Rafléziovité

náhľad|''Sapria himalayana''
**Rafléziovité** *(Rafflesiaceae)* je čeľaď vyšších dvojklíčnolistových rastlín z radu malpígiotvaré *(Malpighiales)*. Sú to parazitické nezelené byliny, rozšírené v Ázii. Raflézia Arnoldova je známa najväčším kvetom v rastlinnej ríši.

## Opis
Zástupcovia čeľade rafléziovité sú bezlisté a bezkorenné byliny, parazitujúce na koreňoch a kmeňoch lián rodu *Tetrastigma* z čeľade viničovité. Rastliny sú dvojdomé (raflézia a *Sapria*) alebo aj jednodomé (rod *Rhizanthes* má samčie, samičie i obojpohlavné kvety). Korene sú premenené vo vlákna prenikajúce do cievnych zväzkov hostiteľskej rastliny a pripomínajúce podhubie. Listy úplne chýbajú alebo sú prítomné len ako listene na báze kvetu. Kvety sú veľké, dužinaté, vyvíjajú sa jednotlivo priamo z kmeňa alebo koreňov hostiteľskej liany. Okvetie je zložené z 5 (raflézia), 10 *(Sapria)* alebo až 16 *(Rhizanthes)* plátkov, na báze zrastajúcich sa v rúrku. Cípy okvetia rodu *Rhizanthes* majú dlhé prívesky. Rody *Sapria* a raflézia majú v strednej časti kvetu vyvinutú manžeta a v jej strede je otvor nazývaný diafragma. V spodnej časti vnútra kvetu sú u týchto rodov vyvinuté zvláštne, často vetvené alebo kyjovité chlpy, ktoré majú funkciu nektárii , z ktorých sa šíri zápach lákajúci opeľovače. Tyčinky u rodu raflézia vyrastajú v počte 5 a viac v spodnej časti okvetia, nachádzajúceho sa v strede kvetu. Rod *Rhizanthes* tvorí množstvo tyčiniek kruh okolo spodného okraja šupku v strednej časti kvetu. Semenník je spodný, zrastený so 4 až 8 plodolistov s mnohými vajíčkami. Rod *Rhizanthes* má jedinú komôrku, rod raflézia sa tvorí množstvo druhotných komôrok so sieťovitou štruktúrou. Čnelka je kožovitá a na vrchole rozšírená v „terč“. Plodom je nepukavá alebo nepravidelne pukajúca bobuľa.

## Rozšírenie
Čeľaď zahŕňa 20 druhov v 3 rodoch. Je rozšírená v Ázii od južnej Číny po indonézske ostrovy. Najväčším rodom je raflézia (16 druhov).

## Ekologické interakcia
Kvety rafléziovitých sú opeľované muchami, ktoré sú lákané zápachom kvetov k nakladeniu vajíčok. Plody raflézie jedia veverice rodu *[[Callosciurus]]* a stromové tany z rodu *[[Tupaia]]*, ktorí pravdepodobne tiež šíria semená. Spôsob šírenia semien u ostatných dvoch rodov nie je známy.

## Taxonómia
V minulosti bola čeľaď rafléziovité často zaraďovaná do blízkosti čeľade vlkovcovité *(Aristolochiaceae)*.

Čeľaď v skoršom poňatí zahŕňala celkovo 9 rodov parazitických rastlín. V priebehu aktualizácií systému APG bola väčšina týchto rodov preradená do 3 iných čeľadí a dokonca aj do iných poriadkov: rody ozorina *(Cytinus)* a *[[Bdallophytum]]* do čeľade ozorinovité *(Cytinaceae)*, v rade slezotvaré *(Malvales)*, rod *[[Mitrastema]]* do čeľade mitričkovité *(Mitrastemonaceae)*, v rade vresovcotvaré *(Ericales)* a rody *[[Apodanthes]]*, *[[Berlinianche]]* a *[[Pilostyles]]* do čeľade podkôrovníkovité *(Apodanthaceae)*, zatiaľ nejasného taxonomického zaradenia.

Podľa kladogramov APG je sesterskou skupinou čeľade *Rafflesiaceae* čeľaď prýštecovité *(Euphorbiaceae)*.

## Význam
Kvety raflézií sú známe ako najväčšie kvety v rastlinnej ríši. U raflézie Arnoldovej *(Rafflesia arnoldii)* môžu mať v priemere až 1 meter a vážiť až 7 kg.

## Zoznam rodov
* Raflézia
* *[[Rhizanthes]]*
* *[[Sapria]]*

## Zoznam druhov rodu Raflézia

## Zoznam druhov rodu Rhizanthes
* Rhizanthes deceptor
* Rhizanthes infanticida
* Rhizanthes lowii
* Rhizanthes zippelii

## Zoznam druhov rodu Sapria
* Sapria himalayana 
* Sapria poilanei 
* Sapria ram

## Literatúra
* Valíček P. et al. *Užitkové rostliny tropů a subtropů*. 2. vyd. Praha: Academia, 2002. ISBN 80-200-0939-6.

## Referencie

* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Angiosperm Phylogeny 
* Flora of China: ''Sapria''  http://efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=129166 
* The Families of Flowering Plants: ''Rafflesiaceae''  http://delta-intkey.com/angio/www/rafflesi.htm 
* The parasitica Plant Connection: ''Rafflesiaceae'' s.str. 

Kategória:Rafléziovité