open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hexagonálna sústava

**Hexagonálna** (v staršom názvosloví aj **šesťuholníková**) sústava je jedna zo siedmich kryštálových sústav. Možné prvky súmernosti sú: šesťnásobná os súmernosti (symbol **6**), trojnásobná os (**3**), maximálne šesť dvojnásobných osí (**2**), maximálne sedem rovín súmernosti (**m**), stred súmernosti (**<u style="text-decoration:overline">1</u>**) ako aj ich kombinácie. Ako Bravaisova mriežka vystupuje iba jedna. Existuje však nejednoznačnosť v označení centrácie, niekedy sa označuje ako **bázicky centrovaná** (**C**) a  niekedy ako **primitívna** (**P**). Za elementárnu oblasť sa totiž považuje iba kosoštvorcový hranol v podstate akoby 1/3 bazálne centrovanej.

## Typy mriežok
thumb|left|200px|Hexagonálna základna mriežka
Táto mriežka sa väčšinou označuje za primitívnu, aj keď je akože centrovaná. V skutočnosti je elementárnou mriežkou modrý kosoštvorcový hranol. Mriežka, ktorá by nemala akože centráciu nemôže existovať. Ak by bol v strede šesťuholníka vynechaný uzol tak výsledná mriežka by nebola mriežkou. Jednotlivé uzly by nemali totožné okolie - čo je neprípustné.

## Výber súradnicovej sústavy
Ako vertikála súradnicovej osi Z sa vyberá šesťnásobná os (6), prípadne inverzná šesťnásobná os súmernosti (6). Ak sú na ňu kolmé dvojnásobné osi, potom trojica z nich definuje súradnicové osi X1, X2 a X3, prípadne je možnosť vybrať tieto osi v smere rovín súmernosti, alebo v smere chýbajúcich dvojnásobných osí súmernosti a pri nízkej súmernosti nie je výber týchto osí ničím viazaný.

## Kryštálové tvary
V jednotlivých grupách sú možné nasledovné tvary:
* **[[Bodová grupa 6/mmm|6/mmm]]** - pinakoid, hexagonálna prizma, hexagonálna dipyramída, dihexagonálna prizma, dihexagonálna dipyramída
* **[[Bodová grupa 6/m|6/m]]** - pinakoid, hexagonálna prizma, hexagonálna dipyramída
* **[[Bodová grupa 6mm|6mm]]** - pedión, hexagonálna prizma, hexagonálna pyramída, dihexagonálna prizma, dihexagonálna pyramída
* **[[Bodová grupa 622|622]]** - pinakoid, hexagonálna prizma, hexagonálna dipyramída, dihexagonálna prizma, hexagonálny traperzoéder
* **[[Bodová grupa -6m2|<u style="text-decoration:overline">6</u>m2]]** - pinakoid, hexagonálna prizma, hexagonálna dipyramída, trigonálna prizma, trigonálna dipyramída, ditrigonálna prizma, ditrigonálna dipyramída
* **[[Bodová grupa -6|<u style="text-decoration:overline">6</u>]]** - pinakoid, trigonálna prizma, trigonálna dipyramída
* **[[Bodová grupa 6|6]]** - pedión, hexagonálna prizma, hexagonálna pyramída

Kategória:Kryštálové sústavy
Kastrát

**Kastrát** (lat. *castratus*) je samec zbavený orgánov, ktoré produkujú samčie pohlavné bunky, teda ktorý prišiel o semenníky a to buď úrazom, alebo kastráciou. U takýchto jedincov sa zväčša nevyskytuje pohlavný pud, chýba rozmnožovacia schopnosť a spravidla nie sú schopní pohlavného styku. Pokiaľ ku kastrácii dôjde pred dospievaním, kastrátovi chýbajú sekundárne pohlavné znaky.

Kastrát človeka je eunuch. Pokiaľ dôjde ku kastrácii muža v detstve, chýbajú mu fúzy a brada, viac vyrastie a máva typicky vyšší hlas. V Oriente sa využívali vykastrovaní jedinci ako strážcovia háremov a v Európe sa od 16. až do začiatku 20. storočia využívali ku spevu.

## Kastráti v hudbe
Hlas kastráta je rovnako vysoký ako ženský hlas (soprán a mezzosoprán), pritom je rovnako mocný ako mužský hlas. Podobá sa hlasu mladých chlapcov v puberte tesne pred nástupom mutovania hlasu.

Kastráti najčastejšie spievali v kostoloch, lebo dievčatá v kostolných zboroch spievať nesmeli. 

Najslávnejším kastrátom bol taliansky operný spevák Gaetano Majorano Caffarelli.

## Názvy kastrátov
* muž – *[[eunuch]]*
* býk – *vôl*
* kohút – *kapún*
* baran – *škop(ec)*
* žrebec – *valach*
* prasa – *brav*
* cap – *chňup*, *košút*
* pes - *fešák*
* kocúr - *macek* 

Kategória:Pohlavné rozmnožovanie
Kategória:Veterinárna medicína
Kubická sústava

**Kubická** (alebo **izometrická**, v staršom názvosloví aj **kocková**) sústava je jedna zo siedmich kryštálových sústav. Je to sústava s najvyššou symetriou, charakteristická je prítomnosť štyroch trojnásobných osí súmernosti, sledujúcich telesové uhlopriečky. Možné prvky súmernosti sú: tri štvornásobné osi súmernosti (symbol **4**), štyri trojnásobné osi (**3**), šesť dvojnásobných osí (**2**), maximálne deväť rovín súmernosti (**m**), stred súmernosti (**<u style="text-decoration:overline">1</u>**) ako aj ich kombinácie. Bravaisove mriežky sú zastúpené tri: **primitívna** (**P**) a **priestorovo centrovaná** (**I**) a **plošne centrovaná** (**F**).

## Typy mriežok

Obrázok:Cubic crystal shape.png|Primitívna mriežka
Obrázok:Cubic-body-centered.png|Priestorovo centrovaná mriežka
Obrázok:Cubic,_face-centered.png|Plošne centrovaná mriežka


## Výber súradnicovej sústavy
Ako kryštalografické osi sa vyberajú tie osi súmernosti, ktoré sú tri a len tri (4, 4, alebo 2).

## Kryštálové tvary
V jednotlivých grupách sú možné nasledovné tvary:
* **[[Bodová grupa m-3m|m<u style="text-decoration:overline">3</u>m]]** - hexaéder, rombododekaéder, tetrahexaéder, tetragón-tri oktaéder, trigón-tri oktaéder, hexaoktaéder
* **[[Bodová grupa m-3|m<u style="text-decoration:overline">3</u>]]** - hexaéder, rombododekaéder, pentasgonálny dodekaéder, oktaéder, tetragón-tri oktaéder, trigón-tri oktaéder, didodekaéder
* **[[Bodová grupa 432|432]]** - hexaéder, rombododekaéder, tetrahexaéder, oktaéder, tetragón-tri oktaéder, trigón-tri oktaéder, pentagón-tri oktaéder
* **[[Bodová grupa -43m|<u style="text-decoration:overline">4</u>3m]]** - hexaéder, rombododekaéder, tetrahexaéder, tetraéder, trigón-tri tetraéder, tetragón-tri tetraéder, hexatetraéder
* **[[Bodová grupa 23|23]]** - hexaéder, rombododekaéder, pentagonálny dodekaéder, tetraéder, trigón-tri tetraéder, tetragón-tri tetraéder, pentagón-tri tetraéder

Kategória:Kryštálové sústavy
Kockový poker

**Kockový poker** je nedeterministická hra, ktorá sa hrá so šiestimi kockami. Hru môže hrať neobmedzený počet hráčov, prakticky ju hrávajú dvaja až šiesti.

## Pravidlá
# Hráč hodí všetky  kocky, ak padla trojica, násobí sa počet bodov na kocke stovkou - teda ak tri dvojky - 200, tri trojky - 300 až po tri šestky - 600. Tri jednotky sú za tisíc. 
# Každá ďalšia rovnaká kocka v jednom hode body zdvojnásobuje.
# Osobitné postavenie majú jednotky a päťky. Každá jednotka je za 100 bodov a každá päťka je za 50 bodov. 
# Osobitná prémia je, ak padla postupka - teda čísla od 1 do 6, postupka je za 2000 bodov.
# Ak hráč v hode získal aspoň 50 bodov, so zvyšnými kockami môže hádzať ďalej. Ak pri nasledujúcom hode nič nezíska, stráca dovtedy nahraté body v danom ťahu, ak  body získa, môže hádzať ďalej, alebo môže zapísať dosiahnutý výsledok.
#Ak všetkých šesť kociek získalo body, hráč môže znovu hádzať všetkými kockami, s rizikom, že príde o už dosiahnuté body.
# Hra končí v kole, v ktorom jeden z hráčov dosiahne dopredu dohodnutý súčet bodov obvykle 5000, 10000 alebo 20000 bodov. Ak jeden z hráčov dosiahol dohodnutý počet bodov, zostávajúci dokončia kolo, vyhráva hráč, ktorý získal najviac bodov.
# Hráči sú väčšinou dohodnutí, že minimálny počet bodov na zápis je 300 alebo 400 bodov.

## Stratégia
Z počtu pravdepodobnosti možno vypočítať, či sa štatisticky ešte oplatí v hre pokračovať. Ak jeden z hráčov je veľmi blízko cieľa, súperom sa oplatí v hádzaní pokračovať, aj keď je to proti pravdepodobnosti. Ak už cieľ niekto dosiahol, oplatí sa pokračovať, aj pri veľkom riziku straty nahratých bodov.

## Iná verzia
thumb|Hracie kocky s pohárom na hádzanie kociek
Existuje aj iná verzia kockového pokru. Hrá sa so špeciálnymi kockami, na ktorých sú symboly kartových figúr (eso, kráľ, dáma, dolník, desiatka a deviatka) a hrá sa s piatimi kockami. Pravidlá sú podobné ako v kartovom pokri.  

Kategória:Hry s hracími kockami
Zoznam kozmických letov podľa roka

Toto je **zoznam všetkých kozmických letov**, pilotovaných a nepilotovaných, zoradených chronologicky podľa dátumu štartu. Pre svoju veľkosť je rozdelený do menších zoznamov, pre každý rok medzi 1957 a 2007 (vrátane) vlastný zoznam. Jeden zoznam je vyhradený pre kozmické lety pred rokom 1957.

Pre účely tohto zoznamu je kozmický let definovaný ako let, ktorý prekročí tzv. Kármánovu hranicu, oficiálne uznávanú ako "hranica vesmíru". Zoznam obsahuje všetky lety, ktoré ju prekročili, mali to v pláne, ale zlyhali, alebo sú plnánované v blízkej budúcnosti.

## Zoznamy
* Pred 1957

## Pozri aj

* Nosná raketa
* Zoznam kozmických letov s ľudskou posádkou
* Zoznam nosných rakiet
* Výskum vesmíru


Kategória:Kozmonautické zoznamy
Zoznam pilotovaných vesmírnych letov

:*Pre zoznam pilotovaných vesmírnych letov organizovaný podľa vesmírneho programu pozri [[Zoznam pilotovaných vesmírnych letov podľa programu]].*

Tieto chronologické zoznamy zahŕňajú všetky pilotované vesmírne lety, ktoré dosiahli výšku aspoň  (definícia vesmírneho letu podľa FAI), alebo to bolo plánované, ale nepodarilo sa. V Spojených štátoch je definícia vesmírneho letu trocha odlišná, vyžaduje výšku iba 50 míľ (~). V šesťdesiatych rokoch 20. storočia sa uskutočnilo 13 letov amerického raketového lietadla X-15, ktoré spĺňajú americké kritéria, ale iba dva, ktoré spĺňajú kritéria FAI. Tieto zoznamy zahŕňajú iba tieto dva lety, ostatné lety sú opísané v článku X-15.

K 31. máju 2008 sa celkovo uskutočnilo 264 pilotovaných letov, ktoré dosiahli výšku aspoň , z ktorých 256 úspešne dosiahlo obežnú dráhu.

## Podrobné zoznamy
* Zoznam pilotovaných vesmírnych letov, 1961 – 1969
* Zoznam pilotovaných vesmírnych letov, 1970 – 1979
* Zoznam pilotovaných vesmírnych letov, 1980 – 1989
* Zoznam pilotovaných vesmírnych letov, 1990 – 1999
* Zoznam pilotovaných vesmírnych letov, 2000 – 2009
* Zoznam pilotovaných vesmírnych letov, 2010 – 2019

## Súhrn
Vesmírne stanice Saľut, Skylab, Mir a ISS – ku ktorým sa pripojilo viacero z uvedených vesmírnych letov – nie sú uvedené samostatne. Pozri podrobné zoznamy (odkazy vyššie) pre ďalšie informácie.


Kategória:Kozmonautické zoznamy
Expozícia (prozaický žáner)

**Expozícia** (lat.) je interpretácia, vysvetlenie, výklad. Expozícia bola jedným zo stredovekých náboženských odobrných prozaických žánrov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literárne žánre
Bitka pri jazere Regillus

**Bitka pri jazere Regillus** bola pravdepodobne legendárna víťazná bitka Rimanov nad Etruskami alebo latinským spolkom. Datuje sa rôzne: 509, 496 alebo 493 pred Kr..

Bitka môže byť len legendou, pre nedostatok záznamov z tohto včasného obdobia rímskej histórie. Podľa Tita Lívia sa odohrala v blízkosti mesta Tusculum a protivníkom bol latinský spolok, ktorému pomáhal Tarquinius Superbus, bývalý etruský kráľ Ríma. Rimanov viedli Aulus Postumius (rok Rímsky diktátor) a Titus Aebutius Helva (magister equitum). Octavius Mamilius, Tarquinius, a jeho syn Sextus viedli latinský spolok; prítomnosť Tarquiniov spôsobila, že Rimania bojovali s väčším odhodlaním, ako kedykoľvek predtým. Tarquinius bol zranený už na začiatku bitky, po útoku na Postumia; Aebutius medzitým zaútočil na Mamilia, ale dostal zásah do ramena, kým Mamilius utrpel menšie zranenie hrudníka. Tarquiniovi vojaci, sformovaní z vyhostených Rimanov, začali miestnych tlačiť späť, a Marcus Valerius bol zabitý oštepom, keď sa pokúsil zaútočiť na Sexta. Postumius potom zapojil do boja čerstvé sily svojej vlastnej osobnej stráže. Mamilius bol zabitý v následnom súboji s Titom Herminiom, ktorý následne padol po zásahu oštepom. Postumius prikázal svojim *[[equites|equitom]]* zosadnúť z koní a zaútočiť ako pechota, a krátko nato boli vojaci latinského spolku nútení ustúpiť. Obsadený bol aj ich tábor. Postumius a Aebutius sa vrátili triumfálne do Ríma. (Titus Livius, *[[Ab Urbe Condita (kniha)|Ab Urbe Condita]]* 2.19)

Populárna rímska legenda hovorí, že víťazom pomohli Dioskurovia Kastor a Polydeukes, ktorí sa premenili na mladých jazdcov. Postumius na ich počesť prikázal postaviť chrám na Forum Romanum, na mieste, kde napájali svoje kone. V 19. storočí bola umelecky stvárnená v *[[Lays of Ancient Rome]]* Thomasa Macaulaya.

Regillus
Regillus
Lodnianka

**Lodnianka** je potok na dolných Kysuciach, v severnej časti okresu Kysucké Nové Mesto. Je to ľavostranný prítok Kysuce, meria 6,9 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Kysuckej vrchovine, v podcelku Vojenné, na severnom svahu vrchu Priehyb (812,6 m n. m.).

## Opis toku
Najprv tečie na sever k sútoku s pravostranným prítokom spod sedla Korcháň (730 m n. m.) a stáča sa na západ. Zľava priberá prítok spod Priehybu, sprava ďalší prítok spod sedla Korcháň a preteká obcou Lodno. Na jej území postupne priberá viaceré prítoky, dva sprava spod kóty 761,0 m, zľava z oblasti Žihlavného grúňa a spod Skáčkovej hory (732,1 m n. m.) a sprava spod Marusovho vrchu (698,8 m n. m.). Pokračuje cez obec Kysucký Lieskovec, tu zľava priberá prítok (407,1 m n. m.) spod Skáčkovej hory, v centre obce sa stáča a tečie k ústiu juhozápadným smerom. Neďaleko obce ústi v nadmorskej výške okolo 359 m n. m. do Kysuce.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Kysucké Nové Mesto
Veľký potok (prítok Bystrice)

**Veľký potok** je potok na Kysuciach, vo východnej časti okresu Čadca. Je to pravostranný prítok Bystrice, má dĺžku 5,6 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Kysuckých Beskydách, v podcelku Rača, medzi vrchmi Orol (1 119,7 m n. m.) a Bugaj (1 140,0 m n. m.) v nadmorskej výške cca 970 m n. m., neďaleko slovensko-poľskej štátnej hranice.

## Opis toku
Tečie severojužným smerom, v pramennej oblasti priberá viaceré krátke prítoky z oboch strán, následne významnejšie prítoky, najprv zľava spod Bugaja a potom sprava z južného svahu Orla. Nasledujú prítoky sprava spod Kýčery (1 005,0 m n. m.), dva zľava spod Bryzgalky (972,0 m n. m.) a opäť sprava spod Grúnika (843,1 m n. m.). Následne vstupuje do Kysuckej vrchoviny, do podcelku Bystrické podolie, preteká osadou Veľký Potok a z ľavej strany priberá prítok spod Hričovského vrchu (728,5 m n. m.). Na území obce Nová Bystrica (západne od centra) ústi v nadmorskej výške okolo 515 m n. m. do Bystrice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckých Beskydách
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Ochodničanka

**Ochodničanka** je potok na dolných Kysuciach, v severnej časti okresu Kysucké Nové Mesto. Je to pravostranný prítok Kysuce, meria 7 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Javorníkoch, v podcelku Vysoké Javorníky, na západných svahoch Chotárneho kopca (906,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 740 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie juhojuhovýchodným smerom, zľava priberá prítok spod Chotárneho kopca, sprava spod Vrchrieky (861,2 m n. m.) a opäť zľava prítok (506,3 m n. m.) z južného svahu Chotárneho kopca. Stáča sa viac na juhovýchod, preteká obcou Ochodnica, z pravej strany priberá prítok z oblasti Žarnovky a z tej istej aj potok Suchá. Pokračuje smerom na východ, zľava priberá ešte prítok spod Belajok (Belajovský potok) a na okraji obce sa vlieva v nadmorskej výške okolo 364 m n. m. do Kysuce.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Javorníkoch
Kategória:Vodné toky v okrese Kysucké Nové Mesto
Povinský potok

**Povinský potok** je potok na dolných Kysuciach, tečie vo východnej časti okresu Kysucké Nové Mesto. Je to ľavostranný prítok Kysuce, má dĺžku 8,4 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Kysuckej vrchovine, v podcelku Vojenné, na juhozápadnom svahu Černatína (922,2 m n. m.), západne od sedla Meriadov (769,9 m n. m.), v nadmorskej výške približne 730 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie na západ cez Povinskú dolinu, sprava najprv priberá prítok zo západného svahu Černatína, potom zľava zo SSZ svahu Obelca (841 m n. m.), nasleduje ľavostranný prítok zo západného svahu Obelca a pravostranný z juhovýchodného svahu Priehybu (812,6 m n. m.). Pri chate Jedľovina priberá zľava významný prítok tečúci cez osadu Tatárovci a vytvára oblúk prehnutý na sever, pričom sprava priberá prítok prameniaci západne od Priehybu. Následne preteká osadou Belanovci a zľava priberá významný prítok, Sidorovský potok. Následne vstupuje do geomorfologického celku Javorníky (podcelok Nízke Javorníky, časť Kysucká kotlina), kde pokračuje intravilánom obce Povina. Tu sa tok stáča viac smerom na ZSZ tu postupne priberá pravostranný prítok zo západného svahu Skáčkovej hory, ľavostranný prameniaci západne od osady Sidorovci, pravostranný z juhovýchodného svahu Pleše (686,5 m n. m.), ľavostranný spod kóty 535 m a pravostranný z lokality Predná Pleš. Stáča sa na severozápad, podteká štátnu cestu I/11, opúšťa intravilán obce a západne od nej ústi v nadmorskej výške cca 354 m n. m. do Kysuce.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Kysucké Nové Mesto
Snežnica (potok)

**Snežnica** je potok na dolných Kysuciach, v južnej časti okresu Kysucké Nové Mesto. Je to ľavostranný prítok Kysuce, meria 6,5 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká Kysuckou vrchovinou, podcelkom Kysucké bradlá, pramení na juhozápadnom svahu Kučerovky (744,1 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 650 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie na juh, oblúkom sa stáča a na krátkom úseku tečie na západ, zľava priberá dva prítoky od Zástrania. Ďalej pokračuje severozápadným smerom cez obec Snežnica, z pravej strany priberá prítok spod Klina (710,4 m n. m.) a prerezáva sa cez bradlové pásmo Kysuckej vrchoviny, pričom vytvára hlboké údolie medzi masívmi Brodnianky (719,8 m n. m.) na juhu a Malého Vretena (653,0 m n. m.) na severe. Napokon preteká cez Oškerdu a neďaleko nej ústi v nadmorskej výške okolo 340 m n. m. do Kysuce.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Snežnica
Kategória:Vodné toky v okrese Kysucké Nové Mesto
Zoznam kozmických letov (1957)

Toto je zoznam kozmických letov z roku 1957. Je podzoznamom zoznamu kozmických letov podľa roka.

## Referencie
*SpaceFlightNow 
*Encyclopedia Astronautica 
*NASA 
*Jonathan's Space Report (SatCat.txt and Launchlog.txt) 

1957
Kategória:1957
Kamerun (hra)

**Kamerun** je hra s kockami. Môžu ju hrať dvaja až šiesti hráči.

## Pravidlá
# Hrá sa so šiestimi hracími kockami.
# Hráči majú vytvoriť nasledujúce druhy figúr:
## Jednotky, dvojky, trojky, štvorky, päťky a šestky - body získa z násobku počtu kociek na ktorých padlo príslušné číslo
##dvojice - 3 x po dve čísla, body za súčet všetkých čísel
##trojice - 2 x po tri čísla, body za súčet všetkých čísel
##štvorice - štyri rovnaké čísla, body za súčet rovnakých čísel
##pätice - päť rovnakých čísel, body za súčet rovnakých čísel
##postupka - čísla od 1 do 6, 21 bodov
##kamerun - pyramída tri najväčšie čísla, dve menšie čísla, jedno najmenšie číslo: napr. 666,55,4, body za súčet všetkých čísel
##generál - šesť rovnakých čísel, body za súčet všetkých čísel
#V každom ťahu má hráč tri hody, ak vytvorí niektorú z figúr, ušetrené hody si pripíše pod čiaru, v niektorom z ďalších ťahov môže hádzať navyše
#Hra končí v kole, v ktorom jeden z hráčov získal už všetky druhy figúr.
#Vyhráva hráč, ktorý má najväčší súčet bodov

Existujú tri subvarianty hry:
# **Povinná:** hráč postupuje od jednotiek cez dvojky až po generála. 
# **Polopovinná:** hráč po prvom hode oznámi, akú figúru chce vytvoriť.
# **Voľná:** hráč až po poslednom hode oznámi, kam chce dosiahnutý výsledok zapísať

Hráči môžu hrať aj trojboj, v ktorom postupne odohrajú všetky varianty hry.
Hráči môžu byť dohodnutí, že ušetrené hody sa premieňajú na body a nie na hody navyše.

Kategória:Hry s hracími kockami
Vreščovka

**Vreščovka** môže byť:

* osada obce Oščadnica, pozri Vreščovka (osada)
* potok na Kysuciach, pozri Vreščovka (potok)
Vreščovka (potok)

**Vreščovka** je potok na Kysuciach, na území okresu Čadca. Je to ľavostranný prítok Čierňanky, má dĺžku 6,5 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v Kysuckých Beskydách, v podcelku Rača, na severnom svahu Kykule (1 087,1 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 925 m n. m., pri slovensko-poľskej štátnej hranici. Najprv tečie na sever, následne sa stáča na západ a preteká osadou Vreščovka. Sprava priberá prítok spod Vreščovského Beskydu (875,0 m n. m.), zľava spod Rovnej Poľany (903,0 m n. m.) a tečie cez osadu Peňákovci. Pri osade Košariská sa stáča na severoseverozápad, pri horárni Podrobiška priberá sprava prítok spod Oselného (855,0 m n. m.) a následne pri samote Drobiška rovnomenný ľavostranný prítok. Potom vstupuje do Jablunkovského medzihoria, preteká miestnou časťou Do Sihly a na území obce Skalité ústi v nadmorskej výške okolo 537 m n. m. do Čierňanky.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Čadečanka

**Čadečanka** (aj *Čadečka* alebo *Malá Čadečka*) je potok na Kysuciach, na území okresu Čadca. Je to ľavostranný prítok Čierňanky, meria 8,7 km a je tokom V. rádu. Priemerný sklon toku je 38 ‰. 

## Prameň
Pramení v Kysuckých Beskydách, v podcelku Javorský Beskyd, na južnom svahu Lieskovej (849,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 780 m n. m. 

## Opis toku
Tečie viac-menej na západojuhozápadným smerom, sprava priberá dva krátke prítoky spod Troch kopcov (823,8 m n. m.), postupne preteká jednotlivými osadami čadčianskej mestskej časti Čadečka, najprv cez osadu Šimčiskovci, kde sprava priberá prítok spod kóty 792,0 m a zľava spod Javorského. Pokračuje osadami Úskobovci (tu priberá dva ľavostranné prítoky spod Javorského a pravostranný z oblasti Stankova), Hapčákovci (krátky prítok z pravej strany) a Kliešťovci (Črchliansky potok sprava, Drahošanský potok zľava). Následne tečie osadou Škradné, sprava priberá prítok zo svrčinovskej osady Liščákovci, vstupuje do Turzovskej vrchoviny a priberá krátky ľavostranný prítok (444,1 m n. m.). Pokračuje územím mestskej časti Podzávoz, stáča sa na západ a v nadmorskej výške okolo 420 m n. m. ústi do Čierňanky. Na dolnom toku sú na oboch brehoch rozvinuté výmole a rokle.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Čierňanka

**Čierňanka** môže byť:

* prítok Kysuce, pozri Čierňanka (prítok Kysuce)
* prítok Rajčanky, pozri Čierňanka (prítok Rajčanky)
Čierny potok (prítok Olešnianky)

**Čierny potok** je potok na horných Kysuciach, na území okresu Čadca. Je to ľavostranný prítok Olešnianky, meria 4,5 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení v Moravsko-sliezskych Beskydách, v podcelku Zadné hory, na juhozápadnom svahu vrchu Veľký Polom (1 067,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 945 m n. m.

## Opis toku
Tečie severojužným smerom rovnomennou dolinou, na dolnom toku vstupuje do Turzovskej vrchoviny, do podcelku Kornická brázda. Do Olešnianky ústi pri osade Maslovenka v nadmorskej výške cca 534 m n. m. Sprava priberá päť prítokov (štvrtý v smere toku ústi v nadmorskej výške 606,4 m n. m.) z južných svahov Burkovho vrchu (1 031,7 m n. m.), zľava iba jeden krátky prítok prameniaci na južnom úpätí Veľkého Polomu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Moravsko-sliezskych Beskydách
Kategória:Vodné toky v Turzovskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Chmúra

**Chmúra** môže byť:
* osada obce Nová Bystrica, pozri Chmúrovci
* dolina v obci Nová Bystrica, pozri Chmúra (dolina)
* územie európskeho významu v doline Chmúra, pozri Chmúra (územie európskeho významu)
* potok na Kysuciach, pozri Chmúrov potok
* chránený areál na Kysuciach, pozri Chmúra (chránený areál)
Čierny potok (prítok Čierňanky)

**Čierny potok** je potok na horných Kysuciach, v severnej časti okresu Čadca. Je to pravostranný prítok Čierňanky, meria 5 km, z toho 2,3 km na území Slovenska a je tokom V. rádu. 

Pramení na území Česka, v juhovýchodnej časti okresu Frýdek-Místek, na území obce Hrčava v Jablunkovskom medzihorí v nadmorskej výške približne 625 m n. m., neďaleko česko-poľskej štátnej hranice. Od prameňa sa výrazným oblúkom stáča najprv na juhozápad, v pramennej oblasti priberá niekoľko krátkych prítokov, ďalej zľava prítok prameniaci severne od obce Hrčava a sprava prítok spod Gírovej (839,9 m n. m.). Z ľavej strany priberá ešte jeden prítok od tejto obce, stáča sa na juh a vstupuje na územie Slovenska. Tu preteká slovenskou časťou Jablunkovského medzihoria, najprv priberá pravostranný prítok prameniaci južne od osady Bařiny v Česku, potom z tej istej strany krátky prítok z juhovýchodného svahu Holého vrchu (616,3 m n. m.), pokračuje viac juhojuhovýchodným smerom intravilánom obce Čierne a severovýchodne od centra obce ústi v nadmorskej výške cca 448 m n. m. do Čierňanky.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Jablunkovskom medzihorí
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Klubinský potok

**Klubinský potok** je potok na Kysuciach, preteká územím okresu Čadca. Je to pravostranný prítok Bystrice, má dĺžku 9 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Kysuckých Beskydách, v podcelku Rača, na juhozápadnom svahu vrchu Veľká Rača (1 236,1 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 950 m n. m.

## Opis toku
Najprv tečie juhozápadným smerom dolinou Košariská, zľava priberá prítok spod Malej Rače a ďalej sprava spod Hladkej (972,3 m n. m.). Pokračuje juhojuhozápadným smerom Klubinskou dolinou, z ľavej strany priberá významný prítok (584,1 m n. m.) z Ráztockej doliny a následne z tej istej strany prítok spod Senkova (980,7 m n. m.). Opäť zľava priberá ešte prítok z oblasti Blažkovej jamy a vstupuje do Kysuckej vrchoviny a jej podcelku Bystrická brázda. Stáča sa viac na juhozápad, preteká obcou Klubina a neďaleko nej ústi v nadmorskej výške okolo 445 m n. m. do Bystrice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckých Beskydách
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Chmúrov potok

**Chmúrov potok** alebo aj **Chmúra** je potok na Kysuciach, vo východnej časti okresu Čadca. Je to ľavostranný prítok Vychylovky, má dĺžku 5,1 km a je tokom VI. rádu. 

Pramení v Oravských Beskydách, v podcelku Ošust, na juhovýchodnom svahu Svítkovej (1 082,5 m n. m.) v nadmorskej výške cca 1 000 m n. m. Najprv tečie na juh, potom sa stáča na juhozápad a tečie po hranici medzi Oravskými Beskydami na severe a Kysuckou vrchovinou na juhu. Z pravej strany priberá štyri prítoky spod Hankinej poľany, zľava viacero prítokov, najmä prítok (733,8 m n. m.) spod Drabírovca, dva spod Mrvovej Kykule (1 040,2 m n. m.) a od osady Sajdovia. Do Vychylovky ústi pri osade Vychylovka v nadmorskej výške okolo 610 m n. m. Údolím potoka vedie Kysucká lesná železnica a pri osade Chmúrovci stojí skanzen (Múzeum kysuckej dediny).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Harvelka (potok)

**Harvelka** je potok na Kysuciach, vo východnej časti okresu Čadca. Je to pravostranný prítok Bystrice, meria 5,5 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Preteká Kysuckou vrchovinou, podcelkom Vojenné, pramení na rozhraní Oravy a Kysúc, pod kótou 995,2 m v nadmorskej výške okolo 950 m n. m., západne od osady Flajšová.

## Opis toku
Najprv tečie na krátkom úseku na severoseverozápad, neďaleko osady Jasenovská sa stáča a ďalej pokračuje na západojuhozápad. Sprava vynikajú dva prítoky; bezmenný spod Krčmárovej (917,0 m n. m.) a Pavelkov potok, zľava Kornádkov potok z Karnádkovej doliny. Na území obce Nová Bystrica, v neobývanej oblasti, ústi v nadmorskej výške okolo 599 m n. m. do vodárenskej nádrže Nová Bystrica. 

Pred vybudovaním nádrže bol potok dlhší približne o 3 km, ústil priamo do Bystrice neďaleko osady Jančulovci a z pravej strany priberal dlhší prítok z juhozápadného úpätia Mrvovej Kykule (1 040,2 m n. m.), ktorý už v súčasnosti ústi do nádrže. Údolím potoka vedie asfaltová cesta, dnes so zákazom vjazdu, v minulosti spájala obce Nová Bystrica a Oravská Lesná a zároveň bola jedinou priamou spojnicou Kysúc a Oravy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Hrabovec (prítok Oščadnice)

**Hrabovec** je potok na Kysuciach, na území okresu Čadca. Je to pravostranný prítok Oščadnice, meria 2,7 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v Kysuckých Beskydách, v podcelku Javorský Beskyd, v nadmorskej výške okolo 650 m n. m. Tečie severojužným smerom okrajom osady Rovné a do Oščadnice sa vlieva na území obce Oščadnica v nadmorskej výške okolo 490 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Harvelka

**Harvelka** môže byť:

* zaniknutá obec na Kysuciach, pozri Harvelka (obec)
* potok na Kysuciach, pozri Harvelka (potok)
Struháreň

**Struháreň** je potok v Kysuckej vrchovine v severovýchodnej časti okresu Žilina. Je to pravostranný prítok Varínky, má dĺžku 5,9 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Kysuckej vrchovine, v podcelku Vojenné, na juhozápadnom svahu Okrúhlice (1 076,4 m n. m.) v nadmorskej výške cca 880 m n. m. Tečie viac-menej juhozápadným smerom, od osady Panská Lúka skôr na juhojuhozápad. Preteká územím obce Terchová, cez jej viaceré osady (Šípková, Repáňovci, Panská Lúka, Mláka a ďalšie). Na dolnom toku tečie cez bradlové pásmo, cez tzv. Kysucké bradlá. Najdlhšie prítoky sú sprava Tižinský potok pritekajúci z osady Horná Tižina a zľava zo severného svahu Pupova (Pupovho vrchu; 1 095,6 m n. m.). Do Varínky ústi v nadmorskej výške  v obci Terchová, v severovýchodnom výbežku Žilinskej kotliny. Potok má perovitú štruktúru riečnej siete.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Bránica

**Bránica** môže znamenať:
* časť ľudského tela, pozri bránica (časť tela)
* prítok Varínky, pozri Bránica (potok)

## Pozri aj
* Malá Bránica
* Veľká Bránica
Bránica (potok)

**Bránica** je potok v severovýchodnej časti okresu Žilina. Je to ľavostranný prítok Varínky, má dĺžku 6,9 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Malej Fatre, v podcelku Krivánska Malá Fatra, na severozápadnom svahu Veľkého Kriváňa (), pod sedlom Bublen (), v nadmorskej výške cca  Od prameňa tečie na severoseverozápad pralesovitým územím národnej prírodnej rezervácie Veľká Bránica, pričom na hornom toku vytvára dva vodopády. Ďalej pokračuje dolinou Veľká Bránica, sprava priberá prítok () spod Baraniarok () a stáča sa viac na severozápad. Zľava priberá významný prítok z doliny Malá Bránica, stáča sa na sever a ďalej pokračuje v Žilinskej kotline, v podcelku Varínske podolie. Severovýchodne od obce Belá ústi v nadmorskej výške približne  do Varínky.

## Galéria

Súbor:Bránica (potok)1.jpg|Protipovodňová hrádza
Súbor:Bránica (potok)2.jpg|Protipovodňová hrádza
Súbor:Bránica (potok)4.jpg|Protipovodňová hrádza


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Krivánskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Rovná hora (sedlo)

**Rovná hora** () je široké sedlo vystupujúce medzi Kysuckou vrchovinou, podcelkom Kysucké bradlá na severe a Malou Fatrou, podcelkom Krivánska Fatra na juhu. Znižuje sa medzi vrchmi Pupov (Pupov vrch; ) a Malý Rozsutec (). 

Prechádza ním cesta II/583 medzi obcami Terchová a Zázrivá. Zároveň ním vedie hranica medzi okresmi Žilina a Dolný Kubín.

## Prístup
* po ceste II/583 z obcí Terchová a Zázrivá

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

## Zdroj
*

Kategória:Sedlá Malej Fatry
Kategória:Sedlá v Kysuckej vrchovine
Kategória:Terchová
Kategória:Zázrivá (okres Dolný Kubín)
Kategória:Geografia okresu Žilina
Kategória:Geografia okresu Dolný Kubín
Studenec

**Studenec** môže byť:

* obec pri Spišskom Podhradí, pozri Studenec (okres Levoča)
* obec pri Novej Pake v Česku, pozri Studenec (okres Semily)
* obec pri Náměšti nad Oslavou v Česku, pozri Studenec (okres Třebíč)
* skrátený názov obce Banský Studenec
* miestna časť obce Valaská Belá, pozri Studenec (Valaská Belá)
* potok na strednom Spiši, pozri Studenec (prítok Hornádu)
* potok na dolnom Spiši, pozri Studenec (prítok Margecianky)
* potok na Hornom Pohroní, pozri Studenec (prítok Sopotnice)
* potok v Turci (Turany), pozri Studenec (prítok Váhu)
* potok v Turci (Vrícko), pozri Studenec (prítok Vríce)
Studenec (prítok Váhu)

thumb|right|Studenec v Trusalovej

**Studenec** je potok v Turci, v severnej časti okresu Martin. Je to pravostranný prítok Váhu, meria 9 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň

Pramení v Malej Fatre, v podcelku Krivánska Fatra, pod hlavným hrebeňom pohoria medzi vrchmi Malý Kriváň (1 670,9 m n. m.) a Veľký Kriváň (1708,7 m n. m.), pod sedlom Bublen (1 510 m n. m.), v nadmorskej výške okolo 1 490 m n. m. 

## Opis toku

Na hornom toku tečie juhojuhovýchodným smerom, zľava priberá prítok z juhozápadného svahu Veľkého Kriváňa, ďalej sprava spod Malého Kriváňa a opäť ľavostranný prítok (846,7 m n. m.) z južného svahu Veľkého Kriváňa. Potom tečie na krátkom úseku na juh, priberá ľavostranný prítok spod Kokolovej a následne tečie juhovýchodným smerom. Vstupuje do Turčianskej kotliny, do podcelku Šútovské podhorie, z ľavej strany priberá prítoky z Hlbokej a Snilovskej doliny a pokračuje juhojuhovýchodným smerom. Preteká rekreačnou osadou Trusalová, sprava priberá prítok z juhovýchodného úpätia Mojského grúňa (1 525,0 m n. m.) a v nadmorskej výške okolo 423 m n. m. ústi do jazera na pravom brehu Váhu, v priestore Turčianskych nív.

## Referencie
 

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Krivánskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Jadro galaxie

**Jadro galaxie** alebo **galaktické jadro** je oblasť v okolí stredu galaxie. V galaktickom jadre je väčšia hustota objektov, hlavne hviezd, ako v ostatných častiach galaxie. Z tohto dôvodu býva jadro najjasnejšou časťou galaxií. V jadre väčšiny galaxií sa nachádza supermasívna čierna diera, ktorá svojou gravitačnou silou udržuje jadro galaxie také husté. Za galaktické jadrá sú často považované kvazary. 

V špirálových galaxiách a šošovkových galaxiách sú hviezdy jadra väčšinou staršie ako v špirálových ramenách galaxií, resp. disku. Jadro preto býva sfarbené skôr dožlta, kým galaktický disk domodra. Jadrá týchto galaxií obsahujú len málo medzihviezdnej hmoty. 

## Pozri aj

* Jadro Galaxie
* Aktívne jadro galaxie

Kategória:Galaxie
Zoznam kozmických letov (1958)

Toto je **zoznam kozmických letov z roku [[1958]]**. Je podzoznamom zoznamu kozmických letov podľa roka.

## Referencie
*Space40 
*SpaceFlightNow 
*Encyclopedia Astronautica 
*National Aeronautics and Space Administration|NASA 
*Jonathan's Space Report (SatCat.txt and Launchlog.txt) 

1958
Kategória:1958
Biely potok (prítok Varínky)

**Biely potok** je potok v severovýchodnej časti okresu Žilina. Je to pravostranný prítok Varínky, má dĺžku 5,9 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení na severnom okraji Malej Fatry, v podcelku Krivánska Fatra, na severnom úpätí vrchu Malý Rozsutec (1 343,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 800 m n. m. Najprv tečie na krátkom úseku severozápadným smerom, vstupuje do Kysuckej vrchoviny a pod sedlom Rovná hora (751,0 m n. m.) priberá pravostranný prítok spod Pupova (Pupovho vrchu; 1 095,6 m n. m.) a ďalej pokračuje západným smerom. Preteká viacerými osadami obce Terchová (Podhorskovci, Šparengovci, Podhate, Nižní Berešovci), na dolnom toku sa niekoľkokrát stáča a v severovýchodnom výbežku Žilinskej kotliny (podcelok Varínske podolie), pri obci Terchová, ústi v nadmorskej výške cca 513 m n. m. do Varínky. Z prítokov vyniká ľavostranný pretekajúci tiesňavou Dolné diery.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Krivánskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Biely potok (prítok Váhu, Sučany)

**Biely potok** je potok v Turci, v severnej časti okresu Martin. Je to pravostranný prítok Váhu, má dĺžku 10,2 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Malej Fatre, v podcelku Krivánska Fatra, pod vrchom Malý Kriváň (1 668 m n. m.) v nadmorskej výške cca 1 580 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie na západ lokalitou Pod kriváňom, pod sedlom Priehyb sa stáča na juh. Preteká Sučianskou dolinou, najdlhšími prítokmi sú pravostranné spod Suchého (1 467 m n. m.) a z doliny Pod Čiernym kameňom. V dolnej časti doliny preteká okolo lokality Pod Rígľom na ľavom brehu (ochrana zoskupenia extrémne veľkých mravenísk) a vstupuje do Turčianskej kotliny, do podcelku Šútovské podhorie. Stáča sa na juhovýchod, preteká severnou časťou obce Sučany, križuje koryto Krpelianskeho kanála a v blízkosti obce ústi na Turčianskych nivách v nadmorskej výške približne 390 m n. m. do Váhu.

## Referencie
 

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Krivánskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Domino efekt

**Domino efekt** bol názov slovenského politicko-spoločenského týždenníka, ktorý založil Andrej Hrico v Košiciach v roku 1992. Tento týždenník bol nekompromisne orientovaný proti mečiarizmu a v tej dobe rastúcemu slovenskému nacionalizmu. Zároveň bojoval za zachovanie spoločného štátu Čechov a Slovákov. Vychádzal v Košiciach, kde sídlila aj redakcia. Hrico bol takmer päť rokov výlučným vydavateľom a šéfredaktorom časopisu, keď však nielen jeho, ale i jeho rodinu začali neúnosne ohrozovať anonymné vyhrážky a dokonca súdne žaloby, v roku 1996 sa s rodinou odsťahoval do cudziny. V záujme zachovania časopisu previedol Hrico vydavateľské práva na vydavateľstvo VYV v Bratislave. 

Pod názvom *Domino efekt* vychádzal časopis ešte rok, nový vydavateľ potom v roku 1997 zmenil jeho názov na *Domino Fórum* a v roku 2007 znovu na *Domino efekt*.

Po niekoľkých mesiacoch od založenia prijal Hrico do pracovného pomeru Petra Schutza (v novinárskych kruhoch sa nepravdivo vydávajúceho za zakladateľa či spoluzakladateľa Domino Efektu), s ktorým spolupracoval až do svojho odchodu do cudziny. Týždenník získal už krátko po vzniku značnú obľubu, expandoval na celé Slovensko a časť nákladu sa predávala aj v Česku. 

Po VYV sa titul dostal do spoločnosti Grand Press neskôr Petit Press, od roku 2003 bol vydávaný spoločnosťou Domino Press a neskôr sa stala jeho majiteľom nezisková organizácia Fons Domino.

Noví vydavatelia vymenovávali za šéfredaktorov postupne  Petra Schutza, zakrátko Martina M. Šimečku, potom Štefana Hríba, na krátky čas Františka Šebeja, nasledoval Róbert Kotian, opäť na krátky čas Peter Schutz a Attila Lovász.

Titul vychádzal do roku 2007 v novinovom stredoeurópskom formáte, formát neskôr zmenil na A4 magazínový a bol čiastočne farebný. Časopis vychádzal do konca augusta 2008.

## Referencie


Kategória:Týždenníky na Slovensku
Kasarda

**Kasarda** môže byť priezvisko osoby:
* slovenský básnik, pozri Mikuláš Kasarda (1925)
* slovenský spisovateľ, pozri Štefan Kasarda (1935)
* slovenský postmodernistický spisovateľ, pozri Martin Kasarda (1968)
Mosasauridae

vpravo|250x250bod
**Mosasauridae** alebo ľudovo **mosasaury** (doslova *jaštery z Maasu*) sú vyhynutá čeľaď jašterov, ktorá sa ale pre svoju veľkosť niekedy považuje za samostatný rad. Boli to príbuzní dnešných varanov a slepúchov. Tieto obrovské jaštery opustili pevninu a v priebehu spodnej kriedy zaliezli späť do mora - v tej dobe to boli takzvaní novoprišelci. Tieto jaštery trochu pripomínali pliosaury (krátkokrké plesiosaury): mali krátky ale oproti nim silnejší krk. Mosasaury používali na plávanie plutvy, podobne ako plesiosaury, pri pohybe vpred im však pomáhal aj dlhý chvost. Tieto morské obludy sa väčšinou živili rôznymi morskými živočíchmi vrátane mäkkýšov, plesiosaurov a morských korytnačiek. Je možné, že mladé mosasaury vyskakovali z vody za veľkými pterosaurami, ktoré lietali nízko nad hladinou.

## Pozri aj
* Mosasaurus

## Galéria

Súbor:Mosasaur skull.JPG|Lebka mosasaura
Súbor:MosasaurusHoffmann.jpg
Súbor:MosasaurMaastricht080910.JPG|*Mosasaurus hoffmanni*
Súbor:Tylosaurus nepaeolicus NT.png|Tylosaurus


Kategória:Prehistorické plazy
Kategória:Varany
Matica

**Matica** môže byť:
* v matematike: schematické usporiadanie prvkov (čísiel) do obdĺžnika pozostávajúceho z riadkov a sĺpcov, pozri matica (matematika)
* v technike: voľná časť skrutky s vnútorným závitom, pozri matica (skrutka)
* najmä v minulosti u Slovanov: názov fondov a svojpomocných kultúrnych spolkov, pozri matica (spolok)
* skrátene Matica slovenská
Permisivita

**Permisivita** môže byť:
*všeobecne:
**privoľovanie, dovolenie, povolenie
**ponechanie úplnej slobody
*v sociológii: pozri permisivita (sociológia)
*v biológii: schopnosť vírusom nakazených buniek uskutočňovať genetický program nukleovej kyseliny vírusu, pozri permisivita (bunka)

## Pozri aj
*permitivita
Cyril

**Cyril** môže byť:
*krstné meno, pozri Cyril (krstné meno)
*Svätý Cyril:
**brat Svätého Metoda, pozri Konštantín Filozof
**Cyril Alexandrijský, alexandrijský patriarcha
**Cyril Jeruzalemský, teológ
**Cyril Turovský
*Cyril Carihradský, karmelitánsky mních (1138-1234)
* Cyril (patriarcha Bulharska)
Guild Wars Nightfall

**Guild Wars Factions** je časťou kooperatívnej RPG online počítačovej hry Guild Wars od spoločnosti ArenaNet. Hra je určená predovšetkým na spoločné hranie viacerých hráčov, ale ponúka aj možnosť hry pre jedného hráča. Hrať je možné iba s pripojením na internet. Viac informácii o herných princípoch platných vo všetkých datadiskoch nájdete v hlavnom článku o hre Guild Wars.

## Pozri aj
* Guild Wars
* Guild Wars Prophecies
* Guild Wars Factions

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky: GuildWars.com
* Autori hry: ArenaNet 
* Vydavateľ: NCsoft
* Hlavná CZ/SK stránka: GuildWars.cz 
* Špecializovaná wiki o Guild Wars: GameWiki

Kategória:NCsoft
Kategória:Guild Wars
Kategória:MMORPG
Kategória:Počítačové hry z 2006
Kategória:Počítačové hry
Kategória:Počítačové hry pre viacerých hráčov
Kategória:Hry pre Windows
Gamaliel

**Gamaliel** alebo **Gamliel** (hebr. גמליאל) alebo **Gamiliel** môže byť:
*hebrejské meno, pozri Gamaliel (meno) 
*rabín:
**Gamaliel Starší alebo **Gamaliel I.**, hlava židovského sanhedrinu v prvej polovici 1. storočia po Kr.
**Gamaliel II., známy aj ako **Gamaliel z Javne**
**Gamaliel III., syn redaktora Mišny Jehudu ha-Nasiho a jeho nástupca vo funkcii patriarchu (tzv. nasiho).
**Gamaliel IV., vnuk Gamaliela III., patriarcha z druhej polovice 3. storočia po Kr.
**Gamaliel V., syn a nástupca patriarchu Hilela II.
**Gamaliel VI., vnuk Gamaliela V., posledný patriarcha, zomrel r. 425
*Gamliel ben Pedahcur alebo **Gamaliel, syn Fadasurov**, vodca kmeňa Manases pri sčítaní Izraelitov na Sinajskej púšti (Numeri 1:10; 2:20; 7:54,59; 10:23)
*Gamaliel Bailey (1807-1859), americký novinár
*Gamaliel Bradford (1768-1824), americký kapitán korzárskej lode
*sídlo v USA:
** Gamaliel (Kentucky)
** Gamaliel (Arkansas)

## Pozri aj
* Gamaliel University (kresťanská škola v Indonézii)
Gamaliel (meno)

**Gamaliel** alebo **Gamliel** (hebr. גמליאל) alebo **Gamiliel** je
hebrejské meno znamenajúce *[[Boh]] je moja odmena*. Je narážkou na predchádzajúcu stratu jedného alebo viacerých detí v rodine.

Kategória:Mená
René Just Haüy

**René Just Haüy** (známy aj pod menom **abbé Haüy**, kvôli titulu čestný kanonik Notre-Dame) (* 28. február 1743, Saint-Just-en-Chaussée, Francúzsko – † 3. jún 1822, Paríž) bol francúzsky mineralóg, ktorý je považovaný za zakladateľa kryštalografie. 

## Životopis
Narodil sa v Saint-Just-en-Chaussée v departmente Oise. Jeho rodičia boli z nižšej vrstvy a len vďaka dobrosrdečnosti známych mohli syna poslať do škôl. Haüy najskôr študoval botaniku, ale po nehode sa začal zaujímať o iné odvetvie prírodných vied - mineralógiu. Podľa legendy mu vypadol kus fluoritu a rozbil sa na menšie kocky, čo viedlo Haüya k vysloveniu tézy o periodicite kryštálových štruktúr. Tento objav a sformulovanie matematickej teórie Haüya v *Traité de minéralogie* posunulo autora v spoločenskom rebríčku.

Počas revolučných rokov bol uväznený, hrozila mu dokonca poprava, ktorej zabránil intervenciou iný prírodovedec Étienne Geoffroy Saint-Hilaire. V roku 1802 sa stal profesorom mineralógie v Národnom múzeu, ale v roku 1814 bol Bourbonovcami, ktorí sa vrátili k moci, zosadený a posledné roky života opäť trel biedu.

## Dielo
* *Essai d'une théorie sur la structure des crystaux* (1784)
* *Exposition raisonnée de la théorie de l'électricité et du magnétisme, d'après les principes d'Aepinus* (1787)
* *De la structure considérée comme caractére distinctif des minéraux* (1793)
* *Exposition abrégée de la théorie de la structure des cristaux* (1793)
* *Extrait d'un traité élémentaire de minéralogie* (1797)
* *Traité de minéralogie* (5 vols, 1801)
* *Traité élémentaire de physique* (2 vols 1803, 1806)
* *Tableau comparatif des résultats de la cristallographie, et de l'analyse chimique relativement a la classification des minéraux* (1809)
* *Traité des pierres précieuses* (1817)
* *Traité de cristallographie * (2 vols, 1822)

## Ocenenia
Po Reném Justovi Haüyovi je pomenovaný minerál haüyn - minerál zo skupiny sodalitu.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Catholic Encyclopedia 1917

Kategória:Francúzski mineralógovia
Kategória:Absolventi Parížskej univerzity
Kategória:Osobnosti pochované na Père-Lachaise
Ernst Ludwig Kirchner

thumb|right

**Ernst Ludwig Kirchner** (* 6. máj 1880, Aschaffenburg – † 15. jún 1938, Frauenkirch-Wildboden pri švajčiarskom Davose) bol nemecký expresionistický maliar. Nacisti jeho diela zaradili do kategórie tzv. zdegenerovaného umenia (*entartete Kunst*)

## Dielo (výber)
* 1910, *Fränzi pred vyrezávanou stoličkou* (Fränzi, vor geschnitztem Stuhl)
* 1911, *Ženský poloakt v klobúku* (Weiblicher Halbakt mit Hut)
* 1911, *Jazdec na jednokolke* (Einradfahrer)
* 1913, *Pouličná scéna v Berlíne* (Berliner Straßenszene)
* 1914, *[[Potsdamer Platz|Postupimské námestie]]  * (Potsdamer Platz)
* 1915, *Červená veža v Halle* (Der rote Turm in Halle)
* 1919, *Zimná krajina so mesiacom* (Wintermondlandschaft)
* 1920, *Kravy v lese* (Kühe im Wald)
* 1923, *Mužský akt* (Männliche Aktfigur) (drevená socha)
* 1923, *Čierna jar* (Schwarzer Frühling)
* 1925, *Spoločnosť umelcov* (Eine Künstlergemeinschaft)


Image:Ernst Ludwig Kirchner - Three bathers - Google Art Project.jpg
Image:Eine Künstlergemeinschaft by Ernst Ludwig Kirchner.jpg


## Externé odkazy
* Ernst Ludwig Kirchner Foundation, Berlin 

Kategória:Narodenia v 1880
Kategória:Úmrtia v 1938
Kategória:Nemeckí maliari
Kategória:Expresionistickí maliari
Kategória:Obete samovrážd
Kategória:Nemeckí grafici
Max Beckmann

**Max Carl Friedrich Beckmann** (* 12. február 1884, Lipsko, Nemecko – † 27. december 1950, New York, USA) bol nemecký maliar, sochár, grafik, spisovateľ a mysliteľ. 

Zvyčajne býva zaradzovaný medzi expresionistov, on sám však počas svojho života toto označenie odmietal. V 20. rokoch 20. storočia bol spájaný s expresionistickým prúdom nazývaným *Nová vecnosť* (Neue Sachlichkeit). Nacisti jeho tvorbu zaradili medzi „zdegenerované umenie“ (*entartete Kunst*). Najprv žil v exile v Amsterdame, po vojne sa usídlil v New Yorku. Ovplyvnil napr. Jacksona Pollocka, alebo Philipa Gustona.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 
* Max Beckmann  na www.bad-bad.de]
* Max Beckmann papers, 1904-1974

Kategória:Nemeckí maliari
Kategória:Nová vecnosť
Kategória:Osobnosti na nemeckých poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Lipska
Kategória:Nemeckí grafici
Ústava (rozlišovacia stránka)

**Ústava** môže byť:
* základný zákon štátu, pozri ústava
* Platónovo dielo, pozri Štát (dialóg)
Rímsky cisár

**Rímsky cisár** môže byť:
*vládca rímskeho cisárstva v starovekom Ríme, pozri rímsky cisár (staroveký Rím)
*vládca rímskonemeckej ríše, nemecký cisár, pozri rímskonemecká ríša

## Pozri aj
* cisár
Nemecký cisár

**Nemecký cisár** môže byť:
*vládca Rímsko-nemeckej ríše, synonymum: rímsky cisár, pozri Rímsko-nemecká ríša
*vládca Nemeckého cisárstva z rokov 1871 – 1918, pozri Nemecké cisárstvo (1871 – 1918)
Nemecké cisárstvo

**Nemecké cisárstvo** môže byť:
*ríša nemeckých krajín bez Rakúska v rokoch 1871 až 1918, pozri Nemecké cisárstvo (1871 – 1918)
*nepresne: Rímsko-nemecká ríša
Dej

**Dej** môže byť:
* to, čo sa deje, prebieha
* v literatúre: pozri dej (literatúra)
* skrátene:
** fyzikálny dej
** chemický dej
** prírodný dej
** slovesný dej
** svätý dej
* mesto v Rumunsku, pozri Dej (mesto)
* priezvisko, pozri Dej (priezvisko), napr.:
** Rastislav Dej (* 1988), slovenský hokejista
* pseudonym:
** Gheorghe Gheorghiu-Dej (1901 – 1965), rumunský komunistický politik, predseda vlády