open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Diel (vrch vo Vihorlatských vrchoch; 974 m)

**Diel** () je vrch vo Vihorlatských vrchoch, krajinnom celku Vihorlatsko-gutinskej oblasti. Leží nad obcou Ladomirov, približne  juhovýchodne od Sniny. 

## Poloha
Nachádza sa na východe strednej časti Vihorlatské vrchov, v geomorfologickom podcelku Vihorlat a jeho časti Vihorlatská hornatina. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Snina a zasahuje na katastrálne územia obcí Ladomirov, Kolonica a Strihovce. Najbližšími sídlami sú severne situovaná Kolonica, východne ležiaci Ladomirov a juhovýchodne Strihovce, juhozápadne sa nachádzajú Remetské Hámre a severozápadne Zemplínske Hámre a Snina. Územie je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Vihorlat.

## Opis
Diel leží mierne vysunutý z hlavného hrebeňa, medzi vrchmi Nežabec () a Strihovská poľana (), severne od Strihovského sedla. Východne sa nachádza Mandríkov grúň (), Orlovec (), Polom () a Kosmatec (), južne Holica (), Hôrka (), Diel (), Jaseňovský vrch (), Roh () a Fedkov (), západne Strihovská poľana (), Lysák (), Múr (), Tŕstie (), Motrogon (), Veža () a Sninský kameň () a severne Nežabec (), Kameň () a Rozdiel (). Severné svahy odvodňuje potok Kolonička do Cirochy, východné potok Luh do Ublianky v povodí rieky Uh, kde smeruje i voda z južnej časti, odtekajúca Strihovským potokom. Vrcholom vedie značená turistická trasa.

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je vidieť okolité vrcholy Vihorlatských vrchov, ojedinele aj Bukovské vrchy, Bieščady v Poľsku a ukrajinské Karpaty.

## Prístup
Na vrchol nevedie značený turistický chodník, preto prístup je možný odbočením z  červeno značenej hrebeňovky, dostupnej:
* od severozápadu zo Sninského kameňa cez Nežabec
* od juhu zo Strihovského sedla cez Strihovskú poľanu

## Referencie

## Pozri aj
* Vihorlatské vrchy
* Vihorlat (geomorfologický podcelok)
* Vihorlatská hornatina
* Zoznam vrcholov vo Vihorlatských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy vo Vihorlatských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Snina
Kategória:Ladomirov
Kategória:Kolonica
Kategória:Strihovce
Veda na dosah

**Veda na dosah** (štylizované aj ako **VEDA NA DOSAH**) je slovenský vedecko-popularizačný webový portál, ktorý sprostredkúva informácie a zaujímavosti zo sveta vedy a techniky. Portál je prevádzkovaný Národným centrom pre popularizáciu vedy a techniky v spoločnosti (NCP VaT) ako súčasť Centra vedecko-technických informácií Slovenskej republiky (CVTI SR).

## O portáli
Portál je určený záujemcom o vedu a techniku. Odborníkom prináša prehľad odborných konferencií, ako aj informácie zo slovenských univerzít a výskumných ústavov. Poskytuje články, podcasty, videá a tipy na podujatia, napríklad pozorovania oblohy, vedecké prednášky či festivaly zamerané na popularizáciu vedy a techniky. Okrem toho portál ponúka vedomostné kvízy.

Portál má účty aj na sociálnych sietiach Facebook a Instagram.

V súčasnosti publikuje vyše 1 100 článkov a informuje o stovkách podujatí ročne.

## História
náhľad|Prvá verzia portálu ''Veda na dosah'' v rokoch 20152020
náhľad|Verzia portálu ''Veda na dosah'' od roku 2021
Portál vznikol v rámci národného projektu PopVaT – Popularizácia vedy a techniky na Slovensku. Pilotná verzia odštartovala v polovici roka 2015 a odvtedy sa portál začal pravidelne obsahovo dopĺňať.

V priebehu januára 2021 sa portál inovoval na podobu, ktorá funguje dodnes. Nová verzia spĺňa podmienky na responzívny dizajn a venuje viac pozornosti aj prístupnosti webovej stránky. Je založená na delení článkov podľa oblastí Príroda, Technika, Zdravie a Ľudia. Portál postupne rozšíril svoj obsah o časť *Kam za vedou* s mapou centier vedy, hvezdární, botanických záhrad a vybraných múzeí. S príchodom novej verzie portálu sa zmenilo aj logo.

Do konca roka 2023 portál *Veda na dosah* publikoval viac ako 7 600 článkov.

## Návštevnosť
Návštevnosť portálu *Veda na dosah* má stúpajúcu tendenciu a v roku 2023 dosiahol míľnik v podobe milióna návštev za rok.

## Delenie obsahu
Články sú publikované v štyroch základných rubrikách: Príroda, Technika, Zdravie, Ľudia. Ďalšími rubrikami sú Podujatia, Kvízy, Videá, Podcasty či Kam za vedou.

## Referencie

## Externé odkazy
* https://vedanadosah.cvtisr.sk/

Kategória:Veda a technika na Slovensku
Kategória:Slovenské webové portály
Kategória:Slovenské webové periodiká
Kategória:Vzniklo v 2015
Ježibaba guľatohlavá pravá

**Ježibaba guľatohlavá pravá** () je trváca bylina z čeľade astrovité (*Asteraceae*). Jej prirodzený areál zahŕňa mierne oblasti od Európy až po Sibír a čínsky Sin-ťiang.

## Opis
Ježibaba guľatohlavá pravá je vysoká trváca bylina s priamou, tuhou a hranatou bielovlnatou byľou, ktorá je  jednoduchá alebo hore chudobne rozkonárená. 

Listy sú v obryse elipsovité až vajcovité, dlhé do 15 cm. Dolné sú stopkaté, ostatné sediace a objímavé. Všetky sú perovito strihané, s nerovnako ostnatými široko trojuholníkovitými úkrojkami. Čepele sú na líci žliazkato vlnaté, štetinovito chlpaté a na rube plstnaté.  

Sivé alebo belavé kvety sú usporiadané v guľatom rúrkokvetom úbore s priemerom 30 až 60 mm. Jednotlivé kvety v úbore sú obojpohlavné, rúrkovité, pravidelné, päťpočetné, dlhé do 20 mm. Tyčiniek býva zvyčajne päť, s peľnicami zrastenými do rúrky okolo čnelky. Kalich je trváci, premenený na chocholec do dvoch tretín zrastený, slúži na rozširovanie semien vetrom. Semenník je spodný a plodom je hodvábne sivochlpatá nažka. Zákrov vytvorený z listeňov je dlhý 18 až 25 mm. Vonkajšie listene sú obrátene kopijovité, prostredné čiarkovito kopijovité a končisté. Vonkajšie a prostredné listene sú žliazkato chlpaté, vnútorné holé alebo páperisté a nežliazkaté. Úbory sú na konci konárikov jednotlivé a hlávku majú podopretú štetinovými svetložltými listeňmi. 

## Rozšírenie
Areál rozšírenia ježibaby guľatohlavej pravej zahŕňa mierne oblasti od Európy až po Sibír a čínsky Sin-ťiang. Zavlečená je v Belgicku, Nemecku, Veľkej Británii, Holandsku, Švédsku, Kanade, Spojených Štátoch a v Austrálii.

Na Slovensku sa vyskytuje v teplejších oblastiach na celom území.

## Ekológia
Ježibaba guľatohlavá pravá rastie v teplejších oblastiach v lomoch, na rumoviskách, pasienkoch a na kamenistých miestach. Kvitne od júna do augusta.

## Význam a využitie
Ježibaba guľatohlavá pravá sa zriedka pestuje ako medonosná a okrasná rastlina.

## Galéria

Illustration Echinops sphaerocephalus (Thomé & Müller 1905, vol. 4, plate 589) clean.png | Ilustrácia.
Echinops sphaerocephalus Przegorzan kulisty 2023-07-30 02.jpg | Guľovitý rúrkokvetý úbor.
Asteraceae - Echinops sphaerocephalus.JPG | Jednotlivé kvety v úbore.
Echinops sphaerocephalus sl25.jpg | Vrchná a spodná strana listu.


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Flóra na Slovensku
guľatohlavá pravá
Kategória:Medonosné rastliny
Kategória:Rastliny s bielymi kvetmi
France Télévisions

náhľad|Hlavná budova v Paríži.

**France Télévisions** tiež nazývaná aj **France TV** a štylizované na **France•tv**, je francúzska verejnoprávna, národná, informačná, kultúrna a vzdelávacia inštitúcia, ktorá poskytuje službu verejnosti v oblasti rozhlasového a televízneho vysielania. Sídlo má v Paríži na 7 esplanade Henri de France. France Télévisions vznikla v roku 1992, jej rozhlasovým konkurentom je Radio France. Jej sledovanosť sa pohybuje okolo 40 %.

Popredná audiovizuálna skupina vo Francúzsku, pokiaľ ide o publikum, spoločnosť spája okrem iného kanály France 2 , France 3 a jej lokálne antény, France 4, France 5, France Info, ako aj zámorské kanály France Ô. Vlastní tiež podiely vo viacerých tematických a medzinárodných kanáloch. Je prítomná v rádiu v zámorí a má niekoľko webových stránok.

Súčasným generálnym riaditeľom je od 2. júla 2020 Delphine Ernotte, na funkčné obdobie 5 rokov. V roku 2021 bola zaradená do kategórie veľkej firmy s 5000 až 9999 zamestnancami.

## Kanály televízie
Zdoj:
* France 2: hlavný program
* France 3: regionálne vysielanie
* France 4: hudba a umenie
* France 5: vzdelávacie programy a diskusie
* France Ô: vysielanie pre zámorské územia

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Oficiálny web 
* Oficiálny web 

Kategória:Organizácie založené v 1992
Kategória:Verejnoprávne médiá
Kategória:Televízne stanice vo Francúzsku
Kategória:Masmédiá vo Francúzsku
Strihovská poľana

**Strihovská poľana** () je vrch vo Vihorlatských vrchoch, krajinnom celku Vihorlatsko-gutinskej oblasti. Leží nad obcou Strihovce, približne  juhovýchodne od Sniny. 

## Poloha
Nachádza sa na východe strednej časti Vihorlatské vrchov, v geomorfologickom podcelku Vihorlat a jeho časti Vihorlatská hornatina. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Snina a zasahuje na katastrálne územia obcí Strihovce, Kolonica a Ladomirov. Najbližšími sídlami sú východne situované Strihovce a Ladomirov, severne sa nachádza Kolonica, severozápadne Zemplínske Hámre a Snina a juhozápadne Remetské Hámre. Územie je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Vihorlat.

## Opis
Strihovská poľana leží vo východnej časti hlavného hrebeňa, medzi vrchmi Nežabec () a Fedkov (), severne od Strihovského sedla. Východným smerom sa nachádza Diel (), Mandríkov grúň (), Orlovec (), Polom () a Kosmatec (), južným Holica (), Hôrka (), Diel (), Jaseňovský vrch (), sedlom oddelený Fedkov () a Roh (), západným Lysák (), Múr (), Tŕstie (), Motrogon (), Veža () a Sninský kameň () a severným Nežabec () a Kameň (). Lokalita patrí do povodia rieky Uh, kde vodu z východných častí hrebeňa odvádza Strihovský potok a zo západných Krivec do Okny. Vrcholom vedie značená turistická trasa.

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je vidieť okolité vrcholy Vihorlatských vrchov, ojedinele aj Bieščady v Poľsku a ukrajinské Karpaty.

## Prístup
* po  červeno značenej hrebeňovke:
** od severozápadu zo Sninského kameňa cez Nežabec
** od juhu zo Strihovského sedla cez Fedkov
* po  zelenej značke z lokality Krivec v Hámorskej doline cez rázc. Strihovská poľana
* po  žltej značke cez Strihovské sedlo zo Strihoviec alebo Remetských Hámrov
* po  modrej značke zo Zemplínskych Hámrov cez Rovienky a Sninský kameň

## Referencie

## Pozri aj
* Vihorlatské vrchy
* Vihorlat (geomorfologický podcelok)
* Vihorlatská hornatina
* Zoznam vrcholov vo Vihorlatských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy vo Vihorlatských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Snina
Kategória:Ladomirov
Kategória:Kolonica
Kategória:Strihovce
Ježibaba pozmenená

**Ježibaba pozmenená** () je trváca bylina z čeľade astrovité (*Asteraceae*). Jej prirodzený areál zahŕňa mierne oblasti od Talianska, cez severný Balkán a Rumunsko po Ukrajinu.

## Opis
Ježibaba pozmenená je trváca bylina vysoká 40 až 150 cm. Byľ je priama, rozkonárená a hore bielo plstnatá.

Listy sú v obryse podlhovasto vajcovité, dlhé do 40 cm, jeden až dvakrát perovito zárezové, s trojuholníkovými ostnitými úkrojkami. Na líci sú štetinaté, na rube plstnaté a na okraji drsné.

Biele alebo sivé kvety sú usporiadané v guľatom rúrkokvetom úbore s priemerom 35 až 60 mm. Jednotlivé kvety v úbore sú obojpohlavné, rúrkovité, pravidelné, päťpočetné. Tyčiniek býva päť, s peľnicami zrastenými do rúrky okolo čnelky. Kalich je trváci, premenený na chocholec, ktorého štetinky sú v dolnej polovici zrastené. Slúži na rozširovanie semien vetrom. Semenník je spodný a plodom je nažka. Zákrov s priemerom 20 až 30 mm tvoria listene, ktoré sú do polovice zrastené, dlho končisté a brvité. Vonkajšie sú lopatkovité, vnútorné kopijovité.

## Rozšírenie
Areál rozšírenia ježibaby pozmenenej zahŕňa mierne oblasti od Talianska, cez severný Balkán a Rumunsko po Ukrajinu. Zavlečený je v západnej, strednej a severnej Európe a tiež v Kanade a Spojených Štátoch.

Na Slovensku sa vyskytuje od južných oblastí až po Východoslovenskú nížinu.

## Ekológia
Ježibaba pozmenená rastie vo viniciach a na krovinatých kamenistých a výslnných stráňach. Je tiež pestovaná v záhradách ako medonosná rastlina a ojedinele splanieva a uniká do okolia. Kvitne od júla do augusta.

## Galéria

Echinops exaltatus001.jpg | Ilustrácia.
Echinops exaltatus 06.JPG | Guľovitý kvetný úbor.
Echinops exaltatus 02 (cropped).JPG | Jednotlivé kvety v detaile.
Korina 2013-07-31 Echinops exaltatus 3.jpg | Chocholce v detaile.
Echinops exaltatus 08.JPG | Bielo plstnatý rub listu.
Echinops exaltatus 2015-07-28 5327.jpg | Ako medonosná rastlina.


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Flóra na Slovensku
pozmenená
Kategória:Medonosné rastliny
Kategória:Rastliny s bielymi kvetmi
Bristol Beaufighter

**Bristol Beaufighter** bolo britské viacúčelové ťažké stíhacie lietadlo, využívané hlavne ako nočný stíhač a námorné útočné lietadlo. Na začiatku vojny bol Beaufighter pre svoj výkon, jedným z najdôležitejších leteckých príspevkov spoločnosti Bristol Airplane Company.

## Vznik a vývoj
Nemecko už v predvojnovom období disponovalo úspešnou konštrukciou ťažkej stíhačky Messerschmitt Bf 110. Vývoj analogickej konštrukcie dvojmotorovej ťažkej stíhačky sa síce začal aj v Spojenom kráľovstve, ale trval dlho.

Konštrukcia novej ťažkej stíhačky firmy Bristol Airplane Company predstavovala improvizované riešenie. Bola založená na existujúcom dizajne trupu a krídel torpédového bombardéru Bristol Beaufort. V krídlach boli osadené hviezdicové motory Bristol Hercules. Posádku tvoril pilot a nabíjač štvorice 20 mm kanónov inštalovaných v prednej časti trupu. Potreba nabíjača spočívala v tom, že pôvodné kanóny mali najprv bubnové zásobníky.

*R2052*, prvý neozbrojený prototyp, uskutočnil svoj prvý let 17. júla 1939, niečo viac ako osem mesiacov po oficiálnom začatí vývoja. Prvý prototyp so silnejšími motormi Bristol Hercules XI. bol hotový na jeseň 1939. 

## Prevádzková história
Prvé sériové stroje Bristol Beaufighter Mk. IF vstúpil do služby v Royal Air Force v júli 1940. Mali inštalovaný radar a boli používané predovšetkým ako nočné stíhačky. Stroje boli veľmi silne vyzbrojené 4 20 mm kanónmi (v trupe) a 6 7,7 mm guľometmi v krídlach. Stroje boli nasadené na odrážanie nemeckých nočných náletov. Slúžili na nich esá ako napr. John Cunningham.

Neskôr boli v dôsledku nedostatku motorov Bristol Hercules inštalované motory Rolls-Royce Merlin XX čím vznikla verzia Mk. II. Tie zabezpečovali rovnakú maximálnu rýchlosť aj napriek nižšiemu výkonu, čo bolo hlavne dôsledkom ich menšieho odporu vzduchu. Celkovo bolo vyrobených 1369 ks verzií Mk. I a Mk. II.

Počas vojny tento typ používalo aj Kráľovské austrálske letectvo. V rámci RAF na ňom slúžili príslušníci viacerých zahraničných perutí, vrátane letky B 68. perute RAF, v ktorej slúžili československí letci.

Stroje Bristol Beaufighter sa zúčastnil bitky o Bismarckovo more v marci 1943

V RAF bol tento typ vyradený v máji 1960.
[náhľad|Pozemný personál nakladá [Munícia|muníciu do kanónu nočnej stíhačky Bristol Beaufighter Mk. VIF.]]

## Špecifikácie
náhľad|Nákres Bristol Beaufighter TF Mark X
Uvádzané technické údaje zodpovedajú verzii Beaufighter Mk. IF.
### Technické údaje
* **Posádka:** 2 (pilot a radarový operátor)
* **Rozpätie:** 17,65 m
* **Dĺžka:** 12,60 m
* **Výška:** 4,82 m
* **Nosná plocha:** 46,80 m²
* **Vzletová hmotnosť:** 9450 kg
* **Pohonná jednotka:** 2x Bristol Hercules s výkonom 1 500 k

### Výkony
* **Max. rýchlosť:** 516 km/h (v 4575 m)
* **Cestovná rýchlosť:** 435 km/h
* **Dostup:** 8800 m
* **Dolet:** 2400 km

### Výzbroj
* 4x 20 mm kanón
* 6x 0,303 palcový (7,7 mm) guľomet

## Varianty

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Britské stíhacie lietadlá
Kategória:Lietadlá druhej svetovej vojny
Kategória:Lietadlá Bristol
Eva Mária Chalupová

**Eva Mária Chalupová** (* 29. január 1942, Turčiansky sv. Martin) je slovenská herečka a recitátorka.

## Životopis
Eva Mária Chalupová pochádza z Martina (niektoré zdroje uvádzajú obec Bystrička). Študovala na bratislavskom konzervatóriu klasický balet a neskôr začala študovať herectvo na VŠMU, no štúdium na dva roky prerušila kvôli tomu, že mala možnosť odcestovať do Paríža, kde pol roka vystupovala spolu s ansámblom SĽUK-u. Po príchode z Paríža, štúdium na VŠMU dokončila.

Od začiatku 70. rokov bola členkou divadla Poetická scéna a koncom 70. rokov sa stala členkou Činohry SND, kde stvárnila množstvo postáv. Je vášnivou recitátorkou poézie a objavila sa aj vo filmoch a televíznych seriáloch.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 
* Portrét herečky a nadšenej recitátorky Evy Márie Chalupovej (TA3, 2022)

Kategória:Osobnosti z Martina
Kategória:Osobnosti z Bystričky
Kategória:Slovenské divadelné herečky
Kategória:Slovenské dabingové herečky
Kategória:Slovenské filmové herečky
Kategória:Slovenské televízne herečky
Kategória:Absolventi Vysokej školy múzických umení
Ice Scream

**Ice Scream** je logická puzzle videohra hororového žánru od štúdia Keplerians. Prvá hra bola vydaná na platforme Android 29. septembra 2019.

## Zápletka
Dej tejto hry sa odohráva v roku 1982, kedy spoznávame hlavnú postavu, mladého chlapca menom J. Brown. J sa pozerá z okna svojej spálne, keď vidí ďalšieho chlapca, neskôr odhaleného ako Charlieho Owensa, ako ide k minivanu so zmrzlinou, v ktorom je zmrzlinár Rod. ktorý pôsobí priateľsky. J sa však čoskoro stane svedkom toho, ako Rod unesie Charlieho.

Úlohou hráča je zistiť o Rodovi čo najviac informácií, a pomocou logických úloh a hádanok, ktoré musí hráč splniť, oslobodiť svojho kamaráta zo zajatia zmrzlinára.

## Séria hier
Vydaných bolo celkovo 8 hier tejto série:

* Ice Scream 1: Scary Game
* Ice Scream 2: Horror Game
* Ice Scream 3
* Ice Scream 4: Rod’s Factory
* Ice Scream 5 Friends: Mike
* Ice Scream 6 Friends: Charlie
* Ice Scream 7 Friends: Lis
* Ice Scream 8: Final Chapter

## Postavy
V hre sú 4 hlavné detské postavy a jeden antagonista:
* J - protagonista, jeho úlohou je chrániť a zachraňovať svojich priateľov zo zajatia Roda, zmrzlinára, ktorý je v skutočnosti únoscom.
* Charlie Owens - prvé unesené dieťa, a kamarát hlavnej postavy. Objaví sa v taker každej časti hry.
* Lis Owens - sestra Charlieho, prvý krát sa objaví v Ice Scream 2.
* Mike Carter - spoločný kamarát, taktiež unesený, prvý krát predstavený v Ice Scream 2.
* Rod - hlavný antagonista. Jeho primárnym cieľom v tejto franšíze je chytiť a zabiť deti s nadváhou, najmä J. a jeho priateľov, realizovať jeho neetické experimenty a premeniť deti na zmrzlinu.

## Referencie

Kategória:Hry pre Android
Kategória:Hry pre iOS
Kategória:Počítačové hry z 2019
Korunkovský potok

**Korunkovský potok** je potok v geomorfologickom celku Ondavská vrchovina v regióne Horný Zemplín v Prešovskom v okrese Stropkov. Je ľavostranným prítokom vodného toku Brusnička v povodí Ondavy. Má dĺžku .

## Sútok zdrojníc
Začína sa na sútoku zdrojníc v  v geomorfologickom celku Ondavská vrchovina v lesnom extraviláne vo východnej časti územia obce Korunková na východnom okraji lesa Čierťaž v okrese Stropkov v Prešovskom kraji. Severná zdrojnica pramení v  Južná zdrojnica pramení v  Obe zdrojnice sú osobitne v suchšom období chudobné na prietoky vody.

## Opis toku
Od sútoku zdrojníc tečie cez lesný extravilán obce Korunková severozápadným smerom, ktorý sa mení na západný smer, ľavým brehom obmýva les Čierťaž, pravým brehom obmýva les aj pasienok Hlboká dolina, ľavým brehom obmýva pasienok Kysniny, v  vteká do intravilánu Korunkovej, skrúca sa na juh, pravým brehom obteká vrch aj pasienok Koza s , v  priberá ľavostranný prítok Poliansky potok a zároveň vyteká z intravilánu do extravilánu, prudko sa skrúca na západ, ľavým brehom obmýva budovy kravínov, pravým brehom obmýva sklady sena, v  ústi do vodného toku Brusnička ako jej ľavostranný prítok. Vodný tok Brusnička ďalej ústi do Ondavy. Pramení, preteká a ústi na území obce Korunková v okrese Stropkov v Prešovskom kraji. Má prítok Poliansky potok.
## Pôvod názvu
Názov vodného toku má pôvod v názve obce Korunková, na území ktorej potok pramení, preteká a ústi. Vývoj názvu obce podľa dochovaných stredovekých listín: 1408 *Puczagshaw*, 1430 *Puczak*, 1808 *Pucákowce*, 1920 *Pucák*, 1955 *Korunková*. Z toponyma *Korunková* rozšírením o formant *-ský* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Korunkovský potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Hydronymum Korunkovský potok bolo štandardizované v roku 1990. V súčasnej slovenskej štandardizovanej hydronymii hydronymum Korunkovský potok je jedinečným názvom (marec 2024).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Stropkov
Kategória:Korunková
Alfie Gilchrist

**Alfie Gilchrist** (* 28. november 2003, Kingston upon Thames, Anglicko) je anglický profesionálny futbalista, ktorý hráva na poste obrancu v anglickom klube Chelsea.

## Klubová kariéra

### Chelsea
Do akadémie Chelsea prišiel z Queens Park Rangers v roku 2014 vo veku 11 rokov. Gilchrist bol prirovnávaný k Johnovi Terrymu kvôli jeho pozícii a statusu hráča akadémie. V novembri 2020 podpísal Gilchrist svoju prvú profesionálnu zmluvu.

Dňa 19. septembra 2023 podpísal s klubom novú zmluvu do júna 2025. V tíme debutoval dňa 27. decembra ako náhradník pri výhre 2:1 nad Crystal Palace.

## Štatistiky kariéry

### Klubové
*K 29. marcu 2024*

## Referencie

## Externé odkazy
* Alfie Gilchrist na TransferMarkt

## Zdroj

Kategória:Anglickí futbalisti
Kategória:Hráči Chelsea FC
Kategória:Hráči FA Premier League
Levi Colwill

**Levi Lamar Samuels Coiwill** (* 26. február 2003, Southampton) je anglický profesionálny futbalista, ktorý hráva na pozícii obrancu v anglickom klube Chelsea.

## Klubová kariéra

### Chelsea
Coiwill sa pripojil k akadémii Chelsea vo veku 9 rokov. Na svoje 17. narodeniny v roku 2020 podpísal s Chelsea prvú profesionálnu zmluvu.

#### Hosťovania v Huddersfielde a v Brightone
V júni 2021 sa Coiwill pripojil k Huddersfieldu v EFL Championship na sezónne hosťovanie. V klube debutoval 1. augusta pri výhre nad Sheffieldom Wednesday v EFL Cupe. O šesť dní neskôr debutoval v lige pri remíze 1:1 s Derby County. Dňa 21. augusta strelil Coiwill gól pri výhre 2:1 nad Sheffieldom United. Počas sezóny odohral 32 zápasov a strelil dva góly.

Dňa 5. augusta 2022 bol Coiwill poslaný na hosťovanie do Brightonu v Premier League. O dva dni neskôr debutoval v klube pri výhre 2:1 nad Manchestrom United. Počas hosťovania odohral Coiwill 22 zápasov. S tímom sa umiestnil na miestach zaručuje pohárovú Európu a to po prvýkrát v histórii klubu.

### Návrat do Chelsea
Dňa 2. augusta 2023 podpísal Coiwill nový šesťročný kontrakt s Chelsea. V klube debutoval 13. augusta pri domácej remíze s Liverpoolom. Dňa 3. decembra strelil Coiwill svoj prvý gól za Chelsea pri výhre 3:2 nad Brightonom.

## Medzinárodná kariéra
S reprezentáciou do 21 rokov sa v roku 2023 tešil z titulu na Majstrovstvách Európy vo futbale do 21 rokov. Počas turnaja zasiahol do piatich zápasov a pomohol Anglicku vyhrať turnaj, bez tohto aby inkasovali jediný gól.

V A-tíme Anglicka debutoval 13. októbra pri výhre 1:0 nad Austráilou v prípravnom zápase.

## Štatistiky kariéry

### Klubové
*K 29. marcu 2024*

; Poznámky
: **<sup>1</sup>** EFL Championship play-off

### Medzinárodné
*K 29. marcu 2024*

## Úspechy hráča
**Anglicko U21**

* EURO do 21 rokov: 2023

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
https://www.transfermarkt.com/levi-colwill/profil/spieler/614258

## Zdroj

Kategória:Osobnosti zo Southamptonu
Kategória:Anglickí futbalisti
Kategória:Hráči Chelsea FC
Kategória:Hráči Huddersfield Town AFC
Kategória:Hráči Brighton & Hove Albion
Kategória:Hráči FA Premier League
Kategória:Anglickí národní futbalisti do 21 rokov
Kategória:Futbaloví strední obrancovia
Kategória:Hráči Southampton FC
Sarah Wynterová

**Sarah Wynterová** (* 15. február 1973, Newcastle, Nový Južný Wales, Austrália) je austrálska herečka, známa z televízneho seriálu *[[24 (seriál)|24 hodín]]* (20012010).

## Detstvo a mladosť

Wynterová sa narodila v meste Newcastle, v Novom Južnom Walese. Jej rodičia sa zosobášili krátko po tom, čo jej matka zistila, že je tehotná. Wynterová má mladšieho brata Brendana, po ktorého narodení sa jej rodičia rozviedli. Z druhého manželstva mala nevlastnú sestru menom Binatia.

Jej stará mama Joy Cummingsová (19232003) bola prvou starostkou mesta Newcastle.

Wynterová už v detstve prejavovala záujem o herectvo. Ako sedemnásťročná sa presťahovala do New Yorku, aby mohla študovať drámu.

## Kariéra
V roku 1998 si zahrala v pilotnom diely televízneho seriálu *[[Sex v meste]]*. V roku 2000 získala väčšiu rolu vo filme *Šiesty deň*, kde účinkovala po boku hercov ako Arnold Schwarzenegger, Robert Duvall a Michael Rapaport. V rovnakom roku účinkovala aj vo filmoch *Preteky s časom*, *Lost Souls* a *Zbohom, láska moja*. O rok neskôr stvárnila postavu Almy Mahler v životopisnom filme *Nevesta vetru*.

V roku 2002 bola obsadená do role Kate Warner v televíznom seriáli *[[24 (seriál)|24 hodín]]*, pričom sa objavila vo všetkých 24 epizódach druhej série, plus hosťovala v prvej epizóde tretej série. Za svoj herecký výkon si vyslúžila nomináciu na herecké ocenenie SAG a Saturn Awards.

V roku 2015 si zahrala po boku Anny Friel, Petra Facinelliho a Sadie Sink v televíznom seriáli *Americká odysea*, o rok neskôr sa objavila v ôsmych epizódach televízneho seriálu *Goliáš*.

Hosťovala v televíznych seriáloch *Modrí templári*, *[[Californication – Orgie v Kalifornii|Californication]]* a *[[Zákon a poriadok: Špeciálna jednotka]]*.

## Súkromný život
V rokoch 2005 až 2014 bola Wynterová vydatá za šéfredaktora časopisu Details, Dana Peresa, s ktorým má troch synov.

## Externé odkazy
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Austrálske filmové herečky
Kategória:Austrálske televízne herečky
Kategória:Austrálske dabingové herečky
Akademický architekt

**Akademický architekt** (často skrátené ako **akad. arch.**, **ak. arch.**, prípadne ako **akad. architekt**, či **ak. architekt**) je akademický titul, ktorý bol udeľovaný (v Česko-Slovensku) na umeleckých vysokých školách v oblasti architektúry, resp. architektonickej tvorby. Bol zavedený po roku 1966 v súvislosti s novým systémom akademických titulov v Česko-Slovensku (v rokoch 1953 až 1966 bolo prideľovanie titulov obmedzené). Udeľovaný bol aj naďalej podľa neskoršieho vysokoškolského zákona z roku 1980. Po nežnej revolúcii od roku 1990 už udeľovaný nebol a nahradil ho všeobecne titul Magister (Mgr.). V súčasnej dobe (na Slovensku a v Česku) taktiež udeľovaný nie je. 

Na Slovensku bol udeľovaný len na Vysokej škole výtvarných umení v Bratislave.

V 90. rokoch 20. storočia bol pre absolventov umeleckého študijného programu v oblasti architektúry na Slovensku udeľovaný titul Magister architektúry (Mgr. arch.). Tento titul nadväzoval na tradíciu odlišovania titulom absolventov architektúry na umeleckých akadémiách od absolventov architektúry na technických vysokých školách.

## Referencie

## Pozri aj
* Akademický maliar
* Akademický sochár
* Bakalár umenia
* Magister umenia
* Doktor umenia
Kategória:Vysokoškolské tituly
Kategória:Architektonické vzdelanie
Kategória:Architektúra
Turistická značkovaná trasa číslo 8143

**Turistická značkovaná trasa číslo 8143** je krátka žltá trasa v Malých Karpatoch a Myjavskej pahorkatine, ktorá vedie od prameňa v Lopušnej na chrbát Bradla. Dĺžka trasy je 3,5 km. Turistická trasa je v správe Klubu slovenských turistov. 
 __NOTOC__
## Priebeh trasy

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam turistických značkovaných trás v Malých Karpatoch
* Zoznam turistických značkovaných trás v Myjavskej pahorkatine

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Trasa na turistickej mape

8143
8143
8143
Matteo Carcassi

**Matteo Carcassi** (* 8. apríl 1792, Florencia, Toskánske veľkovojvodstvo – † 16. január 1853, Paríž, Druhé francúzske cisárstvo) bol taliansky gitarista a hudobný skladateľ. 

O Carcassiho živote sa vie len málo. Údajne bol príbuzný s rôznymi známymi výrobcami hudobných nástrojov menom Carcassi.

## Život
Carcassi sa narodil vo Florencii v Taliansku. Najprv študoval hru na klavíri, ale hrať na gitare sa naučil ešte ako dieťa. Rýchlo si získal povesť ako virtuózny koncertný gitarista.

V roku 1810 sa presťahoval do Nemecka a dosiahol takmer okamžitý úspech. Potom žil v Paríži od roku 1815 a zarábal si ako učiteľ hry na klavíri a na gitare. Na koncertnom turné v Nemecku v roku 1819 sa prvýkrát stretol s Jeanom-Antoinom Meissonnierom. Meissonnier, tiež známy gitarista, publikoval mnohé Carcassiho diela vo svojom parížskom vydavateľstve. Pre Meissonniera tiež zostavil množstvo populárnych piesní pre gitaru, ktoré boli pôvodne napísané pre klavír, vrátane diel od Théodora Labarrea a Loïsy Pugetovej.

Od roku 1820 trávil Carcassi väčšinu svojho času v Paríži. V roku 1823 odohral v Londýne mimoriadne úspešnú sériu koncertov, ktoré mu priniesli veľkú slávu tak ako výkonnému umelcovi, tak aj pedagógovi. V Paríži však prešlo veľa času, kým jeho talent skutočne uznali, čiastočne kvôli prítomnosti Ferdinanda Carulliho.

Carcassi prišiel opäť do Nemecka na jeseň v roku 1824. Potom vystúpil v Londýne, kde mu jeho povesť umožnila prístup do prestížnejších koncertných sál. Nakoniec sa však vrátil do Paríža. Niekoľko rokov odtiaľto podnikal koncertné cesty do významných hudobných centier Európy. Po krátkom návrate k vystupovaniu v roku 1836 opustil koncertnú prax okolo roku 1840 a zomrel v Paríži v roku 1853.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Matteo Carcassi Biography

## Zdroj

Kategória:Talianski hudobní skladatelia
Kategória:Talianski gitaristi
Kategória:Skladatelia romantizmu
Kategória:Skladatelia vážnej hudby
Kategória:Osobnosti z Florencie
Pyrolnitrín

**Pyrolnitrín** (**PRN**) je zlúčenina, ktorá sa používa ako antimykotické antibiotikum. Vo svojej štruktúre obsahuje benzénové jadro a pyrolový kruh. Niektoré baktérie, napríklad *[[Pseudomonas pyrrocinia]]* a iné druhy *[[Pseudomonas]]* produkujú pyrolnitrín z tryptofánu ako sekundárne metabolity. Predpokladá sa, že pyrolnitrín u húb inhibuje elektrónový transportný reťazec.

Syntetické fungicídy fenpiklonil a fludioxonil sú chemicky príbuzné pyrolnitrínu.

## Biosyntéza
U *Pseudomonas fluorescens* vyžaduje biosyntéza pyrolnitrínu štyri gény, pomenované *prnABCD*, ktoré sú usporiadané do jedného operónu. Produkty týchto génov sú podobne veľké a katalyzujú štyri postupné reakcie:***'

* [[Tryptofán-7-halogenáza|prnA]] – [[Halogenácia|chlorácia]] <small>L</small>-tryptofánu za vzniku 7-chlór-<small>L</small>-tryptofánu (7-LCT), vyžaduje [[Nikotínamidadeníndinukleotid|NAD]] pre svoju aktivitu
* prnB – preusporiadanie kruhu a [[dekarboxylácia]] 7-chlór-<small>L</small>-tryptofánu za vzniku monodechlóroaminopyrolnitrínu (MAD)
* prnC – chlorácia MAD za vzniku aminopyrolnitrínu (APRN), vyžaduje NAD pre svoju aktivitu
* prnD – oxidácia [[Aminoskupina|aminoskupiny]] na nitroskupinu za vzniku pyrolnitrínu (PRN)

[[Súbor:Pyrrolnitrin_biosynthesis.tif|stred|náhľad|450x450bod|Pyrrolnitrin biosynthesis]]
S výnimkou prnA nie sú tieto enzýmy schopné použiť <small>D</small>-tryptofán ako substrát.***'

Ani jedna z halogenáz, prnA ani prnC, nie je homológom známych haloperoxidáz a zároveň ani navzájom.***'

Bola navrhnutá i alternatívna dráha syntézy, kde sa <small>L</small>-tryptofán najprv premieňa na aminofenylpyrol (APP) a potom sa premieňa na aminopyrolnitrín a pyrolnitrín. Tieto kroky neboli opísané detailne, ale enzým prnB je schopný produkovať APP, pravdepodobne z tryptofánu ako východiskového substrátu.***' Vyzerá to tak, že APP je nežiaduci vedľajší produkt. Gén, ktorý kóduje prnB, začína nezvyčajným štart kodónom GTG, ktorý znižuje mieru expresie prnB a tak znižuje množstvo produkovaného APP.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Antimykotiká
Kategória:Pyroly
Kategória:Chlórbenzénové deriváty
Kategória:Nitrobenzénové deriváty
Poliansky potok (prítok Korunkovského potoka)

**Poliansky potok** je potok v geomorfologickom celku Ondavská vrchovina v regióne Horný Zemplín v Prešovskom kraji v okrese Stropkov. Je ľavostranným prítokom vodného toku Korunkovský potok v povodí Brusničky. Má dĺžku .

## Sútok zdrojníc
Začína sa na sútoku zdrojníc v  v geomorfologickom celku Ondavská vrchovina na pomedzí lesného extravilánu a poľnohospodárskeho extravilánu v južnej časti územia obce Korunková v okrese Stropkov v Prešovskom kraji. Južná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne. Severná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne v lese Polianka. Obe zdrojnice sú v suchom období chudobné na prietoky vody.

## Opis toku
Od sútoku zdrojníc tečie severozápadným smerom po hranici medzi lesným extravilánom a poľnohospodárskym extravilánom obce Korunková, svoj smer si zachováva až do svojho ústia, pravým brehom obmýva lúku Medzi cestami, v  vteká do južného okraja intravilánu Korunkovej. V  po krátkom úseku cez intravilán ústi do vodného toku Korunkovský potok ako jeho ľavostranný prítok. Vodný tok Korunkovský potok ďalej ústi do Brusničky. Pramení, preteká a ústi na území obce Korunková v okrese Stropkov v Prešovskom kraji. Nemá prítok.
## Pôvod názvu
Názov vodného toku má pôvod v názve lesa *Polianka*, na území ktorého pramení a preteká severná zdrojnica potoka. Názov lesa motivoval výskyt *malej lúky v lesnom poraste*, čiže *poľana* + formant zdrobneniny *-ka*. Z toponyma *Polianka* rozšírením o formant *-ský/-sky* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Poliansky potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Hydronymum Poliansky potok bolo štandardizované v roku 1990. V súčasnej slovenskej štandardizovanej hydronymii hydronymum Poliansky potok nie je jedinečným názvom (marec 2024). 

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Stropkov
Kategória:Korunková
Fedkov (vrch vo Vihorlatských vrchoch)

**Fedkov** () je vrch vo Vihorlatských vrchoch, krajinnom celku Vihorlatsko-gutinskej oblasti. Leží nad obcou Strihovce, približne  juhovýchodne od Sniny. 

## Poloha
Nachádza sa na východe strednej časti Vihorlatské vrchov, v geomorfologickom podcelku Vihorlat a časti Vihorlatská hornatina. Leží na hranici Prešovského a Košického kraja a okresov Snina a Sobrance, pričom zasahuje na katastrálne územia obcí Strihovce a Vyšná Rybnica. Najbližším sídlom je juhovýchodne situovaná obec Strihovce, východne leží Ladomirov, severne Kolonica, severozápadne Zemplínske Hámre a Snina a juhozápadne Remetské Hámre. Územie je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Vihorlat.

## Opis
Fedkov leží vo východnej časti hlavného hrebeňa, medzi Strihovskou poľanou () a Strihovským sedlom. Východným smerom sa nachádza Kosmatec (), Polom (), Orlovec () a Mandríkov grúň (), severným Diel (), plytkým sedlom oddelená Strihovská poľana (), Kameň (), Nežabec () a Veža (), západným Sninský kameň (), Motrogon (), Tŕstie (), Vihorlat () a Múr () a južným Lysák (), Roh (), Jaseňovský vrch (), Diel (), Starý Koňuš (), Vetrová skala () a Holica (). Lokalita patrí do povodia rieky Uh, kde vodu z východných svahov odvádza Strihovský potok, zo severozápadných Krivec a západných Lisaka do Okny. Vrcholom vedie značená turistická trasa.

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je vidieť okolité vrcholy Vihorlatských vrchov a Východoslovenskú nížinu, ojedinele aj Bieščady v Poľsku a ukrajinské Karpaty.

## Prístup
* po  červeno značenej hrebeňovke:
** od severozápadu zo Sninského kameňa cez Nežabec
** od juhu zo Strihovského sedla 
* po  zelenej značke z lokality Krivec v Hámorskej doline cez rázc. Strihovská poľana
* po  žltej značke cez Strihovské sedlo:
** od juhovýchodu zo Strihoviec 
** od juhozápadu z Remetských Hámrov cez rázc. Potašňa

## Referencie

## Pozri aj
* Vihorlatské vrchy
* Vihorlat (geomorfologický podcelok)
* Vihorlatská hornatina
* Zoznam vrcholov vo Vihorlatských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy vo Vihorlatských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Snina
Kategória:Vrchy v okrese Sobrance
Kategória:Strihovce
Kategória:Vyšná Rybnica
Mykóza

**Mykóza** alebo **fungálna infekcia** je infekcia spôsobená organizmom pochádzajúcim z ríše húb. Medzi tieto patogény patria predovšetkým plesne a kvasinky. Typicky ide o bežné povrchové infekcie kože, vlasov a nechtov, niekedy však môže ísť o invazívne infekcie s vysokou mortalitou. Mykózy sa liečia pomocou antimykotík. V rámci klasifikácie Medzinárodnej klasifikácie chorôb sú mykózy radené pod MKCH-10.

Do ríše húb obsahujúcej okolo sto tisíc známych druhov sa radia huby, kvasinky, plesne a mnoho ďalších. V tejto rôznorodej skupine sa nachádzajú organizmy ľudstvu prospešné (napr. druh *[[Penicillium chrysogenum]]* produkujúce antibiotikum penicilín), ako i druhy spôsobujúce choroby zvierat aj človeka. K patogénnym druhom patrí napr. pleseň *[[Aspergillus fumigatus]]* alebo kvasinka *[[Candida albicans]]*.

S povrchovými fungálnymi infekciami sa počas svojho života stretne veľké percento ľudí po celom svete. Tieto menej závažné ochorenia sú vo väčšine prípadov spôsobené dermatofytmi, bežnými patogénmi zvierat, z ktorých dochádza k prenosu na človeka. Oveľa závažnejšie komplikácie predstavujú invazívne fungálne infekcie, ktorých liečba je značne náročnejšia a dlhodobejšia. Problémom je nedostatok nových antifungálnych látok, metód včasnej diagnostiky ochorení či vznik rezistencie. Veľký podiel na vzniku týchto systémových infekcií majú druhy *[[Candida albicans]]*, *[[Aspergillus fumigatus]]* a *[[Aspergillus flavus]]*. Tieto mikroorganizmy spôsobujú závažné a často život ohrozujúce infekčné ochorenia. Postihujú najmä imunokompromitovaných jedincov – predovšetkým pacientov s ochorením AIDS, rakovinou či jedincov po transplantácii orgánov.

## Referencie
PKA

**PKA** môže byť:

* v chémii a biochémii:
** p*K*a, skratka označujúca disociačnú konštantu kyseliny
** proteínkináza A
* kód okresu Powiat kaliski v Poľsku
* IATA kód letiska Napaskiak na Aljaške
PKB

**PKB** môže byť:

* proteínkináza B
* p*K*b, skratka označujúca disociačnú konštantu zásady
* skratka pre Pieniny Klippen Belt, pozri pieninské bradlové pásmo

__DISAMBIG__
Turistická značkovaná trasa číslo 5107

**Turistická značkovaná trasa číslo 5107** známa aj ako **Chodník Jána Hollého** je zelená trasa v Malých Karpatoch, ktorá vedie z Hradišťa pod Vrátnom do Pustej Vsi, pamätník SNP.  Dĺžka trasy je 18,27 km. Turistická trasa je v správe Klubu slovenských turistov
 __NOTOC__
## Priebeh trasy

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam turistických značkovaných trás v Malých Karpatoch

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Trasa na turistickej mape

5107
5107
Diego Moreira

**Diego Manuel Jadon da Silva Moreira** (* 6. august 2004, Liège, Belgicko) je profesionálny futbalista, ktorý hráva na pozícii útočníka v anglickom klube Chelsea.

## Klubová kariéra
Moreira začal s futbalom v miestnom Standard Liège kde hrával jeho otec. V roku 2020 prestúpil do akadémie SL Benfica.

### SL Benfica
Po roku v akadémii prešiel do B-tímu a hrával aj za mládežnícky tím do 19 rokov v UEFA Youth League, ktorú v sezóne 2021/22 vyhrali. Na konci sezóny dostal aj pozvánku do prvého tímu kde debutoval 13. mája pri výhre 2:0 nad  Paços de Ferreira.

### Chelsea
Po dvoch rokoch prevažne v B-tíme Benficy prestúpil 1. júla 2023 do Chelsea. Dňa 30. augusta debutoval v tíme pri výhre 2:1 nad AFC Wimbledon v EFL Cupe.

#### Hosťovanie v Lyone
Dňa 1. septembra bol Moreira poslaný na sezónne hosťovanie do Olympique Lyon v Ligue 1. V klube debutoval 17. septembra pri remíze 0:0 s Le Havre. 22. januára 2024 bol Moreira odvolaný z hosťovania.

## Osobný život
Jeho otec je Almani Moreira, bývalý reprezentant Guiney-Bissau. Moreira má občianstvo Belgicka a Portugalska no mohol reprezentovať aj Guineu-Bissau a Nemecko. Za Belgicko hral v reprezentácii do 15 rokov no neskôr sa rozhodol reprezentovať Portugalsko kde žije aj jeho otec.

## Štatistiky kariéry

### Klubové
*K 30. marcu 2024*

; Poznámky
: **<sup>1</sup>** Liga majstrov UEFA

## Úspechy hráča
**Benfica U19**

* UEFA Youth League: 2021/22

## Referencie

## Externé odkazy
https://www.transfermarkt.com/diego-moreira/profil/spieler/655006

## Zdroj

Kategória:Portugalskí futbalisti
Kategória:Hráči SL Benfica Lisabon
Kategória:Hráči Chelsea FC
Kategória:Hráči Olympique Lyonnais
Kategória:Hráči FA Premier League
Kategória:Hráči Ligue 1
Kategória:Hráči Liga Portugal
Kategória:Osobnosti z Liège
Camelia Potecová

**Camelia Potecová** (; * 19. február 1982, Braila) je rumunská plavkyňa. Zúčastnila sa letných olympijských hier v rokoch 2000 v Sydney, 2004 v Aténach, 2008 v Pekingu a 2012 v Londýne.

## Športová činnosť
Okrem jednej zlatej olympijskej medaily získala dve bronzové na Majstrovstvách sveta v plávaní, jednu striebornú na Majstrovstvách sveta v plávaní v krátkom bazéne, celkom 35 medailí na Svetovom pohári v plávaní a tri zlaté, tri strieborné a deväť bronzových na Majstrovstvách Európy v plávaní.

### Olympijské hry
* Na Letných olympijských hrách 2000 v Sydney získala 4. miesto v štafete na 200 metrov voľným štýlom, 7. miesto v 200 metrov voľným štýlom, 11. miesto v 400 metrov voľným štýlom a 12. miesto v štafete na 100 metrov voľným štýlom.
* Na Letných olympijských hrách 2004 v Aténach získala zlatú medailu v 200 metrov voľným štýlom, 4. miesto v 100 metrov voľným štýlom, 11. miesto v štafete 200 metrov voľným štýlom a 16. v štafete na 800 metrov voľným štýlom.
* Na Letných olympijských hrách 2008 v Pekingu získala 4. miesto v 800 metrov voľným štýlom, 5. miesto v 200 metrov voľným štýlom a 6. miesto v 400 metrov voľným štýlom.
* Na Letných olympijských hrách 2012 v Londýne získala 20. miesto v 400 metrov voľným štýlom, 23. miesto v 800 metrov voľným štýlom a 25. miesto v 200 metrov voľným štýlom.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Profil na stránke Medzinárodného olympijského výboru
* Profil na stránke Medzinárodnej plaveckej federácie

Kategória:Rumunské plavkyne
Kategória:Rumunskí olympionici
Kategória:Rumunskí olympijskí víťazi
Kategória:Olympijskí víťazi v plávaní
Kategória:Plavci na Letných olympijských hrách 2000
Kategória:Plavci na Letných olympijských hrách 2004
Kategória:Plavci na Letných olympijských hrách 2008
Kategória:Plavci na Letných olympijských hrách 2012
Kategória:Osobnosti z Braily
Odeón

[náhľad|Odeón na ostrove [Kos (ostrov)|Kos.]]
**Odeón** alebo **ódeion** (, ) bola starogrécka menšia verejná budova, architektonicky a funkčne podobná divadlu, v ktorej sa konali prednášky, recitačné a hudobné prednesy a iné podujatia.

Termín *odeón* („hudobná sála“) sa v obecnom zmysle používa pre akékoľvek starogrécke malé divadlo (nachádzali sa najmä vo väčších mestách), spravidla štvorcového, obdĺžnikového alebo polkruhového pôdorysu so stupňovito upraveným hľadiskom a menším javiskom, z ktorých väčšina bola zastrešená, avšak tento výraz mohol mať svoj pôvod i v odeóne, ktorý v 5. stor. pred Kr. dal postaviť Perikles v Aténach. Bola to veľká budova s pravouhlým pôdorysom (v tvare obdĺžnika) s drevenou strechou podobnej pyramíde, ktorú vo vnútri podopieralo veľké množstvo stĺpov. V dobe Periklovej stál odeón pod juhovýchodným svahom Akropole a slúžil najmä pre hudobné súťaže (mousikoi agónes, súťaží na kithare a flaute) počas Panathenajských slávností.

Väčšina učencov súhlasí s Plutarchom, ktorý tvrdí, že táto budova bola postavená podľa perzského vzoru (bola replikou trónnej sály kráľa Xerxa): *„Ódeion, ktorý bol vnútorne usporiadaný s mnohými radmi sedadiel a mnohými stĺpmi, mal strechu, ktorá smerovala k jedinému vrcholu, bolo presnou kópiou trónnej budovy Veľkého kráľa, ako sa hovorí, a aj tento bol postavený pod dohľadom Perikla... Perikles, túžiaci po cti, teda po prvýkrát nariadil, aby sa v rámci panathénskeho festivalu konala hudobná súťaž; bol zvolený za usporiadateľa a on určil spôsob, akým mali ľudia súťažiť v hre na flaute, spievať alebo hrať na kithare.“* 
 
Okrem toho sa tento odeón svojimi rozmermi nápadne podobal audienčným sálam v Súsach alebo Persepolise (aj šírka sieňových stĺpov alebo ich rozostupy). Viacerí učenci pozorovali tieto podobnosti a pri ich interpretácii im pripisovali rôzne stupne významnosti. Je však ťažké uveriť, že táto zhoda mohla vzniknúť pri obyčajnej náhode. Hypostylová sieň (stĺpová sieň) pochádzala pôvodne z iránskej náhornej plošiny a bola celkom cudzia pre grécku architektonickú tradíciu.
 
Rimania tento výraz prijali v augustových časoch pre budovy podobného dizajnu a použitia, a preto nie je totožný s Periklovým odeónom, ktorý nebol divadelnou budovou v gréckom alebo rímskom zmysle, ale skôr monumentálna hypostylová sieň postavená podľa perzského vzoru. Z toho možno usudzovať, že odeón ako divadelný variant nie je fenoménom antiky, ale obmedzený na éru Rímskej ríše. Odeóny sú podľa svojej štruktúry menšie, pravouhlé, kryté a divadlo pripomínajúce stavby. Na začiatku bola dôležitým rozlišovacím znakom v porovnaní s budovami otvorených divadiel aj veľkosť, no v období Rímskej ríše to už neplatilo. Termín odeón teda nie je termínom z gréckej antiky, ale v súčasnom kontexte má rímsky pôvod.
     
## Referencie

 
Kategória:Staroveké Grécko
Kategória:Architektúra v starovekom Grécku
Roh (vrch vo Vihorlatských vrchoch)

**Roh** () je vrch vo Vihorlatských vrchoch, krajinnom celku Vihorlatsko-gutinskej oblasti. Leží nad obcou Remetské Hámre, približne  južne od Sniny. 

## Poloha
Nachádza sa na východe strednej časti Vihorlatské vrchov, v geomorfologickom podcelku Vihorlat a časti Vihorlatská hornatina. Leží v Košickom kraji, v okrese Sobrance a na katastrálnom území obce Vyšná Rybnica. Najbližšími sídlami sú východne situované Strihovce a juhozápadne ležiace Remetské Hámre, severovýchodne sa nachádza Ladomirov, severne Kolonica a severozápadne Zemplínske Hámre a Snina. Územie je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Vihorlat.

## Opis
Roh leží v krátkej rázsoche, vybiehajúcej juhozápadne z Fedkova () v hlavnom hrebeni, medzi Strihovskou poľanou () a Strihovským sedlom. Východným smerom sa nachádza Kosmatec (), Polom () a Fedkov (), severným Diel (), Strihovská poľana (), Nežabec (), Veža () a Sninský kameň (), západným Motrogon (), Tŕstie (), Vihorlat (), Múr () a Lysák () a južným Majmová (), Veľká Vavrová (), Diel () a Jaseňovský vrch (). Oblasť patrí do povodia rieky Uh, kde vodu odvádza potok Okna a jej prítoky Lisaka zo severu a Lom z juhovýchodu. Na vrchol nevedie značená turistická trasa.

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je vidieť okolité vrcholy Vihorlatských vrchov a časť Východoslovenskej nížiny, ojedinele aj ukrajinské Karpaty.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný neznačenými chodníkmi z Remetskej doliny alebo z Fedkova () v hlavnom hrebeni, ktorým prechádza  červeno značená hrebeňovka zo Strihovského sedla na Nežabec.

## Referencie

## Pozri aj
* Vihorlatské vrchy
* Vihorlat (geomorfologický podcelok)
* Vihorlatská hornatina
* Zoznam vrcholov vo Vihorlatských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy vo Vihorlatských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Sobrance
Kategória:Vyšná Rybnica