Veľký Magellanov mrak

**Veľký Magellanov mrak**, označovaný aj ako **Veľké Magellanovo mračno**, prípadne **LMC** (*Large Magellanic Cloud*), je trpasličia nepravidelná galaxia. Nazvaná je podľa moreplavca Fernanda Magellana, ktorý objavil Veľký aj Malý Magellanov mrak v roku 1519 pri svojej plavbe okolo sveta. Patrí do Miestnej skupiny galaxii a je satelitom našej Galaxie.  

Veľký Magellanov mrak je viditeľný zo Zeme voľným okom, ale z územia Slovenska je nepozorovateľný. Nachádza sa z menšej časti v súhvezdí Stolový vrch a z väčšej časti v Mečiarovi. Od Slnka je vzdialený asi 160&nbsp;000 svetelných rokov a dosahuje asi 1/3 priemeru Galaxie a 1/10 počtu hviezd Galaxie, teda rádovo asi 1020 miliárd hviezd. Jeho hmotnosť sa pohybuje v rozmedzí 1/10 až 1/20 hmotnosti Galaxie. Hoci je to nepravidelná galaxia, má isté náznaky špirálových ramien. V jeho vnútri sa nachádza hmlovina Tarantula a obrovská HII oblasť s priemerom asi 900 svetelných rokov. Okrem nich obsahuje mrak aj mračná plynu a prachu, mladé hviezdokopy a zvyšky supernov. Veľký Magellanov mrak sa pravdepodobne pred niekoľkými miliardami rokov dostal do blízkosti Galaxie, čo mohlo spustiť prudšiu tvorbu nových hviezd.

## Významné objekty
***[[Hmlovina Tarantula]]** (NGC 2070). Je to obrovská emisná hmlovina nachádzajúca sa v juhovýchodnej časti Veľkého Magellanovho mraku ako jeho najjasnejšia časť. Jej koncové slučkové časti na astrofotografiách vyzerajú ako pavúčie nohy. Jej súčasťou je aj najaktívnejšia oblasť masívneho zrodu hviezd v celej Miestnej skupine galaxií, hmlovina s hviezdokopou 30 Doradus, ktorá tvorí najjasnejšiu časť tejto hmloviny. Je to kompaktná otvorená hviezdokopa tvorená niekoľkými tisíckami nedávno zrodených veľmi jasných masívnych hviezd. Niektoré z nich sú až 50-krát hmotnejšie ako naše Slnko. Jedna hviezda má až približne 200 hmotností Slnka. Volá sa R136a1 a je to Wolfova-Rayetova hviezda. Niektoré hviezdy už prešli štádiami supernov, ktoré vyvolali rázové vlny vytvárajúce vlny v blízkych oblakoch plynu. To spúšťa tvorbu ďalších hviezd. 
* **[[SN 1987A]]** - supernova, ktorej svetlo na Zem dorazilo v roku 1987. Prvýkrát bola zaznamenaná 23. februára. Jej jasnosť stúpala až do mája 1987, kedy dosiahla 3. magnitúdu a stala sa tak najjasnejšou viditeľnou supernovou pozorovanou od roku 1604 (Keplerovej supernovy), prvou jasnou supernovou od objavu ďalekohľadu a najlepšie preštudovanou supernovou vôbec. Jej pozorovania priniesli mnoho poznatkov o posledných štádiách životného cyklu hviezd. Očakáva sa, že po supernove zostal pulzar, ale nijaký sa nenašiel.
* Zvyšok supernovy **[[SNR 0509-67.5]]**. Jej svetlo malo zasiahnuť Zem asi pred 400 rokmi, ale napriek tomu o nej neexistujú záznamy. Na jej mieste zostali zvlnené, červeno žiariace prstence s priemerom asi 23 ly. Príčina vzniku vlniek v hmlovine je neznáma.
* Zvyšok dvoch supernov **[[DEM L316]]**. Pozemské observatóriá a röntgenový ďalekohľad Chandra ukázali, že tieto dve obálky, jedna väčšia a druhá menšia, sa od seba značne líšia: kým menšia je asi pozostatok po supernove typu Ia, čiže explodujúcom bielom trpaslíku, väčšia obálka je pravdepodobne z hmoty, ktorá patrila supernove typu II, čiže explodujúcej plazmovej hviezde. Tieto dve obálky s najväčšou pravdepodobnosťou spolu nesúvisia, iba sa premietajú na rovnaké miesto oblohy.
* **[[N63A]]** je zvyškom supernovy, ktorej svetlo výbuchu doletelo na Zem asi pred 2 000 až 5 000 rokmi. Je to jeden z najväčších zvyškov supernovy známych vo Veľkom Magellanovom mraku. Leží 150 000 ly ďaleko.
* Zvyšky supernovy **[[SNR 0539-69.1]]** obsahujú jeden z najrýchlejšie rotujúcich pulzarov. Jedna jeho otočka prebehne za 16 milisekúnd, čiže je dvakrát rýchlejší ako pulzar v Krabej hmlovine.
*Veľmi blízko hmloviny Tarantula je ďalšia hviezdotvorná oblasť. Obklopená emisnou hmlovinou v nej vzniká otvorená hviezdokopa **[[NGC 2074]]**. 
***[[N 44]]** je ďalšia obrovská a spletitá hmlovina, jedna z najväčších a najspletitejších v tejto časti vesmíru. V priestore s priemerom 1 000 ly obsahuje početné hmotné jasné hviezdy, mračná červene žiariaceho vodíku a dlhé pásy tmavého prachu. Leží vo vzdialenosti asi 170 000 ly. Centrálne hviezdy v nej vyfúkali obrovskú bublinu s priemerom vyše 250 ly.
*Hviezdotvorná oblasť **[[LH 95]]**. Žiari namodro a nachádzajú sa v nej temné prachové oblasti vytvorené hviezdami alebo supernovami.
*Hviezdotvorná oblasť **[[Henize 206]]**. Vznik novej generácie hviezd aj tu pravdepodobne umožnilo stláčanie rázovou vlnou zo supernovy, ktorej trosky sú stále pozorovateľné.
***[[N 11]]**, obrovský prstenec emisných hmlovín spojených žiariacimi vláknami. Meria vyše 100 ly. Obsahuje centrálnu hviezdokopu, ktorá erodovala svoje okolie – LH9 (NGC 1760). Skladá sa asi z 50 modrých hviezd. Nad hviezdokopou sa nachádza jasná hviezdotvorná oblasť N 11B.
*Hviezdokopa **[[NGC 1850]]**. Obsahuje rozličné populácie hviezd s rozličným vekom. Nesie tak znaky guľovej, ako aj otvorenej hviezdokopy. Jej ďalšou zvláštnosťou je, že je dvojitá – asi 200 ly od stredu väčšej kopy sa nachádza menšia a kompaktnejšia kopa. 
*Mladá guľová hviezdokopa **[[NGC 1818]]** ležiaca ďaleko od stredu mraku.
*Menšia hviezdotvorná oblasť **[[NGC 1748]]** v západnej časti galaxie. Zrodila hviezdy, ktoré v priebehu iba niekoľko stotisíc rokov zmenili jej tvar a v nasledujúcich miliónoch rokov ju celkom zničia. 
*Hviezdotvorná oblasť **[[N 159]]**. Rozprestiera sa na viac než 150 svetelných rokoch a v jej strede je neobvyklý, kompaktný bipolárny mrak. 
***[[NGC 2100]]**, obrovská otvorená hviezdokopa s vekom iba 20 miliónov rokov. 
***[[NGC 2060]]**, hviezdokopa zahalená v superbubline po výbuchu supernovy.
*Premenná hviezda **[[S Doradus]]**, jedna z najžiarivejších hviezd, aké poznáme. Je päťstotisíc až miliónkrát svietivejšia než Slnko, ale vzhľadom na svoju vzdialenosť sa nám javí taká slabá, že voľným okom ju nevidíme
***[[NGC 1910]]**, hustá skupina desiatok hviezd s priemerom asi jednej oblúkovej minúty.

## Zdroj
* 

## Pozri aj

* Malý Magellanov mrak
* Magellanove mraky


Kategória:Nepravidelné galaxie
Kategória:Trpasličie galaxie
Kategória:Súhvezdie Mečiar
Kategória:Súhvezdie Stolový vrch
0017223
Kategória:ESO objekty
Kategória:Miestna skupina galaxií
Kategória:Podskupina Mliečna cesta
Kategória:Astronomické objekty známe od staroveku