open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Štefan Kasarda

**Štefan Kasarda** (* 18. december 1935, Sačurov – † 15. september 2006, Košice) bol slovenský spisovateľ a dramatik. Bol synovcom básnika Mikuláša Kasardu a otcom spisovateľa a dramatika Martina Kasardu.

## Životopis

Študoval na gymnáziu v Humennom, neskôr pokračoval v štúdiu na filozofickej fakulte v Prešove. V rokoch 1957 – 1959 pracoval ako stredoškolský profesor v Trebišove, v rokoch 1959 – 1972 bol redaktorom a vedúcim vysielania v Československom rozhlase. V rokoch 1972 – 1978 pôsobil ako referent v Košiciach, v rokoch 1978 – 1988 bol vychovávateľom v Čečejovciach, v rokoch 1988 – 1990 bol administratívnym pracovníkom, od roku 1990 bol dramaturgom v Odbornej redakcii literárno-dramatického vysielania Slovenského rozhlasu v Košiciach.

## Tvorba

Do literatúry vstúpil písaním básní a poviedok, neskôr sa venoval najmä rozhlasovej tvorbe a písaniu hier. Hlavnou témou jeho diel sú medziľudské a rodinné vzťahy súčasníkov. Venoval sa písaniu pre dospelých, ale i pre deti a mládež. Okrem vlastnej tvorby tiež upravoval pre rozhlas a televíziu drámy a prózy našich (Július Barč-Ivan) aj zahraničných autorov (Victor Hugo, George Orwell). Jeho diela boli uvádzané nielen u nás, ale i v zahraničí (Nemecko, Holandsko, Poľsko, Švajčiarsko).

## Dielo
### Tvorba pre dospelých

*1964 – *Sny prichádzajú z mesta*
*1965 – *Štyria z cintorína*
*1966 – *Čas tvojich návratov*
*1966 – *Na samom konci opäť sám*
*1969 – *Deravé vrece*
*1971 – *Ľudia*
*1976 – *Azbukárka*
*1991 – *Nie veľmi veselá slečna*
*1992 – *Zánik školy v obci Č. *
*1994 – *Nie a nie sa pohnúť z miesta*
*1995 – *Vzývanie svetla*, životopisná hra o Pavlovi Jozefovi Šafárikovi
*1996 – *Plakať pre kohosi*
*1997 – *SKOK*
*1997 – *Púť*
*1997 – *Spoveď*
*1999 – *Dotyk zeme kolenom*, autobiografické poviedky
*2001 – *Hlava ako záťaž*
*2002 – *Hadí kamienok*
*2005 – *Tarzan*
*2005 – *Tellov šíp*
*2006 – *Hlovík medzi vzbúreným ľudom*-rozhlasová dramatizácia poviedky J.Záborského

### Tvorba pre deti
* 1981 – *Povesť bez mena*

## Referencie


Kategória:Narodenia v 1935
Kategória:Úmrtia v 2006
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí rozhlasoví redaktori
Kategória:Osobnosti zo Sačurova
Františkáni

right|thumb|Františkáni

**Františkáni** je súhrnné označenie pre viacero rehoľných spoločenstiev, ktoré sa riadia Regulou sv. Františka z Assisi. Patria medzi žobravé rehole. Pôvodnú mužskú žobravú rehoľu založil v 1209 sv. František z Assisi. Postupne sa františkánska rehoľa rozrástla aj o ženský smer (pod vedením sv. Kláry) a tzv. Svetský (tretí) rád pre laikov a z neho tretie regulované rády. Už počas Františkovho života a o to viac po jeho smrti (1226) sa v reholi začali spory medzi tzv. konventuálmi a spirituálmi alebo *zelantmi* ohľadom dodržiavania Reguly a ideálu chudoby, ktoré v 14. storočí vyvrcholili rozdelením rádu na viacero samostatných rehoľných spoločenstiev (konventuáli, observanti), vrátane niekoľkých siekt (fraticelli, beghardi).

## Mužské rády
* Rád menších bratov - františkáni
* Rád menších bratov kapucínov - kapucíni
* Rád menších bratov konventuálov - minoriti

## Ženské rády
* klarisky

## Svetský rád
* Ordo Franciscanus Saecularis (OFS) - Františkánsky svetský rád 

## Známi františkáni
* Roger Bacon
* Bonaventura
* Ján Duns Scotus
* William Occam

Slovenskí františkáni:
* Hugolín Gavlovič
* Svetloslav Veigl
* Felix Tkáč

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Rád menších bratov
* Rád menších bratov kapucínov
* Rehoľa menších bratov konventuálov
* Františkánsky svetský rád 

Kategória:Žobravé rády
Kategória:Františkánsky rád
Dúbravka (prítok Váhu)

**Dúbravka** je potok na strednom Liptove, na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Váhu, má dĺžku 8,9 km a je tokom III. rádu. 

## Opis toku
Vzniká bifurkáciou Palúdžanky, ktorá sa na styku Nízkych Tatier a Liptovskej kotliny rozvetvuje, pričom na ľavom brehu sa v nadmorskej výške okolo 780 m n. m. oddeľuje koryto Dúbravky. Najprv tečie súbežne s Palúdžankou na sever, sprava sa od Dúbravky oddeľuje Črmník a potok sa stáča na severozápad. Preteká Ľubeľskou pahorkatinou, zľava priberá prítok spod Pálenice (814,5 m n. m.), postupne sa stáča viac na sever a preteká obcou Dúbrava. Z ľavej strany priberá Črvník a následne sa výraznejšie vlní. Ďalej vstupuje do tzv. Galovianskych hájov, preteká okrajom Fiačíc, kde sprava priberá Črmník a v nadmorskej výške 565,3 m n. m. ústi v katastrálnom území obce Vlachy do tzv. Fiačickej zátoky Liptovskej Mary.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Črvník

**Črvník** (staršie **Čermník**) je potok na strednom Liptove, v okrese Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Dúbravky, meria 4,3 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Ďumbierske Tatry na severozápadnom svahu vrchu Hláčovo (1 281,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 920 m n. m. 

## Opis toku
Tečie smerom na sever cez predhorie Nízkych Tatier a Ľubeľskú pahorkatinu v Liptovskej kotline. Preteká západne od obce Dúbrava a neďaleko od nej ústi v nadmorskej výške okolo 612 m n. m. do Dúbravky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Ďumbierskych Tatrách
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Črmník (prítok Dúbravky)

**Čemník** (staršie **Čemník**) je potok na strednom Liptove, v okrese Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Dúbravky, má dĺžku 7 km a je tokom IV. rádu. 

## Opis toku
Oddeľuje sa od koryta Dúbravky z pravej strany v nadmorskej výške cca 740 m n. m. na podhorí Nízkych Tatier, pričom sa ďalej rozvetvuje a tečie na sever cez Liptovskú kotlinu, časť Ľubeľská pahorkatina. Západne od obce Svätý Kríž sa stáča na severozápad, preteká obcou Gôtovany a vytvára niekoľko meandrov. Pokračuje cez susedné Fiačice a preteká územím tzv. Galovianskych hájov, kde sa v nadmorskej výške okolo 570 m n. m. opätovne pripája ku korytu Dúbravky.

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Peter Holka

**Peter Holka** (* 22. august 1950, Považská Bystrica) je slovenský spisovateľ, dramatik a publicista, autor literatúry pre deti a mládež.

## Životopis
Detstvo strávil v Púchove, neskôr v Čadci. V roku 19651969 študoval na Strednej priemyselnej škole strojníckej v Dubnici nad Váhom. Po maturite prešiel rôznymi zamestnaniami, pracoval ako novinár vo viacerých redakciách (okresné noviny Kysuce, Smer, Pravda) a popri zamestnaní vyštudoval politológiu (19851990, Vysoká škola politická ÚV KSČ v Bratislave). V rokoch 19961999 bol šéfredaktorom Literárneho týždenníka. Od roku 1999 pôsobil ako spisovateľ v slobodnom povolaní. V súčasnosti pracuje v Literárnej redakcii Slovenského rozhlasu. Žije v Bratislave.

## Tvorba
Knižne debutoval v roku 1983 novelou *Ústie riečok*. Je autorom psychologicky a spoločensky ladených románov, dobrodružných, chlapčenských príbehov pre deti a mládež. Základnou charakteristikou jeho prózy je neustále sa stupňujúce rozprávačstvo, dynamický dej a príťažlivý príbeh. Má zmysel pre skratku, detail a pozná mnoho atraktívnych prostredí. Časť svojej tvorby adresoval aj mládeži – často prezentovanej cez obrazy drsnej reality, v akej sa naša mládež pohybuje. Svoje príbehy autor neidealizuje, hovorí celkom na rovinu, s naturalistickou drsnosťou poukazuje na okolnosti a vlastnosti, ktoré často krivia charakter mladých ľudí, no súčasne jeho novely vyzývajú mladých ľudí, aby sa nevzdávali svojich skrytých túžob, seba samého a aby o ne bojovali.

Popri próze sa venuje aj dramatickej tvorbe, spolupracuje s rozhlasom a televíziou. Pripravil knihu rozhovorov s Vladimírom Mináčom *V košeli zo žihľavy* (1992). Venoval sa aj kultúrnej publicistike, reportérskej a recenzentskej činnosti najmä v periodikách, kde pôsobil.

## Dielo

### Próza pre dospelých
* 1983 – *[[Ústie riečo]]k*, novela
* 1992 – *[[V košeli zo žihľavy]]*, kniha rozhovorov s Vladimírom Mináčom
* 1994 – *[[Škára (do trinástej komnaty)]] *
* 1995 – *Neha*, dielo venované zosnulej dcére Paule
* 1998 – *[[Sen o sne]]*
* 1999 – *[[Nezabudnuteľná vôňa zrelej pšenice]]*
* 2000 – *[[Smrť, na ktorú sa čakalo]]*
* 2001 – *[[Výhľad zo zvonice (Milovanie s Nereidou)]] *
* 2003 – *[[Prekliatie]]*
* 2005 – *[[Biele noci, čierne dni]] *
* 2007 – *[[Modrý Anjel]]*
* 2010 – *[[Môj Život S Demi Moore]]*
* 2013 – *Pokušenie*
* 2015 – *[[Láska prebýva na Kilimandžáre]]*
* 2017 – *[[Ohyb Rieky]]*
* 2019 – *[[Súhvezdie Tety July]]*

### Próza pre deti a mládež
* 1986 – *[[Leto na furmanskom kon]]i*
* 1990 – *[[Prekážkár v džínsach]]*
* 1992 – *[[Piráti z Marka Twaina]]*
* 1993 – *[[Normálny cvok]]*

### Rozhlasová tvorba
* 1986 – *[[Noc ešte trvá]]*
* 1988 – *[[Reťaz]]*
* 1989 – *[[Jazva]]*
* 1990 – *[[Srdcový túz]]*

## Referencie

## Literatúra
* *[[Slovník slovenských spisovateľov 20. storočia]]*

## Externé odkazy
* 

Kategória:Osobnosti z Považskej Bystrice
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Šéfredaktori periodík na Slovensku
Kategória:Absolventi Vysokej školy politickej ÚV KSČ
Petra Nagyová-Džerengová

**Petra Nagyová-Džerengová** (* 3. marec 1972, Košice) je slovenská spisovateľka.

## Životopis
Vyštudovala Ekonomickú univerzitu a usadila sa v Bratislave. Pracovala ako letuška, neskôr ako moderátorka a redaktorka Slovenskej televízie. Vydala sa za Józsefa Nagya a má štyri deti (dvoch synov Lea, Tea a dve dcéry Lóru a Kláru).

## Tvorba
Veľký vplyv na jej tvorbu má spisovateľka Táňa Keleová-Vasilková, ktorej diela sa stali podnetom pre jej vlastnú tvorbu. Príbehy zasadzuje do reálnych miest a väčšinou píše príbehy z takých oblastí, ktoré dobre pozná z vlastnej skúsenosti.

## Dielo

#### Pre dospelých
* 2005 – *Chcem len tvoje dobro*, novela
* 2006 – *Za to mi zaplatíš*, román
* 2007 – *Pozri sa na seba*, román
* 2007 – *Nepýtaj sa, kde som*, román
* 2010 – *Ženy nášho rodu*, román
* 2013 – *Ide o život*, fejtóny
* 2017 – *Manželky a tie druhé*, román
* 2019 – *Nové začiatky*, román

#### Pre deti
* 2012 – *Klára a mátohy*, rozprávky
* 2013 – *Klára a iglu*, rozprávky
* 2014 – *Klára a Tity*, rozprávky

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Žijúci ľudia
Kategória:Osobnosti z Košíc
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Absolventi Ekonomickej univerzity v Bratislave
Petruška (potok)

**Petruška** je potok na strednom Liptove, na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Váhu, má dĺžku 8,5 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení na podhorí Západných Tatier v Liptovskej kotline v časti zvanej Matiašovské háje, v lokalite Konislava v nadmorskej výške cca 850 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na juh, v lokalite Priehonisko priberá dva pravostranné aj dva ľavostranné prítoky, potom dva prítoky sprava zo severovýchodného úpätia Trnovských hájov (913,9 m n. m.) a vteká do obce Bobrovček. Tu priberá zľava Starú vodu a stáča sa na juhozápad. Sprava ďalej priberá krátky prítok prameniaci severozápadne od kóty 788,6 m, zľava prítok prameniaci na západnom okraji intravilánu obce Bobrovček a následne z tej istej strany prítok z južného svahu Trnovských hájov. Potom sa koryto toku vlní, zľava priberá krátky prítok prameniaci juhozápadne od kóty 788,6 m a preteká cez obec Pavlova Ves. Za obcou sa stáča na západ, pričom sa esovito stáča, z pravej strany priberá prítok spod Slatviny (829,9 m n. m.), pokračuje na juhozápad, opäť sa esovito stáča a na krátkom úseku sa vetví na dve ramená. Potom priberá ďalší pravostranný prítok spod Slatviny a preteká obcou Liptovský Trnovec. Západne od obce sa v nadmorskej výške 565,3 m n. m. vlieva do tzv. trnoveckej zátoky Liptovskej Mary.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Pribiš (potok)

**Pribiš** je potok na dolnej Orave, na území okresu Dolný Kubín. Je to ľavostranný prítok Oravy a má dĺžku 9,5 km. Na dolnom toku sa hlbšie zarezáva do flyšového pásma Oravskej vrchoviny a oddeľuje masív Hája na východe od masívu Turíkovho Žiaru na západe.

## Prameň
Pribiš pramení v Oravskej vrchovine, na severozápadnom svahu Vrchov (927,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 800 m n. m., v lokalite Staré lazy severne od obce Malatiná.

## Smer toku
Na hornom toku tečie severozápadným smerom, od obce Pribiš na sever, na dolnom toku po pribratí pravostranného prítoku z oblasti Humienca opäť na severozápad, pričom vytvára oblúk ohnutý na juhozápad. Tesne pred svojím ústím sa stáča a na krátkom úseku tečie na severovýchod.

## Geomorfologické celky
*Oravská vrchovina

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok z južného svahu Mladej hory (813,2 m n. m.), krátky prítok zo západného svahu Mladej hory, prítok (646,0 m n. m.) z lokality Za haťami, prítok spod Rakytinky (808 m n. m.), prítok prameniaci severne od kóty 773,7 m, prítok z oblasti Stotiny, prítok z lokality Humienec
*ľavostranné: prítok prameniaci severozápadne od Malatinej, dva krátke prítoky z oblasti Vrchných lánov, prítok prameniaci severovýcodne od kóty 723,2 m, prítok z lokality Uhlisko a prítok zo severovýchodného a druhý zo severozápadného svahu Turíkovho Žiaru (851,5 m n. m.)

## Ústie
Potok sa vlieva do Oravy pri obci Oravský Podzámok v nadmorskej výške cca 505 m n. m.

## Obce
*Pribiš
*Oravský Podzámok (okrajom)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Leštinský potok

**Leštinský potok** je potok na dolnej Orave, preteká územím okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Jasenovského potoka a meria 8,9 km. 

## Tok potoka

Pramení na severnom okraji Chočských vrchov, v podcelku Sielnické vrchy, na severovýchodnom svahu Ostrého (1 104,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 980 m n. m. Od prameňa tečie na krátkom úseku na sever, pričom vstupuje do Oravskej vrchoviny, do podcelku Podchočská brázda, sprava priberá prítok zo severného úpätia Ostrého vrchu (923,3 m n. m.) a stáča sa na západ. Zľava ďalej priberá krátky prítok z lokality Jačmeniská, preteká okrajom obce Osádka, kde najprv zľava priberá krátky prítok spod kóty 799,3 m a prítok zo západného svahu Ostrého, za obcou potom pravostranný prítok z oblasti Malých lánov a ľavostranný spod sedla Vrchvarta (820 m n. m.). Ďalej priberá dva krátke prítoky z oblasti Kňazovej sprava, krátky prítok z lokality Uhlisko zľava a západoseverozápadným smerom pokračuje cez obec Leštiny. 

V obci priberá ľavostranný prítok zo severného úpätia Holice (1 085,9 m n. m.), prítoky z oblasti Zákľuk a spod Ostrej skaly (813,5 m n. m.) sprava a za obcou sa stáča juhozápadným smerom. Zľava následne priberá krátky prítok z lokality Bratikovec a významný prítok zo severných svahov Veľkého Choča (1 611,0 m n. m.) a ďalej tečie opäť západným smerom. Zľava priberá krátky prítok (531,2 m n. m.) z oblasti Pod Bukovinou a preteká obcou Vyšný Kubín. Tu ešte priberá pravostranný prítok spod Tupej skaly a zľava prítok zo severného svahu Vŕšku (762,8 m n. m.), na hornom toku s vodopádom. Napokon sa stáča na severozápad a na okraji tejto obce sa v nadmorskej výške cca 508 m n. m. vlieva do Jasenovského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Katrenčíkovský potok

**Katrenčíkovský potok** je potok na hornej Orave, v západnej časti okresu Námestovo. Je to ľavostranný prítok Bielej Oravy, meria 5,9 km a je tokom IV. rádu. Niekedy sa označuje aj ako *Katrinčovka*.

## Prameň

Pramení v Podbeskydskej vrchovine na východnom svahu Mrvovej Kykule (1 040,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 940 m n. m. 

## Opis toku

Od prameňa tečie najprv smerom na severovýchod cez Podbeskydskú vrchovinu, západne od Kubínskej sa esovito stáča a pokračuje východným smerom územím obce Oravská Lesná. Najprv preteká časťou Kubínska, zľava priberá prítok spod Korčule (963,0 m n. m.) a pokračuje cez časť Brišovka. Tu priberá ľavostranný prítok z oblasti osady Lehotská a koryto sa výraznejšie vlní. Napokon tečie centrálnou časťou obce Oravská Lesná, podteká štátnu cestu č. 520 a priamo v obci sa vlieva do Bielej Oravy.

## Geomorfologické celky
*Podbeskydská vrchovina

## Prítoky

*Pravostranné: prítok zo západného svahu Krčmárovej (917,0 m n. m.), dva krátke prítoky z lokality Jasenovské grúniky, potok pretekajúci osadou Jasenovská
*Ľavostranné: dva krátke prítoky z východných svahov Mrvovej Kykule, prítok prameniaci východne od kóty 1 031 m, prítok z juhozápadného svahu Korčule (963,0 m n. m.), prítok vznikajúci na východnom okraji Kubínskej, prítok z oblasti Lehotskej, dva prítoky z oblasti Bučiny

## Ústie

Do Bielej Oravy sa vlieva na území obce Oravská Lesná, priamo v jej centrálnej časti, v nadmorskej výške cca 772 m n. m. 

## Obce

*Oravská Lesná a jej časti:
**Kubínska
**Brišovka

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Juríkov potok

**Juríkov potok** je potok na hornej Orave, tečie západnou časťou okresu Námestovo. Je to ľavostranný prítok Bielej Oravy, má dĺžku 8,4 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň

Pramení v Oravských Beskydách na južnom svahu Bednárovej (1 093,0 m n. m.) v nadmorskej výške cca 920 m n. m., v blízkosti slovensko-poľskej štátnej hranice, na katastrálnom území obce Oravská Lesná.

## Opis toku

Od prameňa tečie najprv na juhovýchod, po pribratí Krkoškovského potoka potom na juh. Medzi sútokom s Bukovinským a Demänovským potokom tečie prechodne opäť na juhovýchod, pri osade Tanečník sa potom sa stáča východným smerom, pričom vytvára štyri väčšie oblúky. Po pribratí ľavostranného prítoku spod Koválovho vrchu tečie k ústiu juhovýchodným smerom a tesne pred ústím do Bielej Oravy ešte podteká štátnu cestu č. 520.

## Geomorfologické celky

*Oravské Beskydy, geomorfologický podcelok Ošust
*Podbeskydská vrchovina

## Prítoky

*Pravostranné: Bukovinský potok, Demänovský potok, prítok prameniaci severne od kaplnky v osade Lehotská, prítok prameniaci na severozápadnom svahu Kohútika (945,8 m n. m.), dva prítoky zo severovýchodných svahov Kohútika, prítok vznikajúci severozápadne od kóty 872,8 m a prítok prameniaci severne od tejto kóty 
*Ľavostranné: krátky prítok z juhovýchodného svahu Bednárovej, Krkoškovský potok (864,8 m n. m.), dva krátke prítoky z juhozápadného úpätia Vysokej Magury (1 115,2 m n. m.), prítok z južného svahu Vysokej Magury, prítok z lokality Gondkuľa, Magurský potok (789,0 m n. m.), krátky prítok z južného svahu Juríkovej (928,4 m n. m.), Korytina, dva krátke prítoky z lokality Klutka, prítok z východného svahu Koválovho vrchu (960,6 m n. m.) a prítok z juhozápadného svahu Strakovho vrchu (978,0 m n. m.)

## Ústie

Do Bielej Oravy sa vlieva na okraji obce Oravská Lesná (časť Pribišská), neďaleko horárne Ustrig, v nadmorskej výške približne 736 m n. m.

## Obce

*Zákamenné (horný tok leží v západnej časti jej katastrálneho územia, intravilánom nepreteká)
*Oravská Lesná (stredný a dolný tok, netečie intravilánom, len cez osadu Tanečník a okrajovo cez Pribišskú)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravských Beskydách
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Krivský potok (prítok Oravy)

**Krivský potok** je potok na dolnej Orave, v severovýchodnej časti okresu Dolný Kubín. Je to ľavostranný prítok Oravy a meria 8,4 km. 

## Prameň
Pramení v Skorušinských vrchoch, v podcelku Kopec, na severovýchodnom svahu vrchu Blato (1 138,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 030 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie na sever, vytvára oblúk ohnutý na západ a pri horárni Blato priberá vejár krátkych prítokov, zľava zo severného svahu vrchu Blato a sprava zo západných svahov Kopca (1 251,3 m n. m.). Postupne priberá dva ľavostranné prítoky z východného, resp. severného svahu Turínka (1 003,6 m n. m.), pravostranný prítok prameniaci severozápadne od kóty 1 065,9 m a v lokalite Capierka vytvára prvú kaskádu. Následne priberá krátky pravostranný prítok (696,5 m n. m.) zo západného svahu Baní (943,4 m n. m.), stáča sa na severozápad a viacnásobne sa vlní. Ďalej vstupuje do Oravskej vrchoviny, v lokalite Blatnické vytvára druhú kaskádu a pokračuje západný smerom. Zľava priberá Smoleňovský potok (616,2 m n. m.), prítok zo severného svahu Lysca (943,6 m n. m.) a tiež prítok (577,6 m n. m.) z lokality Za lánmi. Potom preteká osadou Mlyn, kde z ľavej strany priberá prítok z východného svahu Osičín (763,1 m n. m.) a oblúkom sa postupne stáča na sever. Napokon preteká obcou Krivá, v blízkosti ktorej ústi v nadmorskej výške cca 538 m n. m. do Oravy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Skorušinských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Zábiedovčík

**Zábiedovčík** je potok na hornej Orave, preteká územím okresu Tvrdošín. Je to ľavostranný prítok Oravice, meria 11,1 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v Skorušinských vrchoch, v podcelku Skorušina, na západnom svahu vrchu Skorušina () v nadmorskej výške približne  Na hornom toku tečie západným smerom, zľava priberá prítok () spod Mikulovky a ďalší () tiež zľava spod Javorkovej (). Potom sa stáča na sever, preteká obcou Zábiedovo, kde sprava priberá prítok z oblasti brehov a za obcou opúšťa Skorušinské vrchy. Vteká do Oravskej kotliny, kde preteká osadou Hámričky, vytvára niekoľko ohybov a juhozápadne od mesta Trstená sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Oravice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v okrese Tvrdošín
Archaický (sociológia)

**Archaický** znamená dávny, starobylý. Vo vzťahu k dnešnému človeku je archaické všetko, čo spadá svojím pôvodom do pradávnych zvykov, návykov, kultúry, obradov atď. Archaické sú aj hypotetické zvyšky mentálnej výbavy človeka. Sú väčšinou nevedomého charakteru a spadajú do oblasti tzv. kolektívneho nevedomia. Archaické črty psychiky sú symbolicky pritomné v&nbsp;mýtoch, rozprávkach a vo folklóre celého sveta.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Kategória:História
Hlásna rieka

**Hlásna rieka** je potok na hornej Orave, v najsevernejšej časti okresu Námestovo (a zároveň aj Slovenska). Je to ľavostranný prítok Polhoranky, meria 5,6 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Tečie v Oravských Beskydách, kde pramení v podcelku Babia hora, na západnom svahu Malej Babej hory (1 514,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 300 m n. m., neďaleko slovensko-poľskej štátnej hranice.

## Opis toku
Tečie v podstate západným smerom, avšak vytvára tri výrazné oblúky. Zľava priberá prítok spod Borsučia (1 004,0 m n. m.), preteká dolinou Borsučie a sprava priberá prítok spod hraničného hrebeňa. Na dolnom toku vstupuje do podcelku Polhoranská vrchovina, výraznejšie rozširuje svoje koryto a z pravej strany priberá prítok spod Priehyby. Pri horárni Borsučia, na katastrálnom území obce Oravská Polhora, ústi v nadmorskej výške cca 788 m n. m. do Polhoranky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravských Beskydách
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Nová rieka

**Nová rieka** je potok na hornej Orave, v juhozápadnej časti okresu Námestovo. Je to pravostranný prítok Bielej Oravy, má dĺžku 4,6 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň

Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Paráč, na západnom svahu vrchu Paráč (1 324,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 200 m n. m. 

## Opis toku

Tečie severozápadným smerom, pričom z oboch strán priberá početné krátke prítoky, najdlhším je ľavostranný prítok spod kóty 1 208,3 m. Na dolnom toku vstupuje do Podbeskydskej vrchoviny a následne ústi južne od obce Oravská Lesná v nadmorskej výške okolo 800 m n. m. do Bielej Oravy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Dlhá voda

**Dlhá voda** je potok na hornej Orave, v severnej časti okresu Námestovo. Je to pravostranný prítok Polhoranky, meria 8,8 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení v Oravských Beskydách, v podcelku Pilsko, na východnom svahu vrchu Pilsko (1&nbsp;556,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1&nbsp;420 m n. m.

## Opis toku
Najprv tečie východným smerom, priberá krátky ľavostranný (1&nbsp;267,3 m n. m.), tiež pravostranný prítok z východných svahov Pilska a následne ďalší pravostranný prítok (1&nbsp;000,3 m n. m.) z oblasti Suchého potoka. Potom sa stáča prechodne na juhovýchod, sprava priberá krátky prítok z lokality Ingery, stáča sa na východ a vstupuje do Podbeskydskej brázdy. Tu najprv priberá krátky prítok z juhovýchodného svahu Koňa (998,3 m n. m.) a pri osade Vyšný Mlyn sa rozvetvuje na dve ramená, pričom vedľajšie pravostranné sa stáča na juh a ústi do susedného Suchého potoka. Sprava následne priberá spomenutý Suchý potok a ďalej pokračuje na sever. Koryto sa výraznejšie vlní, sprava priberá niekoľko prítokov zo svahov Sihelnianskeho hrádku (993,4 m n. m.) a zľava tri prítoky z oblasti Plšetnice. Následne na dolnom toku priberá zľava Ľudmovku, značne rozširuje koryto a stáča sa na východ. Priberá ešte pravostranný prítok zo severného svahu Sihelnianskeho hrádku, ľavostranný Klobásovský potok a pri obci Oravská Polhora sa v nadmorskej výške cca 699 m n. m. vlieva do Polhoranky.

## Iné názvy
*Plšetnica
*Plšetnický potok
*Dudov potok

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravských Beskydách
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej brázde
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Galícia (rozlišovacia stránka)

**Galícia** môže byť:
* autonómne spoločenstvo v Španielsku, pozri Galícia
* zriedkavo: región Halič
* rímska provincia v dnešnej Galícii a severnom Portugalsku, pozri Gallaecia
* v stredoveku: Galícijské kráľovstvo
* brazílsky futbalový klub, pozri Galícia Esporte Clube

## Pozri aj
* Galicia
Lomnica (prítok Bielej Oravy)

**Lomnica** je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to pravostranný prítok Bielej Oravy, má dĺžku 6,4 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Paráč, na severnom svahu vrchu Príslopec (1 258,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 090 m n. m. 

## Opis toku
Tečie severovýchodným smerom, zľava priberá súbežne tečúci potok spod Príslopca, potom neďaleko horárne Jasienka ľavostranný prítok spod Štíbeľa (1 166,6 m n. m.), ďalej pravostranný Predný potok a z tej istej strany ešte aj prítok spod Magurky (1 128,2 m n. m.). Na dolnom toku preteká obcou Lomná, ležiacej už na okraji Podbeskydskej vrchoviny, a priamo v obci ústi v nadmorskej výške približne 680 m n. m. do Bielej Oravy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravskej Magure
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Vajskovský potok

**Vajskovský potok** je potok na Horehroní, preteká územím okresu Brezno. Je to pravostranný prítok Hrona, má dĺžku 17,3 km a je tokom III. rádu. 

Na hornom toku preteká jednou z najdlhších dolín v Nízkych Tatrách, takmer 10 km dlhou Vajskovskou dolinou. Na hornom toku vytvára 9 m Vajskovský vodopád, v dolnej časti doliny sa prerezáva bralnatým územím.

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách na východnom svahu vrchu Kotliská (1 936,9 m n. m.), pod hlavným hrebeňom Ďumbierskych Tatier, v nadmorskej výške cca 1 680 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na juhovýchod, vytvára vodopád a po pribratí významnejšieho ľavostranného prítoku spod Derešov sa stáča smerom na juh. V strednej časti Vajskovskej doliny sa esovito stáča, prechodne pokračuje juhozápadným smerom a sprava priberá významný prítok Dve vody. V dolnej časti doliny preteká bralnatým územím, vytvára oblúk prehnutý na západ, mení smer toku na juh a vteká do Horehronského podolia, kde postupne priberá Červenú vodu, Bôrovský potok a Košariský potok. Na dolnom toku tečie juhojuhozápadným smerom cez intravilán obce Dolná Lehota a miestnej časti Vajsková, napokon sa stáča opäť severojužným smerom, preteká cez Lopej, podteká štátnu cestu do Brezna a ústi do Hrona.

## Geomorfologické celky
*Nízke Tatry, geomorfologický podcelok Ďumbierske Tatry
*Horehronské podolie, geomorfologický podcelok Lopejská kotlina

## Prítoky
*Pravostranné: niekoľko prítokov z východných svahov Skalky (1 980,1 m n. m.), dva prítoky z oblasti Smrečín, potok (707,3 m n. m.) z južného svahu Skalky, Bôrovský potok, prítok (536,3 m n. m.) z oblasti Páleničky; *Ľavostranné: niekoľko prítokov spod Liptovskej hole, prítok (1 014,3 m n. m.) spod Pálenice (1 653,8 m n. m.), z Melicherovej doliny, Červená voda a prítok z južného úpätia Doliniek (681,4 m n. m.)

## Ústie
Do Hrona sa vlieva na území obce Dolná Lehota, v intraviláne jej miestnej časti Lopej, v nadmorskej výške približne 438 m n. m.

## Obce
V celej svojej dĺžke preteká iba územím obce Dolná Lehota, najprv neobývaným a husto zalesneným územím, na dolnom toku najprv intravilánom tejto obce, neskôr cez miestne časti Vajsková a Lopej.

## Iné názvy
*Vajska, Vajsková, Vajskov potok, Vajskový potok
*Lopej
*Lehotský potok
*Biely kameň

## Iné projekty

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Ďumbierskych Tatrách
Kategória:Vodné toky v Horehronskom podolí
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Kategória:Dolná Lehota (okres Brezno)
Lomnistá

**Lomnistá** je potok na Horehroní, preteká územím okresu Brezno. Je to významný ľavostranný prítok Jasenského potoka a meria 12,6 km. Preteká takmer 12 km dlhou Lomnistou dolinou, v pramennej oblasti je súčasťou územia NAPANT-u. Voda z potoka je odvádzaná do vodnej elektrárne postavenej v rokoch 1923 - 1925 v doline Jasenského potoka.

*Prameň:* v Nízkych Tatrách, na severozápadnom svahu vrchu Skalka (1 980,1 m n. m.), pod hlavným hrebeňom podcelku Ďumbierske Tatry, v nadmorskej výške okolo 1 670 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku viac-menej na juhozápad, potom sa stáča na juh, na dolnom toku tečie opäť na juhozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Nízke Tatry, podcelok Ďumbierske Tatry, 2.Horehronské podolie, podcelok Lopejská kotlina

*Prítoky:* sprava spod Ďurkovej (1 749,8 m n. m.), prítok (794,5 m n. m.) z južného úpätia Struhára (1 471,4 m n. m.), zľava niekoľko prítokov zo západných svahov Žiarskej hole (1 840,5 m n. m.)

*Ústie:* do Jasenského potoka severne od obce Jasenie v nadmorskej výške približne 522 m n. m.

*Obce:* žiadna, v ústí doliny je malé rekreačné stredisko

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Kastília (rozlišovacia stránka)

**Kastília** (po španielsky *Castilla*) alebo historicky aj **Kastílsko** môže byť:
*nejasne definovaný región v strede Španielska, pozri Kastília
*historické kráľovstvo (grófstvo) od 9. do 13. storočia, pozri Kastílske kráľovstvo
*historické kráľovstvo, ktoré vzniklo v roku 1230 spojením Kastílskeho kráľovstva a Leónskeho kráľovstva, pozri Krajiny kastílskej koruny 
*skrátene: 
**autonómne spoločenstvo Kastília-La Mancha
**autonómne spoločenstvo Kastília-León
**Stará Kastília 
**Nová Kastília
Lars Ulrich

**Lars Ulrich** R (* 26. december 1963, Gentofte, Dánsko) je dánsko-americký bubeník, skladateľ, producent, podcaster a spoluzakladateľ americkej heavymetalovej skupiny Metallica.

Vyrástol v Kodani, v Dánsku, preto má skoro na každom koncerte vyvesenú pred súpravou bicích nástrojov dánsku zástavu. Jeho otec bol profesionálny tenista a Lars chcel ísť v otcových stopách. Keď mal 9 rokov, otec ho zobral na koncert skupiny Deep Purple. Táto hudba ho natoľko zaujala, že začal zbierať metalové a rockové albumy rôznych kapiel. Tieto kapely ako napríklad spomínaný Deep Purple, Black Sabbath, Motörhead, Diamond Head či Iron Maiden ho hudobne ovplyvnili najviac.

V roku 1975, keď mal dvanásť rokov, rodina sa presťahovala do Newport Beach v Kalifornii. Tam prestal športovať a začal sa venovať bubnovaniu a v roku 1976 presvedčil starú mamu, aby mu kúpila súpravu bubnov. Neskôr si dal do novín Recycle inzerát a tak sa zoznámil s Jamesom Hetfieldom. Po skúškach ho James nebral veľmi vážne, lebo nevedel udržať poriadne rytmus a paličky mu vypadávali z ruky. No nakoniec to s ním vyskúšal. Do partie ešte pribrali basgitaristu Cliffa Burtona a gitaristu Davea Mustaina (neskôr založil a pôsobí v Megadeth).

Lars sa považuje za lídra skupiny – dáva najviac rozhovorov a bol to on, kto po smrti Cliffa Burtona udržal kapelu pokope. V súčasnosti je rozvedený a má dvoch synov Mylesa (* 1998) a Laynea (* 2001). Lars o sebe povedal, že je predvídateľný, spontánny, tvrdohlavý, hlúpy a má piskľavý hlas.

Na stránke drummerworld.com ho zaraďujú medzi 500 najlepších bubeníkov na svete.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Členovia skupiny Metallica
Kategória:Dánski bubeníci
Kategória:Naturalizované osobnosti USA
Stará Kastília

**Stará Kastília** (po španielsky *Castilla la Vieja*) bolo od 18. storočia do roku 1983 oficiálne územie (pôvodne formálne kráľovstvo) v rámci krajín kastílskej koruny, resp. Španielska. Dnes je rozdelené medzi autonómne spoločenstvá Kantábria, Kastília a León a La Rioja. 

Hlavným mestom Starej Kastilie, ktorej územie bolo jadrom stredovekého kráľovstva Kastília, bol Burgos. 

Vytvorené bolo v 18. storočí. Kráľovským dekrétom z 30. novembra 1833 bolo územie tejto historickej provincie rozdelené medzi provincie Ávila, Burgos, Logroño (dnes La Rioja), Palencia, Santander (dnes Kantábria), Segovia, Sória a Valladolid. Ďalším kráľovským dekrétom z 30. novembra 1855 boli provincie Palencia a Valladolid pričlenené k León. 

Podľa Kastílskeho federálneho paktu z 3. júna 1869
sa územie Starej Kastílie a Leónu malo premeniť na štát Starú Kastíliu, ktorý mal byť 
spolkovým štátom federatívnej prvej Španielskej republiky. Tento zámer bol po obnovení monarchie v Španielsku odsúdený na nezdar.

V roku 1983 bola väčšina území Starej Kastílie (bez vtedajších provincií Santander a Logroño, ktoré sa stali autonómnymi spoločenstvami Kantábria a La Rioja) zlúčená s Leónom do autonómneho spoločenstva Kastília a León, vybaveného rozsiahlou autonómiou.

Kategória:Kastília
Vážna

**Vážna** je potok na hornom Pohroní, vo východnej časti okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Hrona a meria 9,7 km. Vytvára Hiadeľskú dolinu, v jej strednej časti napája malú vodnú nádrž (klauzu).

*Prameň:* v Nízkych Tatrách priamo pod Hiadeľským sedlom (1 099,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 080 m n. m.

*Smer toku:* prevažne severojužný, na dolnom toku viac na juhojuhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Nízke Tatry, podcelok Ďumbierske Tatry, 2.Zvolenská kotlina, podcelok Bystrické podolie

*Prítoky:* sprava spod kóty 747,4 m, zľava z južného úpätia Prašivej (1 651,8 m n. m.)

*Ústie:* do Hrona východne od obce Lučatín v nadmorskej výške okolo 391 m n. m.

*Obce:* Hiadeľ

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Jasenský potok

**Jasenský potok** (niekedy aj **Jaseniansky potok**) je potok na Horehroní, preteká územím okresu Brezno. Je to pravostranný prítok Hrona a meria 17,6 km. Na hornom toku formuje takmer 11 km dlhú Jasenskú dolinu. V údolí potoka bola v rokoch 1923 - 1925 vybudovaná vodná elektráreň založená na spáde vody z Jasenského potoka a susedného potoka Lomnistá. Slúži dodnes a je technickou pamiatkou. Jasenský potok je typickým horským vodným tokom s bystrinným charakterom a vysokými prietokmi.

*Prameň:* v Nízkych Tatrách na južnom svahu Veľkej hole (1 639,8 m n. m.), pod hlavným hrebeňom podcelku Ďumbierske Tatry, v nadmorskej výške okolo 1 480 m n. m.

*Smer toku:* krátko na juh, potom sa postupne stáča na juhovýchod a juhojuhovýchod, na dolnom toku tečie na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Nízke Tatry, podcelok Ďumbierske Tatry, 2.Horehronské podolie, podcelok Lopejská kotlina

*Prítoky:* sprava prítoky potok spod Skalky (1 549,0 m n. m.), Husárka, Čremošný potok, Suchý potok, Nahrbený potok; zľava prítoky Rignerka, Tvrdá (s pravým prítokom Horná Tvrdá a s ľavým prítokom Dolná Tvrdá), Viržing (Mrcha potok), Prostredný potok (s pravým prítokom Gelfúsov potok, a s ľavými prítokmi Špíglov potok a Šífrov potok), Soviansky potok, Haliar a Lomnistá

*Ústie:* do Hrona juhozápadne od obce Predajná v nadmorskej výške okolo 430 m n. m.

*Obce:* Jasenie a Predajná

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Kategória:Jasenie
Kategória:Predajná
Moštenický potok

**Moštenický potok** je potok na hornom Pohroní, vo východnej časti okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 11,8 km a je tokom III. rádu. Vytvára tri výrazné úseky, na hornom toku preteká dolinou Studenec, na strednom toku Čiernou dolinou a napokon na dolnom toku vytvára Moštenickú dolinu.

*Prameň:* v Starohorských vrchoch na východnom svahu Hrubého vrchu (1 169,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 060 m n. m.

*Smer toku:* dolinou Studenec tečie severojužným smerom, pod sedlom Príslop (789,8 m n. m.) sa stáča najprv na východ a postupne na juhovýchod, na dolnom toku tečie najprv na juh a napokon k ústiu na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Starohorské vrchy, 2.Zvolenská kotlina, podcelok Bystrické podolie

*Prítoky:* zľava z oblasti Skorušín, prítok (598,3 m n. m.) spod Vlačuhova (1 034,3 m n. m.) a Uhliarsky potok, sprava nemá významnejšie prítoky

*Ústie:* do Hrona juhozápadne od obce Lučatín v nadmorskej výške okolo 380 m n. m.

*Obce:* Moštenica, Lučatín, Slovenská Ľupča

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Kategória:Moštenica
Kategória:Lučatín
Kategória:Slovenská Ľupča
Ľupčica

**Ľupčica** je potok na Hornom Pohroní, na území okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 11,9 km a je tokom III. rádu.

*Prameň:* v Starohorských vrchoch na južnom svahu Krčahov (1 128,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 930 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Starohorské vrchy, 2.Zvolenská kotlina, podcelok Bystrické podolie

*Prítoky:* sprava Banský potok, prítok zo samoty Brvnište, zľava Marková, prítok spod sedla Príslop (789,8 m n. m.) a potok z obce Podkonice

*Ústie:* do Hrona južne od obce Slovenská Ľupča v nadmorskej výške 368,5 m n. m.

*Obce:* Baláže, Priechod a Slovenská Ľupča

Nad potokom sa v Slovenskej Ľupči nachádza prírodná pamiatka Ľupčiansky skalný hríb.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Kategória:Baláže
Kategória:Priechod (okres Banská Bystrica)
Kategória:Slovenská Ľupča
Nová Kastília

**Nová Kastília** (po španielsky *Castilla la Nueva*) bolo od 18. storočia do roku (?)1983 oficiálne územie (pôvodne formálne kráľovstvo) v rámci krajín kastílskej koruny, resp. Španielska.

Dnes je rozdelené medzi autonómne spoločenstvá Kastília-La Mancha a Madrid. Jeho centrom bol Madrid. 

K Novej Kastílii patrili moderné provincie Ciudad Real, Cuenca, Guadalajara, Madrid, Toledo a do správnej reformy 30. novembra 1833 aj veľká časť provincie Albacete.

Kategória:Kastília
Selčiansky potok (prítok Hrona)

**Selčiansky potok** je potok na hornom Pohroní, preteká územím okresu Banská Bystrica a zároveň východnou časťou územia mesta Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Hrona a meria 10,5 km. Na hornom toku preteká Selčianskou dolinou.

*Prameň:* v Starohorských vrchoch na južnom svahu Jelenskej skaly (1 153,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 950 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku na juhojuhovýchod, na dolnom toku prevažne na juh, medzi obcami Selce a Kynceľová na juhojuhozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Starohorské vrchy, 2.Zvolenská kotlina, podcelok Bystrické podolie

*Prítoky:* sprava prítok spod Malého diela (934,9 m n. m.), Nemčiansky potok, zľava prítok z južného úpätia Rovní (856,2 m n. m.) a spod Úkladov (572,6 m n. m.)

*Ústie:* do Hrona pri meste Banská Bystrica (pri mestskej časti Majer) v nadmorskej výške okolo 349 m n. m.

*Obce:* Selce, oddeľuje obec Kynceľová na pravom brehu od mestskej časti Senica na ľavom brehu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Kategória:Vodné toky v Starohorských vrchoch
Kategória:Vodné toky vo Zvolenskej kotline
Ogotaj

**Ogotaj** alebo **Ogataj** (* 1186 – † 1241) bol tretí syn Džingischána a druhý veľký chán Mongolskej ríše. Nastúpil po svojom otcovi a pokračoval v rozširovaní impéria smerom na západ.

Práve jeho smrť zapríčinila v lete 1242 odchod mongolského vojska z Uhorska, keďže veliteľ Batuchán (Džingischánov vnuk) sa ponáhľal domov, aby získal nástupníctvo, čo sa mu aj podarilo.

Kategória:Vládcovia Mongolska
Kategória:Narodenia v 1186
Kategória:Úmrtia v 1241
Kjóto (mesto)

**Kjóto** () je mesto na ostrove Honšú v Japonsku s rozlohou 827,90 km² a počtom obyvateľov takmer 1,5 milióna. 

Pôvodne bolo hlavným mestom Japonska, dnes je hlavným mestom prefektúry Kjóto a významnou časťou konurbácie Osaka-Kjóto-Kobe.

## Partnerské mestá

## Pozri aj
* Štvrť Gion
* Cisárska Vila Kacura

## Iné projekty


Kategória:Hlavné mestá japonských prefektúr
Kategória:Sídla v prefektúre Kjóto
Kategória:Prístavné mestá Tichého oceánu
Kebíra

thumb|right|Satelitná snímka krátera Kebira.
**Kebíra** () je impaktný kráter na Sahare. Stred krátera leží v Líbyi, jeho východný okraj zasahuje na územie Egypta.

Kráter objavili vedci z Bostonskej univerzity Farouk El-Baz a Eman Ghoneim. Má priemer 31 kilometrov a odhaduje sa, že ho vytvoril náraz telesa o veľkosti približne . Kráter má dva valy, čo je pre impaktné krátery veľmi typické. Jeden z nich vznikol v momente nárazu, druhý, menší, bezprostredne po výbuchu impaktujúceho telesa. Z východu na západ ho pretínajú suché korytá dvoch niekdajších riek.

Vek impaktu sa zatiaľ nepodarilo spoľahlivo určiť. Geológovia predpokladajú, že fragmenty zelenožltých kremičitanov známych aj ako „Púštne sklo“, vyskytujúcich sa hojne medzi obrovskými dunami Veľkého piesočného mora v juhozápadnom Egypte, vznikli pretavením hornín počas impaktu. Zaviaty kráter dlhé roky unikal pozornosti geológov, jeho obrysy objavili až na snímkach zo satelitov. 

Meno Kebíra pochádza z arabčiny a znamená „veľká“ ( *kabíra*). Taktiež korešponduje s názvom neďalekej oblasti Džilf Kabír ležiacej v juhozápadnom Egypte blízko miesta, kde sa stretávajú hranice Líbye, Egypta a Sudánu.

Kategória:Impaktné krátery na Zemi
Kategória:Geografia Egypta
Kategória:Geografia Líbye
Klára z Assisi

**Klára z Assisi**, pôvodným menom **Chiara Offreduccio** (* 16. júl 1194, Assisi, Taliansko – † 11. august 1253, Assisi) bola zakladateľka františkánskej ženskej rehole klarisiek a svätica.

V roku 1210 sa stretla so sv. Františkom z Assisi a pod jeho vplyvom opustila na Kvetnú nedeľu 20. marca 1212 svoju šľachtickú rodinu, ostrihala si vlasy a zasvätila svoj život nasledovaniu Krista v radikálnej chudobe. Najprv sa uchýlila do neďalekého benediktínskeho kláštora. Neskôr spolu so sv. Františkom a svojou sestrou založila v assiských bránach ženské spoločenstvo San Damiano. V roku 1216 sa stala jeho opátkou. Až do svojej smrti zotrvávala na tomto mieste v prísnej klauzúre a žila podľa regule, ktorú sama sformulovala. 

V roku 1255 ju pápež Alexander IV. vyhlásil za svätú. V roku 1958 ju pápež Pius XII. vyhlásil za patrónku televízie.

## Literatúra
* BARTOLI, Marco. Svatá Klára. Praha : Vyšehrad, 2004. 172 s. ISBN 80-7021-694-8. 
* SCHAUBER, Vera; SCHINDLER, Hanns Michael. Rok se svatými. 2. vyd. Kostelní Vydří : Karmelitánské nakladatelství, 1997. 702 s. ISBN 80-7192-304-4. 

## Externé odkazy

* Životopis a korešpondencia 

Kategória:Talianski katolícki svätci
Kategória:Talianski protestantskí svätci
Kategória:Mníšky
Kategória:Zakladatelia rádov
Kategória:Kanonizovaní Alexandrom IV.
Kategória:Osobnosti na brazílskych poštových známkach
Kategória:Katolícki svätci majúci sviatok 12. augusta
Biu

**Biu** je vulkanické pole, pozostávajúce z bazaltových lávových prúdov, troskových kuželov a dobre zachovaných kráterov, nachádzajúcich sa v severovýchodnej Nigérii. Pole sa nachádza v predĺžení kamerunskej vulkanickej línie od sopky Kamerun až po vulkanické pole Oku. Pole Biu je charakteristické častým výskytom peridotitových xenolitov. Vek poslednej erupcie nie je známy.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – vulkanické pole Biu na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Nigérie
Kategória:Troskové kužele
Svätý Tomáš (sopka)

**Svätý Tomáš** (port. **Pico de São Tomé**) je názov neaktívnej štítovej sopky, nachádzajúcej sa na ostrove rovnakého mena v Guinejskom zálive, asi 300&nbsp;km západne od pobrežia Gabonu. Sopka sa týči do výšky 2&nbsp;024&nbsp;m nad hladinu mora, ale celková výška od základne na dne Atlantiku je viac ako 5&nbsp;000&nbsp;m.

Sopka je tvorená bazaltovými, fonolitickými a trachytickými lávami, ktoré sa vylievali z kráterov viac ako milión rokov. Najmladšie parazitné krátery sa nachádzajú na juhovýchodnej strane ostrova.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – štítová sopka Svätý Tomáš na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Svätého Tomáša a Princovho ostrova
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Vyhasnuté sopky
Kategória:Dvojtisícovky
Blas Elias

**Blas Elias** (* 18. august 1967, Kennedy, Texas, USA) je bubeník americkej rockovej kapely Slaughter. 

Kategória:Rockoví bubeníci USA
Kategória:Heavymetaloví bubeníci USA
Kategória:Slaughter
Kategória:Osobnosti z Texasu
Devínska Nová Vec

**Devínska Nová Vec** bola amatérska punk-jazzová hudobná skupina založená roku 1984 v Devínskej Novej Vsi. Známa bola spočiatku pod pracovným názvom *Demolax*, neskôr *Štekoty a výkriky*. Názov *Devínska Nová Vec* skupina používala asi od roku 1985. Daniel Hevier ml. považuje skupinu za „kultovú“.

## Zloženie
* Peter Horváth (spev)
* Pavol Uličný (gitara)
* Dušan Taragel (basová gitara)
* Milan Srnka (alt saxofón)
* Peter Pišťanek (bicie)

## Zaujímavosti
Skupina hrávala výlučne na území Bratislavy. Jej verejné vystúpenia by sa dali zrátať na prstoch dvoch rúk. Počas jej existencie spolupracovala s viacerými hosťami - Marian Jaslovský (saxofón), Miro Jaslovský (basová gitara), Tomáš Krnáč (bicie), Juraj Račanský (gitara, tlieskač), Vlado "Jerzy" Jurča (gitara). V lete 1986 kapela hrala na súkromných záhradných slávnostiach. Roku 1986 sa Devínska Nová Vec rozpadla pre názorové rozpory. Pišťanek s Uličným a Srnkom, plus Ján Barczi (basová gitara) a Ivan Kostka (spev, gitara) zakladajú skupinu *Alitet*. 

V lete 1987, po odchode Barcziho a Kostku, skupina Alitet vystúpila naposledy v amfiteátri na Búdkovej ulici v obsadení Taragel, Srnka, Uličný, Pišťanek plus Boris Ozrutov (trúbka) s repertoárom kapely Devínska Nová Vec.

## Referencie


Kategória:Hudobné skupiny z 1984
Kategória:Hudobné skupiny ukončené v roku 1986
Vredefort (kráter)

**Vredefort** alebo **Vredefort Dome** je impaktný kráter nachádzajúci sa vo Free State Province v Juhoafrickej republike. Mesto Vredefort, po ktorom nesie meno, je vnútri krátera. Pre svoj geologický význam bol kráter v roku 2005 zaradený do zoznamu lokalít svetového dedičstva UNESCO.

## Vznik a štruktúra

Odhaduje sa, že bolid, ktorý vytvoril kráter Vredefort mal viac ako . Kráter má priemer takmer , čiže je väčší než Sudbury Basin () a kráter Chicxulub (), ktorého impakt pravdepodobne vyhubil dinosaury. Vredefort je tak najstarším doteraz objaveným kráterom (hoci v roku 2006 objavili vedci zatiaľ nepotvrdený kráter vo Wilkesovej zemi, ktorý by mal v prípade potvrdenia priemer takmer ). Jeho vek sa odhaduje na 2023 ± 4 miliónov rokov, v tom čase prebiehalo na Zemi obdobie Paleoproterozoika. 

Kráter má štruktúru zloženú z viacerých prstencov. Na Zemi je takýchto útvarov málo, pretože erózia a platňová tektonika mnohé z nich zničili, ale na ostatných telesách slnečnej sústavy sa ich zachovalo oveľa viac. Jedným z takýchto prstencových kráterov je aj Valhalla na Jupiterovom mesiaci Kallisto.

## Iné projekty
.

## Externé odkazy

* Earth Impact Database 
* Satelitná snímka krátera Vredefort Google Maps 

Kategória:Impaktné krátery na Zemi
Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Južnej Afrike
Kategória:Geografia Južnej Afriky
Vredefort

**Vredefort** môže byť:
* mesto v Južnej Afrike, pozri Vredefort (mesto)
* kráter v Južnej Afrike, pozri Vredefort (kráter)