Haiku

[thumb|Ukážka [Haiga|haigy, ktorej súčasťou je aj haiku od autora Josa Buson.]]

**Haiku** () je žáner japonskej poézie pozostávajúci tradične zo 17 slabík (presnejšie mór) usporiadaných do troch veršov obsahujúcich 5 + 7 + 5 mór.

## Pomenovanie
Pojem *haiku* je odvodený z prvej časti japonského slova *[[haikai]]* (), čo je humorná alebo ľudová forma žánru renga (), a z druhej časti slova *[[hokku]]* (), úvodnej slohy básní *renga* alebo *[[renku]]*. Sloha *hokku* otvárala básnické dielo, čo z nej vytváralo dôležitý prvok, ktorý sa vyvinul na nezávislú báseň, najmä pod vplyvom Bašóa Macua (16441694). 

*Hokku* sa stala známou ako *haiku*, keď Šiki Masaoka (18671902) navrhol toto pomenovanie ako skratku spojenia *haikai no ku* (). V súčasnosti sa aj pre pôvodné slohy *hokku* používa častejšie názov *haiku*.

## Pôvod haiku
Vznik haiku sa odvodzuje od japonskej reťazovej básne renga. Bola obľúbená v obdobiach Kamakura a Muromači. Skladala sa z 50 až 100 strof a každú túto lyrickú sekvenciu komponovali striedavo vždy dvaja alebo viacerí básnici. Prvá strofa bola fixovaná na určité ročné obdobie a volala sa *hokku*. Hoci renga vznikla na cisárskom dvore, neskôr sa rozšírila medzi ľud a stala sa veľmi populárnou pod názvom *haikai*. Vrchol dokonalosti dosiahla v 15. storočí.

Japonská tradícia vraví, že prvé samostatné trojveršie haiku napísal Rjúho Nonoguči. Bol prvý, čo zozbieral úvodné slohy z básní renga, z tzv. ľahkovážnych básní "haikai-hokučó", a zostavil z nich zbierku haiku. V 17.storočí sa rozvinula literárna vlna skladateľov haiku, ktorí sa nazvali haidžin a komponovanie haiku sa stalo ich životným štýlom.

Pre schopnosť názorne zobraziť problém a nenásilne tak podať partnerovi v rozhovore poukaz na rozpor v jeho tvrdeniach sa haiku uplatňovalo v diplomatických kruhoch a na cisárskom dvore. Trojveršie haikai sa stalo aj súčasťou umenia haiga.

## Stavba trojveršia
Stavba trojveršia klasického haiku má svoj kánon. Jeho vznik sa odvodzuje od taoizmu a zenbudhizmu, v ktorých dominovali krátke poučenia majstrov.

### Kigo
Prvý verš obsahuje *[[kigo]]* (季語), ustálené slovo alebo slovné spojenie symbolizujúce jedno z ročných období alebo udalosti v roku. Tradičné výrazy *kigo* sú usporiadané v špecializovaných básnických slovníkoch saidžiki (歳時記) s vysvetlivkami a ukážkami z diel.

### Kiredži
Predel alebo cezúra, *[[kiredži]]* (切れ字), je tradične ustálené slovo alebo častica na konci verša. Má prerušiť tok myšlienok, naznačiť paralelu medzi predchádzajúcim a nasledujúcim veršom. Ak sa nachádza na konci tretieho verša, má zavŕšiť báseň alebo vrátiť čitateľa opäť na jej začiatok.

## Základné kategórie
* tradičné japonské haiku, ktoré vzniklo na začiatku obdobia Edo
* moderné haiku japonské a západné, ktoré sa začalo vyvíjať v období Meidži

## Charakteristika
Tradičné japonské haiku reflektuje prírodné javy, klimatické a geografické, flóru a faunu, človeka. Slovné spojenie *kigo* musí mať vzťah ku klimatickým podmienkam, aké vládnu v okolí japonského mesta Edo – dnes Tokio. Opisuje situáciu medzi dvomi elementami, napríklad žaba a rybník, slimák a hora Fudži, vietor a vták, všíma si kontrapunkt medzi týmito subjektami a vyjadrí ho v poslednom verši. Nepoužívajú sa básnické obrazy a figúry známe v západnej poézii, ani viazaný verš s rýmom.

Pre haiku platia štyri zásady: 
#  sabi (sám osobne)
#  makoto (pravdivo)
#  fueki-ryúko (nemenný-premenný)
#  yoin (ozvena)

## Charakteristika moderného haiku
Moderné haiku formovalo už i západné umenie. Počas reformy Meidži sa Japonsko otvorilo svetu a začali vplývať na seba japonské a západné umenie. Prvú konjunktúru v Európe zažilo japonské umenie v 19. storočí, pozri štýl japonéria. Odvtedy sa datuje vznik západného haiku. Forma tohoto haiku je aktuálne rôznorodá, veľmi voľné poňatie v počte slabík, témach a publikovaní na rôznych médiách. Ale väčšina autorov zachováva aspoň kontrapunkt v treťom verši a kireji v druhom verši a báseň je obvykle trojriadková.

## Slovenská podoba haiku
Nie je ustálená norma písania haiku v slovenčine. Tradicionalistickí slovenskí haidžini však zohľadňujú zvukovú podobu slabík - mór - a prispôsobujú počet slabík. Preto sa môže stať, že slovenské haiku môže mať o dve písané slabiky viac alebo menej, podľa toho, ako znie vyslovená písaná podoba.

## Najznámejší japonskí tvorcovia haiku
### Klasické obdobie „Edo“
* Rjúho Nonoguči (1595 – 1669)
* Bašó Macuo (1644 – 1694)
* Bončó Nozawa (1640 – 1714)
* Kjorai Mukai (1651 – 1704)
* Buson Josa (1661 – 1701)
* Issa Kobajaši (1763 – 1827)

### Obdobie poklasické
* Šiki Masaoka (1867 – 1902)
* Akutagawa Rjúnosuke (1892 – 1927)
* Seisensui Ogiwara (1884 – 1976)

### Moderné japonské haiku
* Šuntaró Tanikawa (1931)

## Haiku Žaba
Asi najznámejším haiku je „Žaba“ od jedného zo zakladateľov tohto básnického štýlu Bašóa:
: 古池や (*Furu ike ja*)
:蛙飛び込む (*Kawazu tobikomu*)
:水の音 (*Mizu no oto*)

Vo veľmi voľnom preklade:

:*Prastarý rybník*
:*Žaba doň skočí*
:*Žblnk!*

Prebásnené:

:*Starý rybník bol*
:*Žabička doň skočila*
:*Či len zažblnkol*

## Referencie


## Poznámky
* Celý článok bol podrobený revízii podľa knihy "Japonská literatura 712-1868".

## Pozri aj
* haiga
* haibun
* renga
* tanka

## Externé odkazy
* Macuo Bašóove haiku jap.-en.
* Haiku preložené do franc. z jap.- japonskí klasici

Kategória:Poézia
Kategória:Kultúra v Japonsku
Kategória:Literatúra v Japonsku
Kategória:Básnické formy