Psota (potok)

**Psota** je potok v regióne Novohrad v povodí rieky Ipeľ na pomedzí obcí Podrečany a Gregorova Vieska a v malej dolnej časti toku na pomedzí obcí Podrečany a Tomášovce v okrese Lučenec v  Banskobystrickom kraji. Geomorfologická kategorizácia polohy Psoty: geomorfologická oblasť Slovenské rudohorie; geomorfologický celok Revúcka vrchovina; geomorfologický podcelok Cinobanské predhorie. Hydrologické poradie vodného toku Psota: 4-24-01-077. Psota je tokom IV. rádu.

## Opis toku
Vodný tok *Psota* má dĺžku 4,1 km; pramení vo výške 403 m n. m. na obecnej hranici medzi obcami Podrečany a Gregorova Vieska na hornom konci Strážskej doliny v lese. Preteká lesom  so zastúpením dubových a bukových porastov, tečie juhovýchodným smerom Strážskou dolinou sledujúc obecnú hranicu; v strednej časti čiastočne mení smer svojho toku na východ oddeľujúc les *Psota* na svojom severnom brehu od lesa *Banisko* na južnom brehu; po opustení lesa v nadmorskej výške 243 m n. m. podteká cestu Gregorova Vieska – Podrečany, preteká poľnohospodárskou krajinou a mení smer na juhovýchodovýchod (jej pôvodný meandrovitý tok bol reguláciou vyrovnaný) a po dosiahnutí trojchotárnika Gregorovej Viesky, Tomášoviec a Podrečian sleduje obecnú hranicu medzi Tomášovcami a Podrečanmi; v nadmorskej výške 209 m n. m. podteká železničnú trať Zvolen – Košice v úseku Podrečany – Tomášovce už na území Tomášoviec a v nadmorskej výške 202 m n. m. ústi do Krivánskeho potoka. Potok Psota nemá prítoky. Vodný tok Psota je pravostranným prítokom Krivánskeho potoka, ktorý ďalej ako pravostranný prítok ústi do Ipľa.

## Pôvod názvu
Vodný tok *Psota* v lesnatom úseku strednej časti toku tečie popri lese *Psota*; je zrejmé, že obidve toponymá sú svojim pôvodom zviazané. Názov vodného toku *Psota* má pôvod v expresívnom všeobecnom podstatnom mene *psota* s významom *bieda, núdza. chudoba*. V pomenovacom procese potoka *Psota* bol motivačným prvkom *jav výrazného výskytu malého prietoku vody*; v prípade pomenovania sídelných geografických objektov a nesídelných geografických objektov mimo vodných tokov motivačným prvkom toponyma *Psota* je *jav výskytu málo úrodnej, chudobnej, biednej, ekonomicky nevýnosnej pôdy v pomenúvanej lokalite*. Najstaršia písomná zmienka o obci Podrečany je v listine z roka 1393 a rovnako aj o obci Gregorova Vieska. 

Názov vodného toku *Psota* sa bez zmeny preniesol i na les *Psota* umiestený severne od horného toku  potoka *Psota*. Presnejšie datovanie pomenovacieho aktu vodného toku *Psota* i lesa *Psota* je ešte predmetom ďalšieho výskumu. 

Podobný pôvod názvu majú: toponymum Psota (osada) v obci Závada, (okres Veľký Krtíš); toponymá Psotná (les) a Psotná (vodný tok, 0,6 km dlhý pravostranný prítok Slovianskeho potoka) v obci Kláštor pod Znievom, (okres Martin), a geografické názvy *Peseta* (samota) a *Pesety* (pole), v obci Veľký Blh, (okres Rimavská Sobota),  ktoré sú výsledkom vývoja: slovensky *Psota* → maďarsky *Peszéte* → slovensky *Peseta*. Pomenovací akt názvu Peseta prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe *Psota*; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol tento názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do  maďarčiny prevzatý a jeho spoluhlásková skupina na začiatku slova bola rozšírená vsunutím samohlásky do podoby → *Peszéte* podobne ako v toponymách *Smola, Pleš, Brod, Brnica → Szomola, Pilis, Borod, Bernece*; po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol maďarský názov *Peszéte* späťprevzatý do slovenčiny v podobe *Peseta*, (ktorej význam bol pre vtedajšieho slovenského používateľa už zrejme nejasný) s tým, že názov v slovenčine už nezískal svoju pôvodnú slovenskú podobu *Psota*. Porovnaj aj názov z územia Poľska: *Sinagóra-Psota*, osada v Poľsku v Mazovskom vojvodstve v Žurominskom powiate.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v Revúckej vrchovine