Ján Kollár

**Ján Kollár** (* 29. júl 1793, Mošovce – † 24. január 1852, Viedeň) bol slovenský politik, básnik, spisovateľ, evanjelický kňaz, ideológ slovenského a predstaviteľ českého a slovenského národného obrodenia, jazykovedec. Patril k zásadným osobnostiam hlásiacim sa k politickému programu panslavismu. Písal aj pod pseudonymom *Čechobratr Protištúrsky*. Je po ňom pomenovaná planétka (20991) Jánkollár.

## Rodina
* otec Matej Kollár 
* matka Katarína rod. Frndová
* bratia Patrik, Matúš, Samuel

## Život
Pochádzal z roľnícko-remeselníckej rodiny. Študoval v Mošovciach, na gymnáziách v Kremnici (18061808), Banskej Bystrici (18101811) a v rokoch 18121815 na evanjelickom lýceu v Bratislave. Po štúdiách v Bratislave prechodne pôsobil ako vychovávateľ v rodine Ľ. Kolbenhayera v Banskej Bystrici, kde roku 1816 zložil kandidátsku skúšku u superintendenta A. Lovicha, ktorá bola podmienkou pre získanie štipendia na štúdium v Nemecku. Následne pokračoval v štúdiu evanjelickej teológie na univerzite v Jene (18171819). Tu sa oboznámil s nemeckou mládežou, na ktorej sa mu páčila jej idea zjednotenia Nemecka, ale vyčítal jej silný nacionalizmus. V Jene sa vykryštalizovalo jeho teologické a filozofické myslenie, postavené na európskej osvietenskej filozofii a nemeckej teológii.

Od roku 1819 začína jeho tridsaťročné pôsobenie v Pešti, kde bol evanjelickým farárom (18191848). Veľký evanjelický chrám na dnešnom Deákovom námestí, kde pôsobil, sa stal dôležitým centrom národného života pešťbudínskych Slovákov. Tu konfirmoval aj Sándora Petőfiho, či Lajosa Kossutha. Pamätnú tabuľu tu umiestnili v roku 2011. V roku 1835 sa oženil s dcérou evanjelického farára Friderikou Schmidtovou (ktorú spoznal už v roku 1817). Jeho osobné priateľské kontakty so Štúrom a jeho priateľmi rázne narušilo zavedenie novej slovenčiny, ktorú ostro kritizoval. Počas a po revolučných udalostiach 1848/1849 pôsobil vo Viedni v službách cisárskeho dvora ako „dôverník vlády pre otázky Slovenska“, podal návrh na samosprávu Slovenska a na slovenské školy s českým vyučovacím jazykom. V roku 1849 bol (ako odmena Slovákom za účasť v revolúcii na strane Viedne proti Maďarom) vymenovaný za mimoriadneho profesora slovanskej archeológie na univerzite vo Viedni. Zameriaval sa na archeologické výskumy.

Rodný dom Jána Kollára s výnimkou kamennej sýpky, postavenej Kollárovým otcom, bol drevený. Rodný dom bol malý, s jedným okienkom na námestie.
[náhľad|Hrob Jána Kollára v [Praha|Prahe]]
Dňa 16. augusta 1863 sa v Ševcovskej ulici v Mošovciach rozšíril požiar. Okrem iných zhorel aj Kollárov rodný dom, z ktorého sa dodnes zachovala iba spomínaná kamenná sýpka. V nej bola v roku 1974 vytvorená a roku 1982 reinštalovaná pamätná izba. Jej expozícia stručne zachytáva v chronologickom usporiadaní život a dielo tejto významnej osobnosti, podobne ako aj dokumentárny film Ján Kollár (z cyklu Osobnosti náboženského života, Slovenská televízia 2002, scenár Eva Tkáčiková, réžia Fedor Bartko) .

## Tvorba a názory
Bol teoretikom a propagátorom slovanskej vzájomnosti a česko-slovenskej jazykovej jednoty. Opieral sa o princípy Herderovej a Hegelovej filozofie dejín. Utvoril ucelenú filozofickú koncepciu slovanských dejín, ktorá ovplyvnila nielen slovenské, ale aj iné slovanské národné hnutia. Bol tiež výborným básnikom, slavistom, kazateľom. Za svoju prácu dostal medaily a diplomy. Napísal 86 básní. Na svojej fare v Pešti prijímal vzdelancov a literatúru pokladal za ich záležitosti, preto zotrvával pri češtine, hoci revolučné časy žiadali obrátiť sa k ľudu v jeho reči. Tak vznikol rozpor medzi Kollárom a Štúrom. Okrem písania poézie i prózy sa venoval i zbieraniu ľudových piesní v spolupráci s Pavlom Jozefom Šafárikom a Jánom Blahoslavom-Benediktim.

### Filozofické postoje

Filozofické postoje Jána Kollára rozoberá podrobnejšie Viktor Timura. Pri otázke vzťahu medzi prírodou a človekom sa inšpiroval, tak ako celá Generácia Všeslávie, Herderovou myšlienkou, podľa ktorej sú zákony sveta a jeho smerovanie spojené s božou múdrosťou (teologická aplikácia poznatkov vedy na chápanie sveta).Úroveň skutočnosti je daná stupňom rozvoja a rovnováhy síl, telies a bytostí na ceste k harmónii a dokonalosti. Timura ďalej uvádza, že podľa Kollára je človek jednotou tela a duše, rozumom preniká do skutočnosti a postupne poznáva, ako napomáhať poriadku, usporiadanosti, harmónii. Kollár vníma ľudskosť (lidskost) ako ľudský rod a v druhom rade ako to, čo ľuďom a človečenstvu je primerané (protiklad surovosti, divokosti a nevzdelanosti). Zmyslom ľudskej existencie je usilovanie o šťastie človečenstva, čo Kollára spája tak s Kuzmánym ako aj s ďalšími predstaviteľmi Generácie Všeslávie. Podľa Kollára je u iných národov ľudskosť poriadená národnosti, no u Slovanov národnosť podriadená humanite. Uskutočnenie ľudskosti je spájané s realizovaním vyššej formy slobody.  

## Dielo
* 1811/1812 – *Nárek nad súčasnými pomermi v Uhorsku (Deploratio praesentis status Hungariae)*, báseň, jeho prvá literárna práca
* 1821 – *Básně Jana Kollára*, prvá básnická zbierka, zložená z dvoch cyklov (37 a 39 sonetov), elégií, vlasteneckých básní a epigramov (Praha)
* 1821 – *Něco o pomaďařování Slovanů v Uhrách (Etwas über die Magyarisierung der Slaven in Ungarn)*, česky vyšla až v roku 1822 v časopise Čechoslav
* 1822 – *Dobré vlastnosti národu slovanského*, kázne
* 1823 – *Písně světské lidu slovenského v Uhřích* I. diel, zbierka slovenských ľudových piesní
* 1823 – *Myšlénky o libozvučnosti řečí vůbec*, obzvláště českoslovanské
* 1824 – *[[Slávy dcera]]*, cyklická skladba obsahujúca 150 sonetov v 3 spevoch
* 1825 – *Čítanka anebo Kniha k čítání pro mládež ve školách slovanských v městech a v dědinách*
* 1826 – *Šlabikář pro dítky*
* 1827 – *Písně světské lidu slovenského v Uhřích* II. diel
* 1828 – *Jmenoslov čili slovník osobných jmen rozličných kmenů a nářečí národu slovenského*, historické a filologické štúdie
* 1830 – *Rozpravy o jmenách, počátkách i starožitnostech národu slavského a jeho kmenů*, historické a filologické štúdie o etymológii slovanských mien (dielo nemá vedecké základy)
* 1831 – *Nedělní, svátečné a příležitostné kázně a řeči* I. a II. diel
* 1832 – *[[Slávy dcera]]*, rozšírené vydanie pôvodného diela z 3 na 5 spevov; obsahuje 615 sonetov
* 1832 – *Výklad čili přímětky a vysvětlivky ku Slávy dceře*, obsiahly poznámkový komentár k Slávy dcere
* 1834/1835 – *Národnie zpevanky*, I. a II. diel
* 1836 – *O literarnéj vzájemnosti mezi kmeny a nářečími slavskými*, úvaha
* 1837 – *O literárnej vzájomnosti medzi rozličnými kmeňmi a nárečiami slovanského národa (Über die literarische Wechselseitigkeit zwischen deň verschiedenen Stämmen und Mundarten der slawischen Nation)*, rozšírené a doplnené dielo z roku 1836
* 1839 – *Sláva bohyně a původ jména Slavův čili Slavjanův*, rozprava
* 1843 – *Cestopis obsahující cestu do Horní Italie a odtud přes Tyrolsko a Bavorsko, se zvláštním ohledem na slavjanské živly roku [[1841]] konanou*, cestopis
* 1844 – *Druhá cesta do Vlach* (rukopis vyšiel až v *Spisoch Jana Kollára* v roku 1863 pod názvom *Cestopis druhý* aj s básnikovou autobiografiou *Paměti z mladších let života*)
* 1845 – *Díla básnická Jana Kollára ve dvou dílích*, zbierka básní
* 1846 – *Hlasové o potřebě jednoty spisovného jazyka pro Čechy, Moravany a Slováky*, zborník
* 1853 – *Staroitalia slavjanská*, o osídľovaní severného Talianska Slovanmi

## Pamiatky
* hrob na Olšanskom cintoríne v Prahe
* pomník (1963, F. Štefunka) a pamätná izba (1982) v Mošovciach
* názvy ulíc v slov. a českých mestách

## Galéria

Súbor:Mošovce, Ján Kollár.jpg|Socha Jána Kollára v Mošovciach
Súbor:Kollárov dom.jpg|Rodný dom Jána Kollára v Mošovciach
Súbor:Kollar.jpg|Motto
Súbor:Izba Kollar.jpg|Múzeum Jána Kollára v Mošovciach


## Zdroje

* *[[Slovenský biografický slovník]]*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Záznam o pokrstení v mošovskej matrike
* Úplné texty troch diel Jána Kollára
* Kollár, Ján, 1793-1852
* Text diela Cestopis obsahujúci cestu do Horní Italie....
* Text diela Výklad ku Slavy dceře
* Text diela Hlasové o potřebě...
* KARÁSEK, J. ''Kollárova dobrozdání a nástin životopisný z roku 1849''. V Praze: Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1903. 113 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
*  BODICKÝ, Michal. Životopis Jána Kollára, : slávneho básnika-spisovateľa slovenského ku storočnej pamiatke ... Rožomberok: Karol Salva, 1893. 49 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* 

Kategória:Slovenskí filozofi
Kategória:Slovenskí jazykovedci
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Českí spisovatelia
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Slovenskí archeológovia
Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Slovenskí autori náučnej literatúry
Kategória:Vyučujúci na Viedenskej univerzite
Kategória:Osobnosti na česko-slovenských bankovkách
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Mošoviec
Kategória:Slovenskí národní buditelia