasienkov viac ako polí. Príčinou je vlhké a chladné podnebie, neúrodné pôdy aj strmé svahy, ktoré by pri orbe ohrozila erózia. Najviac sa pestuje [[kukurica]] a [[Lucerna siata|lucerna]] ako krmivo pre zvieratá. Na výrobu potravín sa pestuje [[pšenica]] a kukurica, menej [[raž]] a [[jačmeň]] a už len veľmi málo [[Ľuľok zemiakový|zemiakov]]. V živočíšnej výrobe prevláda chov [[Dobytok|dobytka]], [[Ovca domáca|oviec]], [[Koza domáca|kôz]], [[Ošípaná|ošípaných]] a [[Hydina (vtáctvo)|hydiny]]. Pracuje tu aj niekoľko ekofariem, ktoré nepoužívajú umelé hnojivá.

**Priemysel** nadväzoval v začiatkoch na [[baníctvo]] a [[hutníctvo]]. Veľa tovární po roku [[1989]] zaniklo. Dnes je v Brezne rozšírený najmä [[Strojárstvo|strojársky]], [[Drevársky priemysel|drevársky]] a [[papierenský priemysel]]. V budúcnosti by tu mali vyrásť moderné priemyselné parky. S priemyslom súvisí [[energetika]], ktorá využíva vodnú a slnečnú energiu. V roku 2010 bolo v meste postavených niekoľko solárnych elektrární. 

**Služby** tvoria tzv. nevýrobné odvetvie hospodárstva. Zaraďujeme k nim [[bankovníctvo]], [[finančníctvo]], [[obchod]], [[zdravotníctvo]] a [[školstvo]]. V Brezne boli zriadené 4 základné školy, 5 stredných škôl a dve pobočky vysokých škôl. Celý systém škôl dopĺňajú mnohé materské školy, umelecké školy a centrá voľného času. Zdravotnícku starostlivosť pre obyvateľov poskytuje Nemocnica s poliklinikou Brezno. Sieť obchodov zastupujú predajne potravín so zmiešaným tovarom (napr. [[COOP Jednota Slovensko|Coop Jednota]]), špecializované obchody a veľkoobchodné reťazce ako [[Tesco]], [[Lidl]], [[Kaufland]], [[Billa]] a pod. Menšie postavenie má [[cestovný ruch]]. V roku [[2011]] sa v okrese Brezno ubytovalo len 44-tisíc návštevníkov. Centrom je mesto Brezno so starobylým historickým námestím.   

=== Doprava ===
[[Súbor:Brezno -stanica.JPG|náhľad|Železničná stanica Brezno]]
Najdôležitejšími druhmi dopravy sú cestná a železničná. Významnou komunikáciou je cesta, ktorá spája Banskú Bystricu s Breznom. Mestom Breznom vedie železničná trať číslo 172 [[Železničná trať Banská Bystrica – Červená Skala|Banská Bystrica – Červená Skala]]. V pláne je výstavba južného obchvatu mesta, prvá etapa vedie od západného konca mesta v smere z [[Banská Bystrica|Banskej Bystrice]] po Baldovský most, je dlhá dva a pol kilometra. Druhá etapa povedie ďalej smerom na Tisovskú cestu. Jej výstavba sa začala koncom roka 2020 a stále prebieha. Trasovanie tretej etapy zatiaľ nie je vybraté (sú 3 varianty).Obchvat by mal končiť vo východnej časti v Zadných Halnách (záleží od výberu trasovania). Mestom prechádza [[Cesta I. triedy 66 (Slovensko)|cesta I. triedy 66]] (Slovenská Route 66), ďalej [[Cesta I. triedy 72 (Slovensko)|cesta I. triedy 72]] (smer [[Tisovec (okres Rimavská Sobota)|Tisovec]]) a [[Cesta II. triedy 529 (Slovensko)|cesta II. triedy 529]] (smer [[Hriňová]]).

=== Školstvo ===
* **Základné školy:**
** ZŠ s MŠ Pionierska 2
** ZŠ s MŠ Karola Rapoša, Pionierska 4
** ZŠ s MŠ Mazorníkovo
* **Základné umelecké školy:**
** ZUŠ Brezno
* **Špeciálne základné školy:**
** ŠZŠ Brezno, Mládežnícka 3
* **Stredné školy:**
** Gymnázium Jána Chalupku
** Hotelová akadémia
** Obchodná akadémia
** SOŠ techniky a služieb (predtým SPŠ Brezno) vznikla zlúčením ''Strednej priemyselnej školy'' a ''Dievčenskej odbornej školy Valaská – Piesok'' v roku 2006. V roku 2008 sa k nej pripojilo aj ''Stredné odborné učilište Brezno – Mazorníkovo.''
** Súkromná pedagogická a sociálna akadémia EBG
* **Vysoké školy:** pobočka Slovenskej technickej univerzity v Bratislave a Vysokej školy ekonómie a manažmentu v Bratislave

== Obyvateľstvo ==
Mesto Brezno má 19 866 obyvateľov (ku koncu roka [[2022]]). Priemerná [[hustota zaľudnenia]] je 171 obyvateľov na km<sup>2</sup>. Počet obyvateľov aj hustota zaľudnenia stále klesajú z dôvodu nízkej natality a migrácie. Na území mesta žilo v minulosti okrem Slovákov mnoho Nemcov, ale boli tu aj Maďari, Česi, Bulhari, Taliani, Poliaci, Srbi a príslušníci iných národností. Dnes sa viac ako 90 % obyvateľov hlási k slovenskej národnosti. Najpočetnejšou menšinou sú Rómovia, po nich nasledujú Maďari a Česi. Viac ako polovica populácie mesta vyznáva [[Rímskokatolícka cirkev|rímskokatolícku cirkev]]. 

**Národnostné zloženie** (z roku [[2001]]): [[Slováci]] 92,8 %, [[Maďari]] 0,2 %, [[Česi]] 0,8 %, [[Rómovia]] 4,6 % a ostatní 1,6 %.

**Vierovyznanie*': [[Rímskokatolícka cirkev v Slovenskej republike|Rímskokatolíci]] 68,89 %, [[Evanjelická cirkev augsburského vyznania na Slovensku|Evanjelici]] 8,47 %, [[Gréckokatolícka cirkev na Slovensku|Gréckokatolíci]] 0,98 %, [[Jehovovi svedkovia|Svedkovia Jehovovi]] 0,53 %.

== Politika ==
[[Súbor:Brezno16Slovakia.JPG|náhľad|Mestský úrad, pohľad zo Štefánikovho [[Námestie|námestia]]]]
[[Súbor:City centre brezno (4).jpg|náhľad|[[Morový stĺp]] v centre mesta]]Najvyšším výkonným orgánom a predstaviteľom mesta je [[Primátor (Slovensko)|primátor]]. Funkcia primátora je verejnou funkciou. Primátor sa volí každé štyri roky v [[Voľby do orgánov samosprávy obcí na Slovensku|komunálnych voľbách]]. Súčasným primátorom je od [[Voľby do orgánov samosprávy obcí na Slovensku v roku 2014|novembra 2014]] nezávislý kandidát [[Tomáš Abel|Tomáš Ábel]]. Funkciu primátora mesta zastáva 3. volebné obdobie.

Orgánom samosprávy mesta je [[Mestské zastupiteľstvo]] mesta Brezna. Ide o zastupiteľský zbor mesta zložený z poslancov zvolených v priamych voľbách obyvateľmi mesta. Počet volebných obvodov a počet poslancov mestského zastupiteľstva na celé volebné obdobie sa určuje pred voľbami podľa osobitného predpisu. Funkčné obdobie poslancov Mestského zastupiteľstva Brezna je štyri roky a končí sa zložením sľubu novozvolených poslancov.

[[Mestský úrad]] je výkonným orgánom mestského zastupiteľstva a primátora. Zabezpečuje organizačné a administratívne veci mestského zastupiteľstva a primátora, ako aj orgánov zriadených mestským zastupiteľstvom. Prednostkou mestského úradu je Mgr. Zuzana Ďurišová.

=== Symboly mesta ===
Symbolmi mesta Brezna sú [[erb]], [[vlajka]] a [[pečať]]. Brezniansky erb sa podobá na erb Uhorska za vlády [[Anjouovci|Anjouovcov]]. Jeho podobnosť svedčí o tom, že pochádza z konca 14. storočia, keď panovník [[Ľudovít I. (Uhorsko)|Ľudovít I. Veľký]] z Anjou udelil Breznu mestské privilégiá.

== Kultúra ==
=== Pamiatky ===
Brezno je vďaka zachovanému historickému urbanizmu [[pamiatková zóna|pamiatkovou zónou]]. Dominuje mu obdĺžnikové [[námestie]] generála [[Milan Rastislav Štefánik|Milana Rastislava Štefánika]], jedno z najväčších na [[Slovensko|Slovensku]].

==== Sakrálne pamiatky ====
* [[Rímskokatolícka cirkev na Slovensku|Rímskokatolícky]] kostol [[Mária (matka Ježiša)|Panny Márie]] Nanebovzatej, jednoloďová [[barok|barokovo]]-[[klasicizmus|klasicistická]] stavba s pravouhlým ukončením [[Presbytérium (priestor v kostole)|presbytéria]] a s vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov [[1781]]-[[1785]]. Staviteľom kostola bol Peter Grosmann. Veža s barokovou helmicou s laternou bola pristavaná v rokoch [[1792]]-[[1793]]. V interiéri sa nachádza pôvodný neskorobarokový mobiliár, autorom hlavného [[oltár|oltára]] je Andrej Marušiak. Oltárny obraz namaľoval [[Viedeň|viedenský]] maliar Jozef Fischer.

* [[Evanjelická cirkev augsburského vyznania na Slovensku|Evanjelický]] kostol, jednoloďová pôvodne [[tolerančný patent|tolerančná]] stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z rokov [[1785]]-[[1787]]. Veža kostola s ihlancovou helmicou pochádza z rokov [[1863]]-[[1864]]. Poslednou úpravou prešiel kostol v roku [[1906]], kedy vznikla súčasná fasáda s prvkami historizmu a [[secesia|secesie]]. V interiéri sa nachádza oltár, stĺpová architektúra z roku [[1865]] s obrazom [[Ježiš Kristus|Krista]] na Hore Olivetskej od [[levoča|levočského]] maliara Zapletala. Z tohto obdobia pochádza aj [[kazateľnica]] a [[krstiteľnica]]. Súčasťou interiéru je aj voľný obraz Ukrižovaný od Jakuba Stundera zo začiatku [[19. storočie|19. storočia]]. Ako evanjelickí farári tu pôsobili významné osobnosti, napríklad Ján Kuzmány (otec [[Karol Kuzmány|Karola Kuzmányho]]), [[Ján Chalupka]] či [[Martin Rázus]]. 
<gallery>
Súbor:Brezno16Slovakia22.JPG|Kostol Panny Márie Nanebovzatej
Súbor:Brezno - katolícky kostol - fasáda.JPG
Súbor:Brazno1.jpg|Evanjelický kostol
Súbor:Brazno4.jpg|Interiér evanjelického kostola
Súbor:Brazno2.jpg|Organ v evanjelickom kostole
</gallery>

* Piaristický kláštor, dvojpodlažná baroková stavba na pôdoryse písmena L z rokov [[1694]] - [[1713]]. Súčasťou komplexu kláštora je aj kaplnka, kde sa nachádza tabuľová maľba sv. Barbory, [[gotika|neskorogotická]] práca z konca [[15. storočia]]. Ďalej je tu umiestnená aj socha Madony s dieťaťom, polychrómovaná drevorezba z rovnakého obdobia. Tzv. „kostolčok“ sprítomňuje misijnú, pastoračnú a pedagogickú pôsobnosť piaristického rádu v miestnom i európskom kontexte ([[1673]][[1856]]). Nachádzajú sa v ňom najstaršie umelecké doklady z torza [[gotika|gotického]] oltára z prvého breznianskeho kostola – polychrómovaná skulptúra [[Panna Mária|Panny Márie]] a tabuľové obrazy [[Svätá Barbora|sv. Barbory]] a [[Svätá Dorota|sv. Doroty]]. Spolu s historickou knižnicou vo farskom úrade, ako jednej z mála pôvodných a dodnes funkčných kláštorných knižníc na Slovensku, predstavuje najcennejšiu duchovnú kultúrno-historickú pamätihodnosť regiónu. Pri príležitosti jubilejného roka sv. Jozefa Kalazanského v roku [[2007]] (450. výročie narodenia zakladateľa rehole a prvej zbožnej školy v Európe) bola na historickej budove odhalená pamätná tabuľa.

* [[Synagóga v Brezne|Synagóga]], centrálne orientovaná historizujúca stavba z rokov [[1900]]-[[1902]]. Fasáda synagógy je rámovaná nárožnými vežicami, dominuje jej rizalit s výraznou kopulou, ktorá z neho vystupuje. Fasáda je členená horizontálnym pásovaním. Obnova stavby sa uskutočnila v roku [[2015]], slúži na kultúrne účely.
<gallery>
Súbor:Brezno16Slovakia5.JPG|Piaristický kláštor
Súbor:Brezno - synagóga - 2016.JPG|Synagóga
Súbor:Synagogue in Brezno 1.jpg
</gallery>

==== Ostatné pamiatky ====
* Mestská veža, klasicistická 31 m vysoká zvonica na pôdoryse štvorca s manzardovou strechou z roku [[1830]]. Nachádzajú sa tu tri zvony, jeden z roku [[1780]] a dva z roku [[1924]]. Fasáde veže dominuje vysoký [[pilaster|pilastrový]] rád, prízemná úroveň je členená pásovaním. Je dominantou a symbolom súčasného mesta. Slúžila ako zvonica a strážnica. Aktuálne v mestskej veži nájdete stálu expozíciu zvonárovej izby, spomienkovú miestnosť [[Milan Rastislav Štefánik|M. R. Štefánika]], historické zvony a Infocentrum s kaviarňou.
* Radnica, dvojpodlažná bloková barokovo-klasicistická stavba s manzardovou strechou z roku [[1779]]. Stavbe dominuje [[rizalit]] členený pilastrami, ukončený štítom s [[tympanón|tympanónom]]. Nachádza sa uprostred štvorcového námestia, vedľa katolíckeho kostola. Dnes tu sídli Horehronské múzeum, ktoré si v roku 2020 pripomenulo okrúhle 60. výročie založenia.
* [[renesancia|Renesančný]] meštiansky dom, dvojpodlažná trojtraktová stavba na pôdoryse obdĺžnika zo [[17. storočie|17. storočia]]. Fasáda je dekorovaná iluzívnym kvádrovaním ríms a portálu, okná majú maľované šambrány, nachádzajú sa tu fragmenty maľovaných nápisov.
<gallery>
Súbor:Brezno - námestie - panoramio.jpg|Mestská veža (zvonica)
Súbor:Brezno16Slovakia6.JPG
Súbor:Brezno - radnica - 2016.JPG|Bývalá radnica
Súbor:Brezno2.JPG
Súbor:Brezno - Štefánikovo nám. č. 13.JPG|Renesančný meštiansky dom
</gallery>

=== Divadlo ===
V Brezne už dlhé roky pôsobí [[Divadelný súbor Jána Chalupku]]. Jeho korene siahajú až do polovice 18. storočia. Divadelný súbor sa pravidelne zúčastňuje a získava ocenenia na domácich aj zahraničných prehliadkach amatérskeho divadla. Patrí medzi najstaršie a najaktívnejšie amatérske divadelné súbory na Slovensku.

Od roku [[2005]] sa v Brezne pravidelne organizuje niekoľko dní trvajúci inšpiratívny festival [[Divadelná Chalupka]], ktorého sa zúčastňujú profesionálne aj amatérske divadlá zo Slovenska a zahraničia.

=== Hudba ===
* [[Spevácky zbor mesta Brezna]]
* Folklórny súbor Mostár
* Detský folklórny súbor Šťastné detstvo
* Dychový orchester Brezno

=== Šport ===
[[Súbor:Aréna Brezno.JPG|náhľad|[[Aréna Brezno]] – Zimný štadión Ladislava Horského]]

* Športový klub Brezno,
* Airsoftový team
* [[HK Brezno]]
* FK Brezno
* Volejbalový klub MŠK Brezno
* Karate Klub Milana Piliara MŠK Brezno
* Športovo-strelecký klub MŠK Brezno
* Klub slovenských turistov Brezno
* Slovenský cykloklub Ďumbier
* Atletický klub Mostáreň MŠK Brezno
* Stolnotenisový oddiel MŠK Brezno
* Klub biatlonu ŠŠSM – MŠK Brezno
* Plavecký klub ŠK Flipper

=== Rozhľadňa ===
V auguste 2021 mesto otvorilo novú rozhľadňu. Jej výstavba bola posunutá kvôli pandemickej situácii. Nachádza sa v lokalite Horné lazy. Rozhľadňa je prístupná náučným chodníkom a cyklistickou cestou. V zime k nej vedú bežkárske trate. Investorom rozhľadne za takmer 440 000 eur je mesto, približne osminou sa na nej podieľal aj Banskobystrický samosprávny kraj. Rozhľadňa s výškou 40 metrov je jednou z najvyšších na Slovensku.

=== Pravidelné podujatia ===
Od roku 2005 sa v Brezne pravidelne organizuje inšpiratívny divadelný festival *Divadelná chalupka*, ktorého sa zúčastňujú profesionálne aj neprofesionálne divadlá zo Slovenska a zo zahraničia. Organizuje sa súťaž kresleného humoru – *Bomburova šabľa*. Každoročne sa koncom mája organizujú [[Dni mesta Brezna]]. Počas leta sa usporadúvajú akcie v rámci *Breznianskeho kultúrneho leta*, ktorého pomyselným vyvrcholením sú *Bomburove dni*. Koncom novembra sa každý rok koná aj [[Ondrejský jarmok]], ktorý sa konal už 532. krát (k roku 2022).

=== Kulinárske špeciality ===

* Brezniansky syr – pod týmto názvom sa predávala bryndza z okolia Brezna výnimočnej chuti, názov bol pre svoju úspešnosť často preberaný výrobcami bryndze z iného kraja.

== Zaujímavosti ==

* Obyvatelia Brezna sú prezývaní *Hugáni*. Jedna z verzií, odkiaľ prezývka pochádza, je z časov [[Protihabsburské stavovské povstania|protihabsburských povstaní]], keď boli do stredoslovenských banských miest vyslané žoldnierske posádky, aby ich bránili pred povstalcami. Hovorí sa, že medzi žoldniermi boli ubytovaní aj hugenoti (prívrženci [[Kalvinizmus|Kalvínskeho učenia]] vo Francúzsku). Obyvatelia mesta ich neznášali pre ich výstredné a neslušné správanie. Keď z mesta odišli, Brezňania si osvojili pomenovanie hugenot ako nadávku. Iná verzia tvrdí, že francúzski žoldnieri drancovali v breznianskej uličke Lutetia (meno pravdepodobne pochádza od samotných žoldnierov), ibaže obyvatelia sa bránili a Francúzom to pripomínalo správanie hugenotov. Traduje sa, že praví hugáni bývajú len v Uličke, dnes Ulica Československej armády.
* Najvyšší pomník Brezna stojí na námestí a vyobrazuje [[Milan Rastislav Štefánik|M. R. Štefánika]]. Základný kameň pomníka bol položený v roku 1928 k 10. výročiu založenia [[Česko-Slovensko|ČSR]]. Odhalený bol pri 10. výročí Štefánikovho úmrtia. Pomník bol z námestia odstránený v roku 1952 z politických dôvodov, následne bol dlhé roky ukrývaný. 5. mája 1990 bol reinštalovaný na pôvodné miesto, kde stojí dodnes. Kópia sochy stojí v partnerskom francúzskom meste [[Meudon]].
* Významnou osobnosťou mesta Brezno bol Štefan Libič, narodený v [[Braväcovo|Braväcove]] v roku 1931. Obyvatelia ho familiárne volali ujo Libič a bol známy svojou neutíchajúcou vášňou pre okolitú prírodu. Do roku 2019 upravil a udržiaval stav 30 vodných prameňov. Dnes stojí jeho podobizeň vyrezaná z dreva nad nemocnicou v lokalite Banisko. Autorom sochy uja Libiča je kalamenský rezbár Michal Trnovský.

== Osobnosti mesta ==
=== Rodáci ===
* [[Samuel Kokavinus]] (* okolo [[1600]] – † ?), študent, autor knižne vydaných nábožensko-logických dišpút
* [[Karol Kuzmány]] (* [[1806]] – † [[1866]]), spisovateľ, novinár a [[estetik]]
* [[Oto Herman]] (* [[1835]] – † [[1914]]), [[ornitológ]], [[entomológ]], politik, novinár, [[archeológ]] a [[antropológ]]
* [[Ján Boroškay]] (* [[1841]] – † [[1923]]), učiteľ, [[notár]], ornitológ, [[preparátor]], pedagóg, lesmajster, [[entomológ]] a zberateľ prírodnín
* [[Gabriel Rapoš]] (* [[1917]] - † [[1994]]), vedúci [[Slobodný slovenský vysielač|Slobodného slovenského vysielača]], publicista, prekladateľ, dramaturg
* [[Zlatica Balažovjech – Klincová]] (* [[1920]] – † [[2006]]), akademická maliarka
* [[Dušan Faško]] (* [[1922]] - † [[1988]]), hokejista, tréner a funkcionár
* [[Jozef Medveď (režisér)|Jozef Medveď]] (* [[1927]] – † [[1984]]), filmový a televízny [[režisér]]
* [[Ľudovít Petránsky]] (* [[1943]] - † [[2021]]), teoretik a historik výtvarných umení, pedagóg
* [[Petr Sepeši]] (* [[1960]] – † [[1985]]), spevák
* [[Pavol Habera]] (* [[1962]]), spevák, skladateľ a [[muzikál]]ový herec
* [[Ivan Bella]] (* [[1964]]), prvý slovenský [[kozmonaut]]
* [[Adriana Sklenaříkova]] (* [[1971]]), [[modelka]]
* [[Lukáš Latinák]] (* [[1977]]), [[herec]]
* [[Jozef Grolmus]] (* [[1961]]), [[Kulturistika|kulturista]]
* [[Paulína Bátovská Fialková]] (* [[1992]]), [[Biatlon]]istka
* [[Ivona Zvaríková]] (* [[1994]]), [[Biatlon]]istka

=== Pôsobili tu ===
* [[Ján Simonides (spisovateľ)|Ján Simonides]] (* [[1648]] - † [[1708]]), spisovateľ, autor memoárovej a cestopisnej literatúry
* [[Ján Chalupka]] (* [[1791]] – † [[1871]]), spisovateľ, [[dramatik]], [[satira|satirik]]
* [[Pavol Dobšinský]] (* [[1828]] - † [[1855]]), evanjelický farár, spisovateľ
* [[Martin Rázus]] (* [[1888]] – † [[1937]]), spisovateľ a politik
* [[František Kreutz]] (* [[1920]] – † [[2004]]), spisovateľ, regionálny [[historik]] a pedagóg
* [[Jozef Karika]] (* [[1978]]), spisovateľ

=== Čestné občianstvo ===
Na základe štatútu mesta Brezna sa osobám, ktoré sa významným spôsobom zaslúžili o jeho kultúrny, hospodársky a športový rozvoj, ochranu jeho záujmov a šírenie dobrého mena doma aj v zahraničí, udeľuje titul „Čestný občan mesta Brezna“. Titul doteraz získali:
* [[Ernest Bielik]] (1969) – veliteľ partizánskej brigády Jánošík. Titul mu bol udelený za veľké zásluhy v boji proti [[Fašizmus|fašizmu]] a osobitne za oslobodenie mesta Brezna.
* Nikolaj Semionovič Radul (1970) – partizánsky veliteľ. Titul mu bol udelený za veľké bojové zásluhy, oslobodenia mesta Brezna a celej vlasti.
* Alexej Michajlovič Sadilenko (1970) – veliteľ partizánskeho zväzku Chruščov. Titul mu bol udelený za bojové zásluhy, oslobodenia mesta Brezna a celej vlasti.
* [[Ladislav Ťažký]] (1997) – rodák z [[Čierny Balog|Čierneho Balogu]], slovenský spisovateľ, esejista, dramatik a publicista. Titul mu bol udelený za pozitívny vzťah k mestu vyjadrený v jeho literárnych prácach.
* Daniel Compagnon (1998) – stredoškolský učiteľ z partnerského francúzskeho mesta [[Meudon]]. Titul mu bol udelený za dlhoročnú aktivitu a rozvoj priateľských vzťahov medzi súbormi a organizáciami mesta Brezna a miest Francúzska. Titul získal pri príležitosti životného jubilea 50 rokov.
* [[Ivan Bella]] (1999) – prvý slovenský [[kozmonaut]], titul získal za propagáciu mesta pri kozmickom lete
* Hervé Marseille (1999) – starosta mesta [[Meudon]]. Titul mu bol udelený za rozvoj slovensko-francúzskych vzťahov pri príležitosti podpísania oficiálnej zmluvy Brezno – Meudon.
* Georges Koch (1999) – zástupca starostu mesta [[Meudon]]. Titul mu bol udelený za rozvoj slovensko-francúzskych vzťahov pri príležitosti podpísania oficiálnej zmluvy Brezno – Meudon.
* Henry Wolf (1999) – čestný starosta mesta [[Meudon]]. Titul mu bol udelený za rozvoj slovensko-francúzskych vzťahov pri príležitosti podpísania oficiálnej zmluvy Brezno – Meudon.
* [[Vladimír Valach]] (2001) – bývalý veľvyslanec Slovenskej republiky vo Francúzsku. Titul mu bol udelený za rozvoj slovensko-francúzskych vzťahov.
* [[Ľudovít Petránsky]] (2003) – univerzitný profesor, autor významných publikácií a výstav z oblasti dejín umenia a dizajnu. Titul mu bol udelený pri príležitosti životného jubilea 60 rokov.
* [[Jaroslav Siman]] (2003) – prednosta detskej chirurgie v Detskej fakultnej nemocnici v Bratislave. Čestné občianstvo mu bolo udelené za dlhoročnú spoluprácu s hotelovou akadémiou, breznianskou nemocnicou, ale najmä za záchranu mnohých ľudských životov aj občanov nášho regiónu.
* Zlatica Balažovjech – Klincová (2005) – akademická maliarka
* Ladislav Bartko (2005) – bývalý učiteľ breznianskeho gymnázia, vysokoškolský učiteľ
* Pavol Datko (2006) – rodák z [[Čierny Balog|Čierneho Balogu]], [[Kanada|kanadský]] občan
* Joseph Nivet a Barbara Nivet, rod. Striešová *in memoriam'' (2007) - ocenenie udelené za rozvoj francúzsko-slovenských vzťahov v oblasti školstva, kultúry
* nár. umelec Ladislav Chudík (2008) - ocenenie udelené za šírenie dobrého mena mesta Brezna doma i v zahraničí, za vysoko profesionálnu hereckú činnosť, šírenie slovenského jazyka doma i v zahraničí a za obohatenie ľudského poznania vynikajúcimi tvorivými umeleckými a hereckými výkonmi
* Adriana Karembeu, rod. Sklenaříková (2008) - ocenenie udelené za šírenie dobrého mena mesta Brezna a Slovenska vo svete, za verejno-prospešnú činnosť a za činnosť spojenú s ochranou základných ľudských práv a slobôd
* Samuel Brečka (2009) - ocenenie udelené za celoživotné dielo, ktorým sa významným spôsobom zaslúžil o obohatenie ľudského poznania a propagáciu mesta Brezna doma i v zahraničí
* Ján Grexa (2009) - ocenenie udelené za šírenie dobrého mena mesta Brezna doma i v zahraničí a za obohatenie ľudského poznania v oblasti histórie športu a olympionizmu
* Pavel Louda (2009) - starosta družobného mesta Nový Bydžov, ocenenie udelené za šírenie dobrého mena mesta Brezna v zahraničí

## Partnerské mestá
*  Agria, Grécko
*  Ciechanów, Poľsko
*  Čačak, Srbsko
*  Meudon, Francúzsko
*  Nadlak, Rumunsko
*  Nový Bydžov, Česko

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v Brezne

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Informačný systém samosprávy mesta Brezno 
* Územný plán mesta Brezno


Kategória:Okres Brezno
Kategória:Mestá na Slovensku
Kategória:Banské sídla na Slovensku