Rauni Magga Lukkari

**Rauni Magga Lukkari** (* 30. september 1943, Vetsikko, obec Utsjoki, Fínsko) je fínska poetka a prekladateľka.

## Život
Narodila sa ako najmladšia z 13 detí v Utsjoki vp Fínsku v roku 1943, ale dlhé roky žije v Tromsø, v Nórsku. V rokoch 1962 až 1980 pracovala ako nezávislá novinárka v nórsko-fínskom rozhlase a fínskych novinách. V roku 1980 sa presťahovala do Tromsø, kde pracovala ako učiteľka a neskôr sa z nej stala spisovateľka a prekladateľka na voľnej nohe. Do roku 2000 bola vedúcou združenia Sámskych spisovateľov. Od roku 2001 sa potom stala riaditeľkou *Nordnorsk kulturråd* a od roku 2002 vedie svoje vlastné nakladateľstvo „Gollegiella“, vďaka čomu boli zverejnené dvojjazyčné sámske audioknihy. V súčasnosti je R. M. Lukkari vydatá, žije v Tromsø a má tri deti.

Je lídrom medzi sámskymi poetmi a píše severnou sámčinou. Jej debutové dielo *Jienat vulget* bolo publikované v roku 1980.

Nórsky preklad jej poetickej zbierky *Losses beaivegirji* (1986) bol nominovaný na Literárnu cenu Severskej rady v roku 1987.

Dielo *Arbeeadni* vyhralo prvú cenu v Sámskej beletrii. R. M. Lukkari píše taktiež divadelné hry pre sámske divadlo *Beaivvás* v Kautokeino, v Nórsku.

## R. M. Lukkari v sámskej poézii
Zbierky básní od R. M. Lukkari sa zaoberajú spôsobmi zachovania sámskej identity. Je to hlavnou myšlienkou v jej tvorbe. Tak ako aj v prvej zbierke, *Jienat vulget* (1980), k mnohým témam, ktoré sa tu nachádzajú sa vracia aj v neskorších dielach. V jej druhej knihe, *Baze dearvan Biehtár* (1981), je sámsku identitu možné badať zreteľnejšie: nachádza sa tu jeden súvislý rozprávač, počas celého deja o Biehtárovi, ktorý prestáva byť básnikom kvôli žene. Táto nová žena v Biehtárovom živote predstavuje inú kultúru a hodnoty. Obsah knihy rozpráva aj o bolesti spôsobenej Biehtárovou premenou v iného človeka. Taktiež vykresľuje jasný obraz problémov, ktoré môžu vzniknúť, keď dvaja ľudia z rozdielnych kultúrnych prostredí začnú spolu nažívať. Aj napriek tomu, že rozdiely nie sú väčšie než medzi sámskou a nórskou/švédskou/fínskou kultúrou.

Jej tretia kniha, *Losses beaivegirji* (z roku 1986, publikovaná v nórčine pod názvom *Mørk dagbok*), ktorá bola nominovaná na Literárnu cenu Severskej rady v roku 1987, je v mnohých smeroch sumárom motívov z predošlých kníh. Stretávame sa tu so ženou, ktorá sa potĺka so stratou Biehtára a taktiež hľadaním seba samej. Toto je zobrazené poukázaním na silu a solidaritu medzi ženami. Počujeme jej silnú prosbu voči mladým, aby nedovolili histórii sa opakovať. Stretávame ženu, ktorá prijíma potešenie a lásku, ktorú život prináša, ale nie je závislá od života s mužom – postoj, ktorý je viac objasnený v jej 4. knihe (*Mu gonagasa gollebiktasat*, publikovanej dvojjazyčne v sámčine a nórčine v roku 1991).

Ak človek prečíta všetky jej knihy postupne, štvrtá kniha poukazuje ako R. M. Lukkari mení svoj zámer z etnickej emancipácie na sebareflexiu. Táto voľba R. M. Lukkari, nie je až tak založená na jej kultúrnom a etnickom pozadí, ako na jej vlastných prianiach a túžbach.

Ak prečítame separátne posledné dve básne v knihe s názvom *Losses beaivegirji* (3. kniha od R. M. Lukkari, 1986), môžeme vidieť pesimistický pohľad na sámsku budúcnosť. Predposledná báseň tvrdí, že sa Sámovia vo veľkom počte vytrácajú zo spoločnosti; ale sámska príroda spomínaná v poslednej básni opäť prináša človeka do krajiny detstva a pokoja. Po súvislom prečítaní dvoch posledných riadkov, tieto dva riadky sú chápané ako potvrdenie faktu, že Sámovia už nežijú svoj každodenný život v obklopení hôr a môžu sa cítiť ukrátený o svoj pôvod. Dosiaľ ich identita ostáva jasná – si Sám tak, ako sámska literatúra, ktorou píšeš.

Jadro diela *Arbeeadni* je obohatený o spomienky minulých generácii počas materstva, s jeho radostnými, ale aj bolestivými momentami.

## Kirsti Paltto vs. R. M. Lukkari
Aj napriek politickým podmienkam, ktoré sú vyjadrené odlišne medzi K. Paltto a R. M. Lukkari, obe stále rozprávajú o tom istom probléme. Kirsti Paltto nedáva hlavný dôraz na pohlavie, ale na menšinu bez moci a ekonomickej nezávislosti. Jej poézia tiež zobrazuje strach z vojny, ktorý musia všetky národy zdieľať a využíva symboly prevzaté, ako aj medzi ostatnými národmi, ideológie Amerických Indiánov. Preto básnická zbierka od K. Paltto *Beaiv-váza bajásdánsun* (1985), využíva orla ako symbol solidarity s ďalšími pôvodnými ľuďmi v 4. svete. Ale R. M. Lukkari sa viac zaoberá motívmi zo ženských životov a rodinných sfér.

## Tvorba

### Knihy
* *Jieŋat vulget* (1980) (Ľady ustupujú)
* *Báze dearvan Biehtar* (1981) (Zbohom Biehtár)
* *Mørk dagbok* (1986) (Temný denník)
* *Mu gonagasa gollebiktasat* = *Min konges gylne klær* (1991) (Zlaté šaty môjho kráľa)
* *Silmämitta Čalbmemihttu* (1995)
* *Oppbrudd. Skrivende kvinner over hele verden* (1995) (Ženy píšuce na celom svete)
* *Äitejä, tyttäriä* = *Arbeeadni* (1996) (Matky, dcéry)
* *Jäiset laakerit. Artikkeleita pohjoisista naiskirjailijoista* (1998) (Články severských spisovateliek)
* *Ei alkua, ei loppua. Saamelaisten puheenvuoro* (1999) (Bez začiatku, bez konca. Sámske vyjadrenie)
* *Ávvudivttat* (2006)
* *Lihkošalmmái* (2007) (Šťastný muž)
* *LEX SÁPMI. Ja eará joccit/Og andre stubber* (2009)

### Preklady
* Stien, Laila. *Olle P ja imas beaivvás* (1991)
* Bragi, Einar. *Vaikke jiehkki jávkkodivccii* (1998) 
* Palmer, Marion. *Utsatte strök/Rasis guovllut* (1999) 
* Fofonoff, Kati-Claudia. *Eana ádai nuppebeliid* (2000)
* *Dás álget johtolagat. Barents guovllu antologia* (2001) (Jovnna-Ande Vest, Rauni Magga Lukkari a Petter Johanas Lukkari)
* Katajavuori, Riina. *Gii halla. Divttat* (2004) (RML ja Petter Johanas Lukkari) 
* Södergran, Edith. *Manin munnje eallin addui* (2004) (RML a Petter Johanas Lukkari) 
* Tikkanen, Märta. *Čuohtelogu ráhkesvuođacuvccas* (2005)
* Fosse, Jon. *Soames lea boahtimen* (2005) (divadelná hra)

## Zdroje
* 
* 
* SAMI POETRY.[online].[cit. 20/1/2017]. Dostupné z: http://nordicwomensliterature.net/article/indigenous-peoples-northern-europe 
* Women on the top of the world?:Rauni Magga Lukkari. [online].[cit. 23/1/2017]. Dostupné z: https://foundintranslation.me/2014/11/12/women-on-the-top-of-the-world-rauni-&#x20;magga-lukkari/
* Domestic intimacy & personal identity. [online].[cit. 23/1/2017]. Dostupné z: http://www.suomenpen.fi/?page_id=1602

Kategória:Fínski spisovatelia
Kategória:Fínski prekladatelia