Pavel Gejdoš

**Pavel Gejdoš** (* 13. august 1924, Iľanovo – † 6. marec 1998, Bratislava) bol slovenský scenárista, dramaturg a spisovaťeľ.

## Životopis
Narodil sa v obci Iľanovo, dnes mestskej časti Liptovského Mikuláša. Po absolvovaní štúdia na strojníckej priemyslovke, pracoval ako elektrotechnik a kultúrny referent vo Svite. V československom štátnom filme pôsobil v Bratislave od roku 1950. Najprv ako asistent, neskôr režisér, riaditeľ a nakoniec scenárista hraného filmu. Zbierkou básni *Moja láska – mier* (1951) vstúpil do literatúry ako tzv. robotnícky autor.

V roku 1962 odvolali z funkcie oblastného riaditeľa Filmovej tvorby a distribúcie Bratislava (FDTB) Pavla Dubovského – stal sa prvým námestníkom ústredného riaditeľa Československého filmu Aloisa Poledňáka v Prahe. Až do 1. júna 1963 podnik dočasne viedol Július Jaššo, potom za riaditeľa FDTV vymenovali dramaturga a od roku 1960 riaditeľa Štúdia hraných filmov Pavla Gejdoša. Takto začala éra štvor-a päť funkčných období riaditeľov podniku. Pavel Gejdoš týmto začal tradíciu umelcov na poste riaditeľov filmového podniku. Neskôr nimi boli aj Ctibor Štítnický, Pavol Koyš a Martin Ťapák.

Od roku 1963 nastúpil Pavel Gejdoš na pozíciu na post riaditeľa kolibského štúdia, čím sa začala diskusia o schvaľovacích postupoch.Uskutočnila sa žiadaná zmena a centralizmus sa oslabil, hoci viacerí slovenskí filmári pripomínali,, že „s.Poledňák (ústredný riaditeľ Československého filmu) v kritickom čase, keď esťe bol vyhranenejší dogmatizmus, najmä v súvislosti s filmom Boxer a smrť, zobral na seba zaradenie scenára do výroby“ Pražskí posudzovatelia boli zhovievaješí všeobecne. Boli menej dogmatickí bez ohľadu na to, či isšlo o zástupcov ministerstva, ÚV KSS, alebo iných orgánov. Slovenskí schvaľovatelia napríklad žiadali, aby sa z filmu *Pieseň o sivom holubovi* vyradili niektoré neslušné slová, napríklad „hovno“. Riaditeľ Československého filmu Alojz Poledňák mal v rokoch 19661967 výhrady proti koprodukcii s Francúzskom, a najmä proti Robbe-Grilletovi, ale napokon sa nechal presvedčiť. O podobných, alebo aspoň menších ústupkoch sa u nás spravidla nedalo diskutovať.

V jednom z úradných záznamov o telefonickom rozhovore pracovníka IV. oddelenia ÚV KSS Ladislava Šoltýsa s Júliusom Jaššom (riaditeľom FDTB namiesto Dubovského) zo 14. apríla 1962 sa uvádza: „Súdruh Šoltýs oznámil, že bolo dohodnuté na IV. oddelení ÚV KSS, aby plnú zodpovednosť za schvaľovanie scenárov hraných filmov a ich zaraďovanie do výroby mali ideovo-umelecké rady a riaditeľ podniku“. S Pavlom Gejdošom neboli filmári spokojní, preto ho po roku pôsobenia vymenili a na jeho miesto prišiel Ctibor Štítnický.

Okrem svojho pôsobenia vo filme sa venoval dramatickej aj prozaickej tvorbe, pričom ako scenárista stvárnil témy historické a spoločenské. Najmä protifašistický odboj a povojnové budovanie. Napísal tiež scenáre k filmom a rozhlasovým hrám.

## Dielo

### Dramatické práce
* 1950 – *Jabloň*
* 1952 – *Mlyny*
* 1953 – *Ovocie na mieru*
* 1960 – *Dva staré zvony*
* 1962 – *Rybičky, ryby, veľryby*

### Poviedkové knihy
* 1969 – *V zemi smútku*
* 1971 – *V zrkadle mesta*

### Filmové scenáre
* 1961 – *Pokorené rieky*
* 1970 – *Strieborný Neptún*
* 1971 – *Hľadači svetla*
* 1971 – *Katakomby*
* 1973 – *Návšteva*
* 1973 – *Srdce na lane*
* 1974 – *Cesta ženy*
* 1976 – *Prázdniny u starej mamy*
* 1976 – *Rozdelení*
* 1977 – *V metelici času*
* 1982 – *Rozmar*
* 1983 – *Reťazenie*
* 1984 – *Právom lásky*
* 1985 – *Deti*
* 1989 – *Prebudenie*

## Ocenenia
* Cena Antonína Zápotockého pri príležitosti 27. výročia Februárových udalostí

## Referencie

## Literatúra
* *Prof. Václav Macek Csc. Prof. PhDr. Jelena Paštéková, CsC.,* Dejiny slovenskej kinematografie, Bratislava, Slovenský filmový ústav, 2016 s. 408515

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Osobnosti z Liptovského Mikuláša
Kategória:Slovenskí scenáristi
Kategória:Slovenskí dramaturgovia
Kategória:Slovenskí spisovatelia