Chełmnské právo

náhľad|Právo má svoj názov podľa mesta Chełmno, prvého mesta, ktoré získalo toto právo

**Chełmnské právo** (, , ) bolo variantou magdeburského práva a označovalo typ stredovekého mestského práva pomenované po meste Chełmno.

Bolo zavedené 28. decembra 1233 v štáte Rádu nemeckých rytierov veľmajstrom Hermannom von Salzom a Hermannom Balkom, v čase keď mestá Toruň  a Chełmno (Kulm) dostali nemecké mestské právo, najmä ako modifikáciu magdeburských práv. Pôvodný dokument (Kulmer Handfeste) pomenovaný podľa mesta, v ktorom bol podpísaný (Chełmno), sa stratil v roku 1244, keď radnica vyhorela pri útoku vojvodu z Pomoranska Świętopełka II. Obnovená listina z 1. októbra 1251 bola založená na kópii v Toruni, ale práva boli obmedzené. Radnica v Chełmne bola do roku 1458 sídlom vyššieho súdu chelmnského práva. Podľa príkazu Kazimíra IV. bolo právo platné od roku 1476 pre všetkých obyvateľov Kráľovského Pruska (tiež šľachtu).

V území Varmia v počiatočnom období kolonizácie a na východných okrajoch biskupského domínia (viac ohrozeného na nájazdy Litovcov) bola pôda dávaná pruskému obyvateľstvu a boli tak zakladané „služobné dediny“ na pruských právach. Obyčajne takéto dary boli len neveľké – niekoľko akrov (menšie ako v prípade nájomných vsí na chelmnských právach). Obyvatelia obcí s pruskými právami mali povinnosť vojenskej služby, a tiež platili neveľké činže (6 denárov chelmnských a plužné). Až za takýmto ochranným pásom služobných obcí s pruskými právami bola vykonávaná kolonizačná akcia, pri ktorej boli zakladané nájomné dediny s chelmnskými právami. S postupom času bol v novo založenej dedine s chelmnskými právami vyznačovaný služobný majetok na pruských právach. Vlastníci majetkov s pruskými právami (pruská dedina, pruský dvor) vo varmskom domíniu stanovili kmeň zbrojnej sily biskupa.

Na chelmnskom práve jedna zbrojná služba pripadala na 20-40 włók zeme, na pruskom práve jedna zbrojná služba pripadala na 2-4 włoky. Pruské právo dopúšťalo dedičstvo iba synom, zatiaľ čo podľa právach chelmnských dedili aj dcéry a príbuzní v pobočnej línii. Pre osadníkov bolo výhodnejšie lokovanie dediny na práve chelmnskom (menšie vojenské zaťaženie a väčšie práva dedenia). V 15. a 16. storočí po vyľudnení mnohých obcí na Varmii v období opätovnej kolonizácie vsí (zvlášť poľským obyvateľstvom z chlumenska a severného Mazovska), boli dediny zakladané na právach magdeburských, ktoré sa líšili od práv chlumenských tým, že dopúšťali dedičstvo iba v mužstve líniu (ak nebol mužský potomok, vlastníctvo sa vracalo v prípade Varmie biskupovi). V kniežacom Prusku boli chelmnské práva zrušené landrechtom v roku 1620. V kráľovskom Prusku platilo až do delenia Poľska. Chelmnské práva dávali veľké výhody a zaisťovali mnohé slobody, spočiatku boli okrem iného nástrojom na stiahnutie nemeckých osadníkov na krajiny rádu križiakov. Prekračovanie týchto práv bolo jedným z hlavných dôvodov vzniku Pruského spolku a jeho následnom vzdaní sa Poľsku, čím roku 1466 Poľsko získalo prístup k moru.

Tento typ práva bol väčšinou udeľovaný Rádom nemeckých rytierov mestám v rámci ich štátu a susedným Mazovským kniežatstvom, ale aj inde v Poľsku a Litve. Právo zaviedlo množstvo výhod pre obyvateľov oproti magdeburským právam, vrátane práva voliť miestneho sudcu a práva na dedičstvo pre potomkov oboch pohlaví. Od 13. do 18. storočia získalo právo prinajmenšom 224 miest. Okrem toho bolo chełmnské právo rozšírené, nezávisle od rytierov, na väčší súbor zákonov s názvom Alter Kulm.

Počas druhej svetovej vojny bola listina z roku 1251 ukradnutá nemeckými okupantmi zo staromestskej radnice v Toruni, ale po vojne bola vrátená Poľsku. Od roku 1959 sa uchováva v Štátnom archíve v Toruni. Je uvedený na poľskom národnom zozname pamäti sveta, ktorý zahŕňa kandidátov na medzinárodný register.

## Mestá
[náhľad|[Varšava, najväčšie mesto, ktoré získalo chełmnské právo, ktorého staré mesto je zapísané na zozname svetového dedičstva UNESCO a je Historickým monumentom Poľska]]
Mestá, ktoré získali chełmnské právo sa v súčasnosti nachádzajú väčšinou v severnom a strednom Poľsku, v historických regiónoch Ziemia dobrzyńska, Krajna, Kujavsko, Mazursko, Mazovsko, Podlasko, Pomoransko, Powiśle, Warmia, niektoré v južnom Poľsku (Malopoľsko), v Litve a Rusku (Kaliningradská oblasť). Najväčšie sú poľské hlavné mesto Varšava, veľké mestá na najdlhšej poľskej rieke Visla Płock, Toruň a Grudziądz, hlavné prístavné mestá Gdansk, Kaliningrad a Klaipėda, plus Olsztyn.

Historické centrá miest Toruň a Varšava sú zapísané na zozname svetového dedičstva UNESCO historické centrá miest Chełmno, Gdansk a Tykocin a hlavné dominanty miest Czerwińsk nad Wisłą, Grudziądz, Kwidzyn, Lidzbark Warmiński, Malbork, Olsztyn, Płock a Pułtusk sú uvedené ako historické monumenty Poľska.

## Implementácia v mestách a obciach
[náhľad|Staré mesto mesta [Toruň, svetové dedičstvo UNESCO a Historický monument Poľska]]
[náhľad|Gotické opevnenia [Grudziądz, Historický monument Poľska]]

### Prusko (štát Rádu nemeckých rytierov)
* Chełmno – 1233
* Toruň – 1233
* Kwidzyn – 1233
* Radzyń Chełmiński – 1234
* Königsberg (Kaliningrad) – 1286
* Malbork – 1286
* Dzierzgoń – 1288
* Grudziądz – 1291
* Tolkmicko – 1296
* Gniew – 1297
* Pasłęk – 1297
* Nowe – 1301
* Święta Siekierka (Mamonovo) – 1301
* Iława – 1305
* Zalewo – 1305 alebo 1320 alebo 1334[náhľad|Staré mesto [Olsztyn s gotickým zámkom Olsztyn, Historický monument Poľska]][náhľad|[Hrad Malbork, svetové dedičstvo UNESCO a Historický monument Poľska]]
* Łasin – 1306
* Lidzbark Warmiński – 1308
* Pieniężno – 1312
* Kornevo – 1313
* Orneta – 1313
* Susz – asi 1314
* Slavskoye – 1315[náhľad|Mesto [Gdansk, Historický monument Poľska]]
* [náhľad|Katedrálny vrch v [Płock|Płocku s hradom a katedrálou, Historický monument Poľska]][náhľad|Goticko-barokový hradný a palácový komplex v [Lidzbark Warmiński|Lidzbarku Warmiński, Historický monument Poľska]]Brodnica – 1317
* Skarszewy – 1320
* Lubawa – 1326
* Dąbrówno – 1326
* Morąg – 1327
* Młynary – asi 1327 or 1338
* Dobre Miasto – 1329
* Ostróda – 1329
* Prabuty – 1330
* Kisielice – 1331
* Biskupiec Pomorski – 1331
* Wąbrzeźno – asi 1331
* Bartoszyce – 1332
* Miłomłyn – 1335
* Górowo Iławeckie – 1335
* Pravdinsk – 1335
* Znamensk – asi 1335
* Reszel – 1337
* Świecie – 1338
* Jeziorany – 1338
* Lębork – 1341
* Gdansk – 1343
* Działdowo – 1344
* Bytów – 1346
* Tuchola – 1346
* Olsztyn – 1348
* Człuchów – 1348
* Starogard – 1348
* Puck – 1348
* Sępopol – 1351
* Nowe Miasto Lubawskie – 1353
* Debrzno – 1354
* Kętrzyn – 1357
* Łeba – 1357
* Olsztynek – 1359
* Barczewo – 1364
* Tczew – medzi rokmi 1364 a 1383
* Nidzica – 1381
* Biały Bór – 1382 alebo 1395
* Bisztynek – 1385
* Pasym – 1386
* Biskupiec – 1395
* Czarne – 1395
* Kościerzyna – 1398
* Zheleznodorozhny – 1398
* Druzhba – 1400
* Domnovo – 1400
* Bobrowniki – 1403
* Srokowo – 1405
* Krylovo – 1407
* Mrągowo – asi 1407
* Sztum – 1416
* Ełk – 1445
* Klaipėda – 1475
* Sovietsk – 1552
* Olecko – 1560
* Gołdap – 1570
* Węgorzewo – 1571
* Čerňachovsk – 1583
* Bagrationovsk – 1585
* Giżycko – 1623
* Barciany – 1628
* Polessk – 1642
* Pisz – 1645

### Mazovské kniežatstvo
* Płock – 1237
* Pułtusk – 1257
* Gąbin – 1322 alebo skôr
* Varšava – 1334
* Rawa – medzi rokmi 1345 a 1350
* Bodzanów – 1351
* Zaździerz – 1356
* Bielsk – 1373
* Ostrołęka – 1373 alebo 1427
* Nowy Dwór Mazowiecki – 1374
* Magnuszew – 1377
* Różan – 1378
* *[[Błonie]]* – 1380
* Gostynin – 1382
* Goszczyn – 1382 alebo 1386
* Szreńsk – 1383
* Kuczbork – 1384
* Sochocin – 1385
* Czersk – 1386
* Nasielsk – 1386
* Wyszogród – 1398
* Ciechanów – 1400
* Radzanów – 1400
* Nowe Miasto nad Pilicą – 1400
* Płońsk – asi 1400
* Bieżuń – 1406
* Budziszewice – 1407
* Serock – 1417 alebo 1425
* Łomża – 1418
* Grójec – 1419
* Nowe Miasto – 1420
* Latowicz – 1420 alebo 1423
* Mińsk Mazowiecki – asi 1420
* Liw – 1421
* Maków Mazowiecki – 1421
* Janowo – 1421
* *[[Czerwińsk nad Wisłą]]* – 1422
* Garwolin – 1423
* Kolno – 1425
* Tykocin – 1425
* Raciąż – 1425
* Przasnysz – 1427
* Głowno – 1427
* Mława – 1429
* Piaseczno – 1429
* Zambrów – 1430 alebo skôr
* Nur – 1434
* Sochaczew – 1434
* Ostrów Mazowiecka – 1434
* Nowogród – 1434
* Wizna – 1435
* Wąsosz – 1436
* *[[Mszczonów]]* – 1437
* Osmolin – 1439
* Mielnik – 1440
* Bielsk Podlaski – 1440
* Węgrów – 1441
* Głowaczów – 1445
* *[[Zakroczym]]* – 1448
* Nadarzyn – 1453
* Radziłów – 1466
* Miastków Kościelny – 1472
* Radzymin – 1475
* Brok – 1501
* Wyszków – 1502
* Niedzbórz – 1505
* Stanisławów – 1523
* Siennica – 1526
* Zwola Poduchowna – 1526

### Na iných miestach
* Rypin – medzi rokmi 1323 a 1326
* Górzno – 1327 alebo 1385
* Lipno – 1349
* Kamień Krajeński – 1359
* Fordon – 1382
* *[[Wadowice]]* – 1430
* Skępe – 1445
* Nieszawa – 1460
* Janów Podlaski – 1465
* Mordy – 1488
* Varniai – 1491
* Mokobody – 1496
* Waniewo – 1510
* Narew – 1514
* Dobrzyń nad Wisłą – 1519
* Bolimów – 1519
* Kowal – 1519
* Kleszczele – 1523
* Grabowo – 1524
* Dobre – 1530
* Goniądz – 1547
* Karczew – 1548
* Seroczyn – 1548
* Osieck – 1558
* Skuodas – 1572
* Wejherowo – 1650
* Korycin – 1671
* Prosperów – 1701
* Biała – 1723

## Zdroj

Kategória:Právo v zaniknutých štátoch
Kategória:Právo v Nemecku
Kategória:Dejiny práva