Útok Hamasu na Izrael

**Útok Hamasu na Izrael**, palestínskymi silami označovaný ako **operácia búrka al-Aksá** bol útok palestínskych militantných skupín pod vedením hnutia Hamás a Islamského džihádu na Izrael z oblasti pásma Gazy, ktorý sa uskutočnil 7. októbra 2023, v deň 50. výročia jomkipurskej vojny.

Dňa 7. októbra 2023 teroristické palestínske militantné skupiny vedené Hamasom spustili rozsiahlu ofenzívu proti Izraelu z pásma Gazy, pričom prelomili bariéru medzi Gazou a Izraelom a vynútili si vstup cez hraničné priechody Gazy do blízkych izraelských osád a vojenských zariadení. Útok si vyžiadal životy najmenej 815 civilistov (vrátane 36 detí) a 379 príslušníkov izraelských ozbrojených síl. Došlo pri tom k viacerým masakrám neozbrojených civilistov v kibucoch a dosiaľ najhoršiemu masakru neozbrojených civilistov v Izraeli na hudobnom festivale v Re'ime (najmenej 378 obetí). Palestínski teroristi odvliekli z napadnutej oblasti na územie pásma Gazy asi 250 rukojemníkov. V reakcii na útok Izrael prvýkrát od jomkipurskej vojny v roku 1973 formálne vyhlásil vojnový stav. Odpoveďou Izraela bol vpád do pásma Gazy, ktorý trvá dodnes.

## Predohra
Asi dva roky pred útokom Hamas používal na tajnú komunikáciu, vyhýbanie sa izraelskej rozviedke a plánovanie operácie búrka Al-Aksá pevné telefónne linky v sieti tunelov v Gaze, prezývanej „metro v Gaze“.

V mesiacoch predchádzajúcich útoku Hamas verejne zverejňoval videá svojich bojovníkov pripravujúcich sa na útok na Izrael. Na videu zverejnenom v decembri 2022 bolo vidieť, ako ozbrojenci trénujú branie rukojemníkov, zatiaľ čo na inom videu jeho príslušníci trénoval paragliding. 12. septembra bolo zverejnené video, na ktorom jeho bojovníci trénujú prienik cez opevnenú hranicu. Palestínski ozbrojenci podrobne preskúmali vojenské základne a osady v blízkosti hranice.

Otvorená invázia nasledovala po mesiacoch menších bojov medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi, vrátane konfliktov v Dženíne a mešite Al-Aksá, pri ktorých zahynulo takmer 250 Palestínčanov a 32 Izraelčanov. Hamas považoval tieto udalosti za hlavný dôvod ofenzívy. Muhammad Dajf, veliteľ jej vojenského krídla, brigád Izz ad-Dína al-Kassáma, vyzval Palestínčanov a arabských Izraelčanov, aby „vyhnali okupantov a zbúrali hradby“. Na mimoriadnom stretnutí na Západnom brehu Jordánu krátko po začatí útokov Mahmúd Abbás z Palestínskej samosprávy vyjadril podporu infiltrácii z Gazy a uviedol, že Palestínčania majú právo brániť sa proti izraelskej okupácii.

Oficiálne vyšetrovanie izraelskej spravodajskej služby Šin Bet ukázalo, že agentúra nevyhodnotila situáciu v Gaze správne a nevydala varovanie, ktoré by mohlo masakre zabrániť. Šéf Šin Bet zvolal 7. októbra v skorých ranných hodinách poradu, aby prediskutoval spravodajské informácie získané z Gazy, avšak nakoniec bolo vydané len varovanie nízkej úrovne a na juh bol vyslaný malý tím špecializujúci sa na zmarenie obmedzených útokov. Podľa správy kontrarozviedka Hamasu veľmi účinne bránila zhromažďovaniu spravodajských informácií v Gaze.

## Sily strán
Podľa správy IDF, ktorá revidovala odhad počtu útočníkov prerazilo hranicu z Gazy na 119 miestach do Izraela asi 6 000 palestínskych útočníkov. Asi 3 800 z nich patrili k jednotkám „Nukhba“, ktoré palestínčania považujú za elitné, a 2 200 predstavovali ozbrojení civilisti a iní militanti. Okrem toho správa IDF odhaduje, že z pásma Gazy sa podieľalo na vedení raketovej paľby asi 1 000 príslušníkov obslúh raketometov, čím sa celkový počet účastníkov na strane Hamasu zvýšil na asi 7 000.

## Útok
V sobotu 7. októbra 2023 približne o 6:30 hod. izraelského letného času (UTC+3) oznámil Hamas začiatok operácie búrka Al-Aksá. Veliteľ brigád Izaddína Kasáma Muhammad Dajf predniesol prejav, v ktorom kritizoval 16 rokov trvajúcu izraelskú blokádu Gazy, izraelské vpády do miest na Západnom brehu, násilie v mešite Al-Aksá, násilie izraelských osadníkov s podporou armády, konfiškáciu majetku a demoláciu domov, svojvoľné roky trvajúce zadržiavanie Palestínčanov, zanedbávanie medzinárodného práva zo strany Izraela, podporu Ameriky a Západu a medzinárodné mlčanie. Následne ohlásil plánovanú operáciu. Krátko nato s podobným vyhlásením vystúpil v televíznom prejave aj premiér Hamasu Ismáíl Haníja.

Palestínčania vypálili z pásma Gazy najmenej 5 000 rakiet. Po tom čo militanti Hamasu prelomili hranicu a vstúpili do Izraela a zaútočili na mestá Sderot a Ofakim ako aj desiatky kibucov v ich okolí. V mestečku Ofakim zavraždili 47 obyvateľov. V kibuci Kfar Aza zavraždili najmenej 50 jeho obyvateľov, v kibuci Be'eri zavraždili asi 130 ľudí a zobrali asi 50 rukojemníkov. Na oboch miestach zobrali rukojemníkov, ktorých následne zavliekli do pásma Gazy. Útočníci vpadli aj na hudobný festival v Re'ime (Supernova Sukkot Gathering). Masaker si vyžiadal najmenej 378 obetí (344 civilistov a 34 príslušníkov ochranky). 44 osôb bolo unesených ako rukojemníci. Jednalo sa o najhorší masaker na izraelskom území v jeho doterajšej histórii.

Pri útoku na kibuc Nir Oz palestínski militanti vpadli aj do domu 4-člennej rodiny Bibasovcov, ktorých zajali a zadržiavali ako rukojemníkov v pásme Gazy. 32-ročná Širi Bibasová zahynula v palestínskom zajatí spolu so svojimi ďeťmi, 4-ročným Arielom a 9-mesačným Kfirom. 34-ročný Yarden Bibas, pôvodom z Jemenu, bol držaný oddelene od jeho manželky a detí. Rodičia Širi Bibasovej, José Luis (Yossi) Silberman a Margit Shnaider Silbermanová, boli pri útoku na kibuc zavraždení. Yardena Bibasa Hamas prepustil 1. februára 2025 v rámci štvrtého kola prepúšťania rukojemníkov v rámci dohody o prímerí v Gaze z roku 2025. 20. februára 2025 Hamas odovzdal rakvy, v ktorých sa podľa slov Hamasu nachádzali telá jeho manželky a synov. Forenzná analýza DNA, však preukázala, že telo ženy v skutočnosti nepatrilo jeho manželke. To bolo následne vrátené pozostalým 21. februára. Deti rodiny Bibasovcov boli poslednými izraelskými deťmi zadržiavanými Hamasom a Širi Bibasová bola poslednou Izraelčankou zadržiavanou Hamasom, ktorej smrť Izrael nepotvrdil.

Boje medzi Palestínčanmi a Izraelcami pokračovali pri kibuci Karmia a mestách Aškelon a Sderot do 8. októbra.

## Obete a odpoveď
Pri útoku zahynulo na Izraelskej strane 1 195 ľudí. Z toho 736 izraelských civilistov (vrátane 36 detí) a 79 cudzincov. Zahynulo aj 379 príslušníkov bezpečnostných síl. Počas útoku na hudobnom festivale Nova bolo zavraždených 378 ľudí a mnoho ďalších bolo zranených. Najmenej 14 izraelských civilistov bolo zabitých pri použití Hannibalovej smernice IDF. Približne 250 izraelských civilistov a vojakov bolo odvlečených ako živí alebo mŕtvi rukojemníci do pásma Gazy, vrátane 30 detí, s deklarovaným cieľom prinútiť Izrael, aby ich vymenil za väznených Palestínčanov vrátane žien a detí. Údajne došlo k desiatkam prípadov znásilnenia a sexuálnych útokov.

Po útoku sa v Izraeli Jair Lapid z Ješ atid zasadzoval za vytvorenie vlády národnej jednoty. 

Izrael odpovedal na inváziu bombardovaním cieľov v pásme Gazy. Palestínske ministerstvo zdravotníctva vedené Hamasom v Gaze oznámilo, že Izrael zabil v prestrelkách a náletoch najmenej 400 Palestínčanov, vrátane civilistov, 78 detí a 41 žien; zatiaľ čo Izraelské obranné sily (IDF) uviedli, že zabili viac ako 400 „teroristov“. 

Izraelské sily odpovedali inváziou do pásma Gazy, ktorá trvá doteraz. Od začiatku izraelskej ofenzívy bolo v Gaze zabitých viac ako 50 000 Palestínčanov, z toho viac ako polovica žien a detí, a viac ako 110 000 Palestínčanov bolo zranených.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Online spravodajstvo na webe denníka *[[SME]]*
* Online spravodajstvo na webe *[[iDNES.cz]]* 

Kategória:Izraelsko-palestínsky konflikt
Kategória:Vojny Izraela
Kategória:Teroristické útoky
Kategória:Rukojemnícke drámy
Kategória:7. október
Kategória:2023 v Izraeli