Imrich Karol Herceg

**Imrich Karol Herceg** (* 13. február 1913, Viedeň, Rakúsko-Uhorsko – † 17. február 1989, Bratislava) bol všestranný športovec, tréner cyklistiky, telovýchovný pedagóg, metodik, publicista, organizátor športových podujatí a funkcionár Československého zväzu telesnej výchovy (ČSZTV) a cyklistického oddielu TJ Lokomotíva Bratislava.

## Život
Herceg sa narodil v roku 1913 vo Viedni ako najstaršie dieťa v rodine remeselníka. Počas veľkej hospodárskej krízy sa rodina presťahovala z mesta Wiener Neustadt do bratislavskej štvrte Vinohrady. Stredné vzdelanie získal v stavebnom odbore. Vďaka kresliarskemu talentu sa zamestnal ako technický kreslič v podniku Československé štátne dráhy v Bratislave. Pracovné zaradenie štátneho zamestnanca mu umožňovalo venovať sa popri zamestnaní aj športovým aktivitám.

V mladom veku bola Hercegovi diagnostikovaná ischemická choroba srdca. Napriek odporúčaniam lekárov na pokojový režim zvolil aktívny prístup a začal sa venovať pravidelnej fyzickej aktivite. Zameral sa najmä na beh, beh na lyžiach počas zimného obdobia, atletiku a cyklistiku. Bol aktívnym členom športovej komunity v Bratislave. V začiatkoch svojej cyklistickej dráhy nadviazal kontakty s viacerými významnými osobnosťami, medzi ktorými boli Vlastimil Ružička, Rafael Krampl a ďalší. Pravidelne sa zúčastňoval na dostupných atletických (bežeckých) a cyklistických podujatiach. V dobovej tlači a medzi športovými komentátormi sa v súvislosti s jeho častou účasťou objavovali prezývky ako „Všadebol“ alebo „všadebol Herceg“. Svoju športovú prípravu začínal individuálne, neskôr pôsobil v kluboch Sokol/ŠK Železničiari, a následne v Lokomotíve Bratislava.

Po roku 1948, v ktorom sa zúčastnil historicky prvého ročníka Pretekov mieru, skončil s aktívnou pretekárskou činnosťou a venoval sa organizácii rôznych športových podujatí (napr. kritérium okolo Hviezdoslavovho námestia, Okolo Slovenska a ďalšie). Od roku 1960 pôsobil ako funkcionár – sekretár Slovenského zväzu cyklistiky a zároveň ako metodik a tréner cyklistiky I. triedy. Bol lektorom Trénerskej školy pri ÚV STO.

Herceg popri zamestnaní absolvoval štúdium na Fakulte telesnej výchovy a športu UK v Bratislave (FTVŠ UK). Neskôr získal titul doktora pedagogiky (PaeDr.) na Pedagogickej fakulte UK. Následne pôsobil ako prednášajúci na FTVŠ UK, kde zároveň vykonával funkciu odborného školiteľa kvalifikačných záverečných prác.

V roku 1985 sa u Hercega po operácii bedrového kĺbu prejavili zdravotné komplikácie. Napriek tomu sa naďalej zúčastňoval cyklistických podujatí, medzi ktoré patrili aj Slovenské Pyreneje a Znievske dni cyklistiky, organizované jeho bývalými zverencami – trénermi cyklistických klubov na Slovensku, najmä Jurajom Farbiakom, predsedom Cykloklubu Zniev a riaditeľom pretekov. V Kláštore pod Znievom sa v roku jeho úmrtia (1989) uskutočnil prvý cyklistický pretek žiakov a dorastencov pod názvom Memoriál Karola Hercega,**** ktorý sa odvtedy koná každoročne v auguste ako súčasť Znievskych dní cyklistiky.

Herceg nepoužíval osobný automobil; ako dopravný prostriedok mu až do konca života slúžil bicykel, ktorý využíval aj pri každodennom pohybe po meste. Väčšinu svojich ocenení venoval ešte za svojho života do zbierky Mestského múzea Bratislava.

Zomrel 17. február 1989 vo veku 76 rokov po náhlej srdcovej príhode.

## Kariéra

### Aktívny šport a športové úspechy
Herceg dosiahol úspechy vo viacerých športových disciplínach. Venoval sa futbalu, behu, skokom na lyžiach, maratónskemu behu, ďalším bežeckým disciplínam a cyklistike, v ktorých zaznamenal viaceré víťazstvá.

#### Atletika a lyžovanie
Herceg bol členom futbalového tímu ŠK Železničiari, ktorý neskôr pôsobil pod názvom Lokomotíva Bratislava. Ako atlét reprezentoval I. Československý športový klub (ČsŠK), pričom sa venoval najmä behu a lyžovaniu.

V roku 1936 sa zúčastnil Majstrovstiev sveta FIS v lyžovaní vo Vysokých Tatrách, kde štartoval v disciplínach behu na lyžiach na 18 km a 50 km. V roku 1944 sa stal majstrom Bratislavy v behu na lyžiach. Zúčastnil sa aj vytrvalostného behu na lyžiach na trase Košice – Štós – Košice. 

V 50. rokoch 20. storočia zaznamenalo lyžiarske stredisko na bratislavskom Kamzíku výrazný rozmach. Na rozširovaní a budovaní zjazdových tratí sa podieľal najmä lyžiarsky oddiel TJ Lokomotíva Bratislava. Pod vedením Hercega členovia oddielu vybudovali pod vrcholom Kamzíka skokanský mostík, na ktorom v roku 1953 aj Herceg štartoval v súťaži skokov na lyžiach. Skokanský mostík bol spočiatku konštruovaný ako provizórna drevená stavba a v roku 1959 bol nahradený oceľovou konštrukciou s celoročnou prevádzkou. 
alt=|náhľad|Herceg v roku 1936 ako 23-ročný atlét I. ČsŠK zvíťazil v maratónskom behu Devín – Bratislava
V oblasti vytrvalostného behu dosiahol Herceg viaceré významné úspechy. V roku 1935 získal bronzovú medailu na maratóne Veľký Biel – Bratislava ako tretí najlepší bežec Česko-Slovenska. Pred ním sa umiestnili len dvaja českí bežci, čím sa stal majstrom Slovenska a jeho výsledný čas 2:55:54 hod. sa stal novým slovenským rekordom. V rokoch 1936 a 1937 zvíťazil v maratónskom Behu Devín – Bratislava, ktorý organizoval I. ČsŠK. Po prerušení pretekov počas druhej svetovej vojny sa aktívne podieľal na ich povojnovej obnove.

V behu na dlhé trate získal celkovo sedem titulov majstra Slovenska. V jednom období mu patrili všetky slovenské rekordy od 3 000 metrov až po maratón.

Z jeho atletických a ďalších športových úspechov možno spomenúť najmä nasledujúce výsledky:

#### Cyklistika
Popri atletike a lyžovaní sa Herceg intenzívne venoval aj cyklistike. V 30. a 40. rokoch 20. storočia súťažil za ŠK Bratislava a zaradil sa medzi najlepších slovenských cyklistov svojej doby. Vo veku 35 rokov zvíťazil na cyklistických pretekoch Okolo Beskydských Karpát. V roku 1948 sa stal členom prvého slovenského cyklistického tímu, ktorý sa zúčastnil prvého ročníka Pretekov mieru.

Športové výkony Hercega mali značný ohlas v dobovej tlači. Z jeho cyklistických aktivít možno spomenúť najmä nasledujúce výsledky:

### Organizácia športového života a činnosť v rozvoji cyklistiky
alt=|náhľad|Herceg ako aktívny účastník v sprievode pretekov Okolo Slovenska
Od rokov 19491950 začala Hercegova trénerská, organizátorská a funkcionárska dráha. Z jeho iniciatívy sa konali rôzne súťaže pre verejnosť a hľadanie cyklistických talentov v uliciach Bratislavy aj inde.

V roku 1953 v Bratislave uskutočnilo cyklistické kritérium okolo Hviezdoslavovho námestia, ktoré bolo súčasťou nultého ročníka Pretekov Okolo Slovenska. Podujatie vzniklo z iniciatívy bratislavských športových funkcionárov s cieľom podporiť rozvoj cyklistického športu na Slovensku a zároveň prezentovať hlavné mesto. Významnú úlohu pri organizácii podujatia zohral Herceg, ktorý sa na pretekoch zúčastnil nielen ako organizátor, ale aj ako aktívny pretekár. 

Keď sa v roku 1954 uskutočnil prvý ročník cyklistických pretekov Okolo Slovenska, bol Herceg neodmysliteľnou súčasťou vedenia a organizačného tímu, ktorý oslovoval sponzorov, určoval hlavné trasy a etapové mestá a vytyčoval trate. Za významný podiel na kvalite tratí a celkovej organizácii tohto podujatia bolo Hercegovi každoročne udelené spoločenské ocenenie od organizátorov i účastníkov pretekov. K takýmto oceneniam za prípravu a organizáciu medzinárodných pretekov Okolo Slovenska patria najmä: 

Herceg patril medzi iniciátorov výstavby cyklistickej klopenej dráhy, resp. cyklistického štadióna na Tehelnom poli v Bratislave, ktorej realizácia prebiehala do roku 1952. Podľa dobovej dokumentácie bola výstavba realizovaná aj prostredníctvom brigádnickej činnosti športových nadšencov a dobrovoľníkov, na čele ktorých pôsobil aj Karol Herceg. Na tejto dráhe neskôr trénovali a pretekali viacerí významní predstavitelia cyklistického športu, ako napríklad Juraj Miklušica, Dušan Škvarenina, Karol Menschy a Anton Tkáč.

Počas svojej funkcionárskej kariéry Herceg súbežne zastával viacero funkcií: pôsobil ako sekretár Cyklistického oddielu TJ Lokomotíva Bratislava, hlavný metodik Slovenského cyklistického zväzu pri Ústrednom výbore Slovenskej telovýchovnej organizácie (ÚV STO) a tréner cyklistiky I. triedy. Ako tréner priviedol svojich zverencov k zisku osemnástich titulov majstra Slovenska. V roku 1972 bol členom československej výpravy na Letných olympijských hrách v Mníchove, kde pôsobil ako člen tímu cyklistu Antona Tkáča.

Za aktívny prínos k organizácii cyklistiky a za významnú spoluprácu na medzinárodných cyklistických pretekoch a sústredeniach boli udelené Hercegovi nasledujúce ocenenia:

## Pedagogická a publikačná činnosť
Pedagogická činnosť Hercega vychádzala z komplexného prístupu k športovej výkonnosti, ktorú vnímal ako interdisciplinárny súhrn viacerých oblastí, vrátane tréningu, výživy, biológie a medicíny. Tieto disciplíny aktívne študoval a aplikoval vo svojej práci. V rámci tohto prístupu sa podieľal nielen na praktickej príprave, ale aj na teoreticko-metodickom vzdelávaní nových trénerských osobností, ktoré pôsobili pri výchove mládeže v cyklistických oddieloch naprieč bývalým Česko-Slovenskom. 

V roku 1963 bola pri Ústrednom výbore Slovenskej telovýchovnej organizácie zriadená Trénerská škola, v ktorej Herceg pôsobil ako vedúci školiteľ trénerov cyklistiky II. a III. triedy. Neskôr prednášal na Fakulte telesnej výchovy a športu Univerzity Komenského v Bratislave, kde zároveň konzultoval kvalifikačné záverečné práce v odbore. 

Herceg sa aktívne venoval publicistickej činnosti v oblasti cyklistiky. Pravidelne komentoval dianie na slovenskej cyklistickej scéne a publikoval články v odborných periodikách a dennej tlači, ako napríklad Cyklistika, Československý šport a ďalšie.

### Metodika športu a publikačná činnosť
Ako metodik Slovenského cyklistického zväzu vypracovával Herceg na základe svojich teoretických poznatkov, praktických skúseností a výsledkov testovania odporúčania týkajúce sa kvality a kvantity tréningových dávok. Zameriaval sa najmä na optimalizáciu tréningového zaťaženia v súlade s výkonnostnými cieľmi športovcov.

Vypracovával vzorové tréningové plány na jednotlivé časové/ročné obdobia s plánmi športovej záťaže a tvoril tematické publikácie, vrátane prvej v Československu vydanej špecializovanej príručky zameranej na tréning cyklistov, články a seriály článkov k metodike tréningu, k tréningovej záťaži v cyklistike, k organizácii výchovy mladých talentov a k množstvu ďalších tém v cyklistike. 

Za svoju prácu v oblasti telovýchovy a športu dostal Herceg mnohé československé i slovenské ocenenia, napríklad Tyršovu medailu za zásluhy o rozvoj telovýchovného hnutia v ČSSR a iné:

 

## Referencie

Kategória:Slovenskí cyklisti
Kategória:Slovenskí športoví funkcionári
Kategória:Slovenskí športovci
Kategória:Osobnosti z Viedne
Kategória:Česko-slovenskí cyklisti
Kategória:Slovenskí publicisti
Kategória:Absolventi Fakulty telesnej výchovy a športu Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Absolventi Pedagogickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Vyučujúci na Fakulte telesnej výchovy a športu Univerzity Komenského v Bratislave