open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boľšoj teatr

[thumb|Budova Boľšoj teatru, v pozadí sa nachádza obchodný dom [GUM a Malyj teatr.]]

**Boľšoj teatr** (, slov. preklad: *Veľké divadlo*) je ruská divadelná spoločnosť a divadlo sídliace v Moskve a produkujúce činoherné, operné a baletné inscenácie.

## História
Divadlo založil v roku 1776 Peter Urussov. Spočiatku súbor hrával iba v súkromných rezidenciách, až o štyri roky neskôr, v roku 1780 získal budovu Petrovského divadla, ktorá sa stala jeho domovskou scénou. Tu vznikali prvé činoherné a operné predstavenia divadla.

V roku 1805 požiar zničil budovu Petrovského divadla, na mieste ktorého vyrástla budova, v ktorej divadlo sídli od roku 1825 dodnes. Budovu navrhol ruský architekt s talianskymi koreňmi Osip Bové. Bové taktiež navrhol neďalekú budovu Malého teatru, ktorú dokončili o rok skôr, v roku 1824. 

left|thumb|Interiér hľadiska Boľšoj teatru.
Divadlo nazvali „veľkým divadlom“, pretože operu a balet považovali v tom čase za umelecky nadradené činohre. Činoherné predstavenia boli presunuté do susediacej budovy „malého divadla“. 

Budova bola slávnostne otvorená 18. januára 1825 prológom *Triumfu múz* s hudbou Alexeja Verstovského a Alexandra Aľabjeva. Divadlo sa zamieravalo najmä na prezentáciu diel ruských autorov a skladateľov. Premiéru tu mali diela Čajkovského alebo Rachmaninova. Zahraniční autori sa postupne dostávali na repertoár divadla až od štyridsiatych rokov. 

V roku 1853 vnútorné vybavenie divadla zničil požiar. Následne, architekt Albert Cavos vybavil budovu ešte vznešenejším interiérom. Táto výzdoba sa zachovala s menšími úpravami dodnes. Budova bola opäť poškodená počas druhej svetovej vojny, keď na ňu dopadla bomba. Veľmi rýchlo ju však opravili. Vďaka svojej architektúre v ruskom klasicistickom štýle patrí Boľšoj teatr k najkrajším divadelným budovám na svete. Spoločnosť má tri kancelárie vrátane zastúpení v Moskve a Kaliningradskej oblasti. 

thumb|Budova Boľšoj teatru v noci.

## Súčasnosť
V súčasnosti pracuje v divadle vyše 900 hercov, spevákov, hudobníkov a tanečníkov. Boľšoj teatr je tiež domovskou scénou najstaršieho a najlepšieho baletného súboru - Veľkého baletu, ktorý bol založený v roku 1773. 

Návšteva „Veľkého divadla “ patrí do programu nejedného moskovského turistu. Keďže ide o najslávnejšie divadlo v celom Rusku, tomu zodpovedajú aj ceny vstupeniek, ktoré sú drahšie ako v iných moskovských či ruských divadlách. Cena lístkov na baletné predstavenia je porovnateľná s cenami lístkov v divadlách v Západnej Európe, avšak ceny lístkov na operné predstavenia a koncerty sú relatívne dostupné. Dobrý lístok je dostať už od 200 do 1000 rubľov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Bolshoi.ru; oficiálna stránka divadla 

Kategória:Divadlá v Rusku
Kategória:Stavby v Moskve
Kategória:Neoklasicistické stavby
Kategória:Architektúra z 1825
Kategória:Baletné súbory v Rusku
1. storočie

**1. storočie** je storočie, ktoré trvalo od roku 1 do roku 100.

## Významné osobnosti
* Ježiš Kristus
* Peter apoštol - prvý pápež
Gosudarstvennyj universaľnyj magazin

[vpravo|320px|náhľad|Fasáda obchodného domu GUM z [Červené námestie|Červeného námestia]]

**Gasudarstvennyj universaľnyj magazin** (, skrátene GUM) je najväčším obchodným domom v Rusku a patrí k najväčším na svete. Nachádza sa v srdci Moskvy na Červenom námestí, naproti Kremľu a Leninovmu mauzóleu.

## Dejiny
Stavba GUMu sa začala v roku 1883 na nariadenie cára Alexandra III. Projektom boli poverení ruskí architekti Alexander Nikloajevič Pomeraznev a Vladimir Grigorievič Šuchov. Budova bola postavená v neoklasickom štýle spájajúcom v sebe elementy ruskej stredovekej architektúry a nových konštrukčných prvkov, akými sú oceľová kostra a sklenená strecha. GUM otvoril svoje brány pre verejnosť v roku 1893. V budove sa v roku 1917 nachádzalo dovedna 200 obchodov. 
 
Po októbrovej revolúcii v roku 1917 bol GUM znárodnený a slúžil ďalej ako obchodný dom. V roku 1921 získal svoje meno: Štátny univerzálny obchod - Gosudarstvennyj Universaľnyj Magazin (GUM). V roku 1928 z neho nechal Stalin urobiť kancelárie pre výbor, ktorý bol zodpovedný za prípravu prvej Stalinovej päťročnice. V roku 1932 bolo v GUMe vystavované telo Stalinovej manželky, ktorá spáchala samovraždu. 

Po Stalinovej smrti, v roku 1953 bol GUM znovuotvorený ako obchodný dom. Vo vtedajšom Sovietskom zväze bol jedným z mála obchodov, ktorý netrpel nedostatkom tovaru a tak sa Červeným námestím tiahli dlhé rady zákazníkov, čakajúcich na možnosť si nakúpiť to, čo potrebovali.

## Súčasnosť
náhľad|Interiér obchodného domu GUM
Pred rozpadom Sovietskeho zväzu bol GUM sčasti, a potom úplne sprivatizovaný. Jeho vlastníkom sa stala ruská sieť supermarketov Perekryostok. V máji 2005 nadpolovičný podiel akcií GUMu bol predaný spoločnosti Bosco di Ciliegi, ruskej spoločnosti predavajúcej luxusný tovar.

GUM je dlhý približne 250 metrov a 88 metrov hlboký a pozostáva z troch presklenných pasáží, z ktorých každá ma tri poschodia - z ktorých dve sa využívajú na predaj. To je skoro 30 000 m² z celkovej plochy 69 000 m², na ktorej sa GUM rozprestiera. 

Ponuka sa predovšetkým orientuje na majetnejších zákazníkov a turistov. Mnohé obchody ponúkajú značkový tovar známy z obchodov v Západnej Európe. V súčasnosti je tu približne 150 obchodných prevádzok. Tržby spoločnosti za rok 2024 dosiahli 66 miliónov eur.

## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* GUM.ru; oficiálna stránka (po rusky a anglicky)
* How to Shop at GUM Moscow? ; návod ako a čo nakúpiť v GUMe (po anglicky)
* Vladimir Grigorievich Shukhov  (po anglicky)
* Google Maps; satelitná snímka GUMu

Kategória:Stavby v Moskve
Kategória:Nákupné centrá v Rusku
NGC 404

**NGC 404** je galaxia v súhvezdí Andromeda, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 13. septembra 1784.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Androméda
404
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1784
Chicago (rozlišovacia stránka)

**Chicago** môže byť:

* mesto v americkom štáte Illinois, pozri Chicago, 
* rieka pretekajúca mestom Chicagom, pozri Chicago (rieka)
* rocková skupina, pozri Chicago (hudobná skupina)
* chicagsky časopis, pozri Chicago (časopis)
* žáner elektronickej tanečnej hudby, pozri Chicago house
* švédska pokerová hra, pozri Chicago (pokerová hra)
* klasický font používaný v rokoch 1984 až 1997 pre systémové rozhranie Mac OS, pozri Chicago (typ písma)
* Microsoft Chicago, kódové meno pre Windows 95, pozri Windows 95
* Loyola University Chicago
* Loyola University Chicago Rome Center
* Loyola University Chicago School of Law
* University of Chicago
* štylistická príručka americkej angličtiny, pozri The Chicago Manual of Style
* asteroid, pozri 334 Chicago
* loď Námorníctva USA, pozri USS ''Chicago''

* v kultúre:
** *[[Chicago (divadelná hra)]]*, divadelná hra prvýkrát hraná v roku 1926, autor Maurine Dallas Watkins
** *[[Chicago (film z roku 1997)]]*, film podľa divadelnej hry
** *[[Chicago (muzikál)]]*, muzikál podľa divadelnej hry, prvýkrát hraný v roku 1975
** *[[Chicago (film z roku 2002)]]*, film podľa muzikálu
** *[[Chicago (album)]]*, album rockovej skupiny Chicago
** *[[Chicago (manga)]]*, manga, autor Yumi Tamura
** *[[Chicago (báseň)]]*, báseň, autor Carl Sandburg
Carl Auer von Welsbach

**Carl Auer Freiherr von Welsbach** (* 1. september 1858, Viedeň, Rakúsko – † 4. august 1929, Mölbling) bol rakúsky vedec a vynálezca, ktorý mal nielen talent pre objav nových vecí, ale aj ich komerčné využitie.

Objavil štyri chemické prvky: neodým, prazeodým, yterbium a lutécium a vynašiel žíhaciu pančuchu pre plynové osvetlenie, použitie kovového vlákna v žiarovke a materiál na výrobu kamienkov do zapaľovačov. Založil spoločnosti *Treibacher Industrie* a *Auer-Gesellschaft* v Berlíne, a je autorom značky *[[Osram]]*

## Literatúra
* Elmayer von Vestenbrugg: *Mehr Licht!* Zsolnay, Hamburk, Vídeň 1958.
* Heinrich Kellermann: *Die Ceritmetalle und ihre pyrophoren Legierungen.* Knapp, Halle (Saale) 1912.
* Kurt Peters: *Carl Auer von Welsbach.* v: *Blätter für Technikgeschichte.* 20. sešit. Springer, Vídeň 1958.
* Franz Sedlacek: *Auer von Welsbach.* v: *Blätter für Geschichte der Technik.* Springer, Vídeń 1934.
* Gerd Löffler: *Pionier der seltenen Erden.* v: *Nachrichten aus der Chemie.* 9/2008, S. 889.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ecce Homo - Carl Auer, svobodný pán von Welsbach na rozhlas.cz
* Auer von Welsbachovo muzeum
* Carl Auer von Welsbach na austria-lexikon.at

Kategória:Osobnosti z Viedne
Kategória:Rakúski chemici
Kategória:Rakúski vynálezcovia
Kategória:Osobnosti na rakúskych poštových známkach
Kategória:Rakúski fyzici
Kategória:Objavitelia chemických prvkov
Racionálne číslo

Ako **racionálne číslo** sa v matematike označuje reálne číslo, ktoré sa dá zapísať ako podiel dvoch celých čísel, väčšinou v tvare zlomku \frac{a}{b} alebo *a*/*b*, kde *b* nie je nula a *a* a *b* sú celé čísla. Množina všetkých racionálnych čísel sa označuje **Q** alebo \mathbb{Q}.

:\mathbb{Q} = \left \{ {a \over b}: a \in \mathbb{Z}, b \in \mathbb{Z}, b \neq 0 \right \}

Pri zlomku \frac{a}{b} sa číslo *a* označuje ako **čitateľ**, číslo *b* ako **menovateľ** (pretože určuje meno zlomku: 1/2 je jedna *polovica*, 1/3 je jedna *tretina*, 1/4 je jedna *štvrtina* atď.).

Každé racionálne číslo sa dá zapísať viacerými spôsobmi, napr. 3/6 = 2/4 = 1/2. Základným (najjednoduchším) je tvar, v ktorom *a* a *b* nemajú spoločných deliteľov okrem jednotky. Každé racionálne číslo taký najjednoduchší tvar má a tento tvar je pre dané číslo jednoznačný.

Desatinný rozvoj racionálneho čísla je periodický (v prípade konečného rozvoja tvoria periódu nuly).

Reálne číslo, ktoré nie je racionálne, sa nazýva iracionálne číslo.

Množina celých čísel je vlastná podmnožina racionálnych čísel, pretože celé číslo *n* možno zapísať ako zlomok *n*/1.

## Počítanie so zlomkami
So zlomkami sa dajú vykonávať operácie sčítanie a násobenie:

:\frac{a}{b} + \frac{c}{d} = \frac{ad+bc}{bd}

:\frac{a}{b} \cdot \frac{c}{d} = \frac{ac}{bd}

Dva zlomky a \over b a c \over d vyjadrujú rovnaké racionálne číslo vtedy a len vtedy, keď a d = b c.

K racionálnemu číslu existuje opačné číslo aj prevrátená hodnota:

:- \left( \frac{a}{b} \right) = \frac{-a}{b}

:\left(\frac{a}{b}\right)^{-1} = \frac{b}{a} pokiaľ  a \neq 0

## Vlastnosti
Množina racionálnych čísel \mathbb{Q} spoločne s operáciou sčítania a násobenia tvorí pole.

## Externé odkazy
* Racionálne čísla
Vzducholoď R 38

náhľad|Vzducholoď R 38 na prvom pokusnom lete
Vzducholoď **R 38** (**ZR-2** podľa amerického označenia) bola vo svojej dobe najväčšou postavenou vzducholoďou na svete. Jej katastrofa v roku 1921 na desať rokov prakticky zastavila britský vzducholodný program.

Vzducholoď R 38 bol ambiciózny britský projekt, ktorý mal ale byť v rámci povojnových úspor zrušený. Zachránila ho zákazka amerického námorníctva, ktoré si za vtedy obrovskú sumu 300 000 libier vzducholoď objednalo. Bol to následok presvedčivého výkonu vzducholode R 34 pri prelete Atlantiku, po ktorom sa americké námorníctvo rozhodlo zaviesť vzducholode do výzbroje.

náhľad|Trosky vzducholode R 38
24. augusta 1921 sa uskutočnil štvrtý zo série skúšobných letov. Vzducholoď sa pri prudkom manévrovaní nad mestom Kingston upon Hull roztrhla a potom explodovala. Zo 49 členov posádky prežilo katastrofu len 5 ľudí. V troskách zomrela veľká časť špičkových britských vzducholodných odborníkov, aj americká posádka, ktorá sa počas letu zacvičovala.

## Parametre vzducholode
*dĺžka 
*objem  (podľa iných zdrojov  alebo ) vodíka v 14 plynových oddieloch
*prázdná hmotnosť 46 t
*maximálna rýchlosť /h
*motory 6x Sunbeam-Cossack po 260 kW

R 38
NGC 891

**NGC 891** je galaxia v súhvezdí Andromeda, ktorú objavila nemecká astronómka Caroline Herschelová 27. augusta 1783. Na rozdiel od oveľa známejšej galaxie M 31 v tomto súhvezdí je zdanlivá hviezdna veľkosť NGC 891 len 10,1 mag. a na tento objekt sa zo Zeme pozeráme takmer presne z boku.

Pozdĺž rovníku tiahnuceho sa jej plochým, tenkým diskom má galaxia pás hmoty. Ten prekrýva aj jej centrálnu vydutinu. Pás je tvorený prachovými filamentmi.

        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Androméda
891
Kategória:Špirálové galaxie
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1783
Richard Adolf Zsigmondy

**Richard Adolf Zsigmondy** (* 1. apríl 1865, Viedeň, Rakúsko – † 23. september 1929, Göttingen, Nemecko) bol rakúsky chemik (jeho rodina bola maďarského pôvodu), ktorý študoval koloidy. V roku 1925 získal Nobelovu cenu.

## Životopis
Jeho otec Adolph Zsigmondy bol zubný lekár, ktorý vynašiel operačné pomôcky pre dentistov.

Vychovala ho matka, pretože mu otec zomrel v roku 1880. Rád sa venoval horolezectvu so svojim bratom. Na vysokej škole sa začal zaujímať o prírodu, hlavne o chémiu a fyziku. Neskôr začal robiť experimenty vo svojom vlastnom laboratóriu.

## Kariéra
Jeho akademická kariéra začala na fakulte medicíny Viedenskej univerzity, čoskoro odišiel na Technickú univerzita vo Viedni a neskôr na Mníchovskú univerzitu, kde študoval chémiu a získal doktorát v roku 1889. V Mníchove bol jeho učiteľom von Miller, tu sa začala jeho kariéra vedca. Neskôr sa vrátil do Rakúska, kde pracoval ako asistent v Grazi. Počas jeho práce dokončil svoju najdôležitejšiu prácu o koloidoch. Medzi rokmi 1908 a 1929 bol riaditeľom Inštitútu anorganickej chémie na univerzite v Göttingene.

Počas práce v sklárskom priemysle (1879), sa venoval práci na koloidnom zlate a objavil hydrosól zlata. Dokázal predvídať rôzne využitie koloidov, napríklad využitie pri rozptýlení svetla do rôznych spektier. Na to aby bolo umožnené také štúdium, on a Heinrich Siedentopf vynašli ultramikroskop (1903) a Zsigmondy ho použil na rôzne skúmanie aspektov koloidov, vrátane Brownovho pohybu. Jeho práca bola dôležitá pre biochémiu a bakteriológiu.

So svojou vedeckou prácou pokračoval v Nemecku. V Göttingene pracoval ako profesor chémie, kde zostal až do konca svojej kariéry. V roku 1925 dostal Nobelovu cenu za jeho prácu o koloidoch počas pôsobenia v Grazi.

Zomrel iba niekoľko dní po odchode z Göttingenu v roku 1929. Na jeho počesť je po ňom na Mesiaci pomenovaný kráter.

## Dielo
* Zur Erkenntnis der Kolloide, 1905
* Über Kolloid-Chemie mit besonderer Berücksichtigung der anorganischen Kolloide, 1907
* Kolloidchemie, 1912
* Über die technische Gasanalyse, 1920 (mit G. Jander)
* Über das kolloide Gold, 1925 (mit A. Thiessen)

## Literatúra
* Ernst Bruckmüller (Hrsg.): *Personenlexikon Österreich* Verlagsgemeinschaft Österreich-Lexikon, Wien 2001

## Externé odkazy
* Biografia na stránke Univerzity v Göttingene
* Biografia na nobelprize.org 

Kategória:Osobnosti z Viedne
Kategória:Rakúski chemici
Kategória:Nemeckí chemici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za chémiu
Kategória:Rakúski nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Rakúske osobnosti uhorského pôvodu
Kategória:Absolventi Viedenskej univerzity
Kategória:Absolventi Technische Universität Wien
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Graze
Wolf-Lundmark-Melotte

náhľad|Galaxia WLM

**Wolf-Lundmark-Melotte** je nepravidelná galaxia, ktorú objavil Max Wolf v roku 1909 a nachádza sa na vonkajšom okraji Miestnej skupiny galaxií a pre pozorovateľa na Zemi v súhvezdí Veľryba.

Kategória:Nepravidelné galaxie
Kategória:Súhvezdie Veľryba
0000143
444
221
Kategória:Miestna skupina galaxií
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1909
RXJ1242-11

[náhľad|RXJ1242-11 z observatória [Chandra]]
**RX J1242-11** je galaxia vzdialená od Zeme 200 Mpc.

Kategória:Eliptické galaxie
Kategória:Súhvezdie Panna
Kategória:RX objekty
0967194
Willman 1

**Willman 1** alebo **SDSS J1049+5103** je superobria guľová hviezdokopa alebo veľmi malá trpasličia galaxia. Objavil ju tím, ktorý viedol Beth Willman z New York University. Je to druhá najtmavšia známa galaxia, po UMa dSph. Táto galaxia je satelit Mliečnej cesty, je od nej vzdialená 147&nbsp;000&nbsp;ly.

Kategória:Neklasifikované galaxie
Kategória:Trpasličie galaxie
Kategória:Miestna skupina galaxií
Kategória:Podskupina Mliečna cesta
Kategória:SDSS objekty
4713556
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 2004
Absolútna hodnota (reálne a komplexné číslo)

[náhľad|[Graf funkcie absolútnej hodnoty reálnych čísel]]

**Absolútna hodnota** reálneho čísla *x* je hodnota *x* s odstráneným znamienkom. Takže napríklad 3 je absolútnou hodnotou čísla 3, ale aj -3. V matematike sa absolútna hodnota zapisuje ako y = |x|. V informatike a v matematike pri použití absolútnej hodnoty ako funkcie je bežnejší zápis y=\mbox{abs}(x).

Z geometrického pohľadu je možné definovať absolútnu hodnotu ako vzdialenosť bodu **a** od nuly. Pri takomto pohľade vyplynie i definícia absolútnej hodnoty komplexného čisla.

## Reálne čísla
Pre každé reálne číslo *a* je jeho *absolútna hodnota* |a| rovná:

|a| = \begin{cases} a, & \mbox{ak }  a \ge 0  \\ -a,  & \mbox{ak } a 

Alternatívny zápis absolútnej hodnoty využitím Iversonovych zatvoriek je

| x | = x([x>0]-[x

Ako je možné z uvedenej definície vidieť, absolútna hodnota bude vždy kladná alebo nulová, nikdy záporná.

Z geometrického pohľadu je možné definovať absolútnu hodnotu ako vzdialenosť bodu *a* na reálnej osi od nuly, alebo všeobecnejšie absolútna hodnota rozdielu dvoch reálnych čísel je vzdialenosť medzi nimi.

Absolútna hodnota má nasledujúce vlastnosti:

# |a| \ge 0
# |a| = \max \left \{ -a, a \right \} \,
# |a| = \left|-a\right| \,
# |a| = \sqrt{a^2}
# |ab| = |a|.|b| \,
# \left|a^n\right| = ^n \, (pre každé prirodzené *n*)
# \bigg|\frac{a}{b}\bigg| = \frac (ak b \neq 0)
# |a+b| \le |a| + |b| (trojuholníková nerovnosť)
# |a-b| \ge \Big||a| -|b|\Big|
# |a| \le b \iff -b \le a \le b
# |a| \ge b \iff a \le -b \lor b \le a

## Komplexné čísla

Pretože komplexné čísla netvoria usporiadanie, predchádzajúca definícia nemôže byť priamo zovšeobecnená aj na ne. Avšak vďaka tomu že platí

: |a| = \sqrt{a^2}

je možné formulovať nasledujúcu definíciu. Pre každé komplexné číslo

: z = x + iy\,

je jeho **absolútna hodnota** |*z*| rovná

: |z| =  \sqrt{x^2 + y^2}.   

## Referencie

Kategória:Matematika
Kategória:Matematické funkcie
Reflexívna relácia

V matematike sa binárna relácia *R* na množine *X* nazýva **reflexívna**, ak pre každé *a* z *X* platí, že *a* je v relácií so sebou samým.

Formálny zápis:

: \forall a \in X,\ a R a

Napríklad „je väčšie alebo rovné“ je reflexívna relácia, ale „je väčšie ako“ reflexívne nie je.

Ďalšie príklady reflexívnych relácií sú:

* „je rovné“, čiže identita
* „je podmnožinou“, čiže inklúzia
* „delí“, čiže relácia deliteľnosti

Reflexívna relácia, ktorá je zároveň tranzitívna sa názýva kváziusporiadanie. Kváziusporiadanie, ktoré je zároveň antisymetrické sa nazýva usporiadanie. Kváziusporiadanie, ktoré je zároveň symetrické sa nazýva ekvivalencia.

Kategória:Binárne relácie
Tranzitívna relácia

V matematike sa binárna relácia *R* na množine *X* nazýva **tranzitívna**, ak pre každé *a*, *b*, *c* z *X* platí, že pokiaľ *a* je v relácií s *b* a *b* je v relácií s *c*, potom aj *a* je v relácií s *c*.

Formálny zápis:

: \forall a, b, c  \in X,\ a R b \land b R c \; \Rightarrow a R c

Napríklad, „je väčšie ako“ a „je rovné“ sú tranzitívne relácie, pretože pokiaľ *a* = *b* a *b* = *c*, potom platí aj *a* = *c*.

Tranzitívna relácia, ktorá je zároveň reflexívna sa nazýva kváziusporiadanie. Kváziusporiadanie, ktoré je antisymetrické, sa nazýva usporiadanie. Kváziusporiadanie, ktoré je symetrické, sa nazýva ekvivalencia.

Kategória:Binárne relácie
Kváziusporiadanie

V matematike sa binárna relácia *R* na množine *X* nazýva **kváziusporiadanie** (prípadne **predusporiadanie** alebo **polousporiadanie**), pokiaľ je reflexívna (každý prvok je v relácií so sebou samým) a zároveň tranzitívna (ak *a* je v relácií s *b* a *b* je v relácií s *c*, potom aj *a* je v relácií s *c*).  

Formálny zápis:

* \forall a \in X,\ a R a (reflexivita)
* \forall a, b, c  \in X,\ a R b \land b R c \Rightarrow \; a R c (tranzitivita)

Kategória:Binárne relácie
Kategória:Teória usporiadania
Fekálna inkontinencia

**Fekálna inkontinencia** je neschopnosť kontrolovať vylučovanie výkalov (defekáciu). Pre postihnutých je obvyklé mimovoľné vylučovanie a premokanie. Dôsledky tejto neželanej exkrécie sú často spoločensky nepríjemné, preto postihnutí môžu trpieť pocitmi hanby a pokorenia. Niektorí nehľadajú medickú pomoc a snažia sa problém riešiť sami. To môže viesť k sociálnej izolácii a agorafóbii. Tieto efekty možno redukovať pomocou predpísanej terapie a pomocou zmeny stravovania.

## Výskyt v populácii
Môže sa vyskytnúť u každého jedinca, pri náhlej potrebe defekácie. Výkaly môžu preniknúť z konečníka neočakávane, napríklad pri zakašľaní a smiechu.

Fekálna inkontinencia postihuje ľudí každého veku - deti i dospelých. Je častejšia u žien ako u mužov a viac obvyklá u starších dospelých než u mladších. Často je prejavom starnutia.

## Sociálny dyskomfort
Ľudia s fekálnou inkontinenciou sa môžu cítiť v rozpakoch. Niektorí nechcú chodiť von z obáv, že by mohli mať nehodu na verejnosti. Väčšina sa snaží skryť tento problém čo najdlhšie, preto sa vyhýbajú priateľom a rodine.

## Príčiny
Fekálna inkontinencia môže byť spôsobená jednou alebo kombináciou nasledovných príčin:
*zápcha
*nefunkčnosť ritného zvierača alebo svalov panvového dna 
*dlhé obdobie bez defekácie
*silná svalová námaha v brušnej oblasti, napríklad pri pôrode
*hnačka
*poškodenie nervov, ktoré riadia svaly zvierača a konečníka
*zníženie kapacity konečníka, napríklad po chirurgickej operácii

### Zápcha
Zápcha je najčastejšia príčina fekálnej inkontinencie, lebo spôsobuje dlhodobé svalové napínanie a vedie k oslabeniu črevných svalov. V určitom čase konečník prestane dostatočne tesniť na prevenciu vylučovania výkalov a to rezultuje do inkontinencie.

### Poškodenie svalov
Fekálnu inkontinenciu môže spôsobiť zranenie jedného alebo oboch kruhovitých svalov na konci konečníka, ktoré sa nazývajú vnútorný (interný) a vonkajší (externý) análny zvierač. Pri normálnej funkcii tieto zvierače pomáhajú zadržať výkaly. U žien môže nastať poškodenie počas pôrodu. Riziko úrazu je najvyššie ak pôrodník použije forceps (špeciálne kliešte) alebo ak robí epiziotómiu. Zvierače môže poškodiť i operácia hemoroidov. Panvový tumor alebo operácia na jeho odstránenie tiež môžu zvierače poškodiť.

## Pozri aj
*plienka
*inkontinencia

Kategória:Gastroenterológia
Kategória:Defekácia
Kategória:Patofyziológia
Protohviezda

[thumb|300px|Fotografia objektu Herbig-Haro 46/47 získaná [Spitzerov vesmírny ďalekohľad|Spitzerovým vesmírnym ďalekohľadom v oblasti spektra blízkeho infračervenému žiareniu. Podarilo sa tak nahliadnuť pod tmavú hmlovinu, ktorá zárodok hviezdy spravidla obklopuje.]]

**Protohviezda** alebo **prahviezda** je obdobie vývoja hviezdy po tom, ako oblaky vodíka a hélia začali kontrakciu a predtým, ako hviezda dosiahla hlavnú postupnosť.

Protohviezda vzniká z globuly, malej, tmavej, približne guľatej hmloviny gravitačnou kontrakciou. Vďaka gravitačnej kontrakcii sa globula zmršťuje a zahrieva. Jej gravitačná energia sa mení na elektromagnetické žiarenie, ktoré však predstavuje len zlomok žiarenia uvoľňovaného neskôr termojadrovými reakciami. Ide predovšetkým o málo energetické rádiové a infračervené žiarenie. Teplota v centrálnej oblasti postupne narastá od 10 kelvinov, ktoré mala v štádiu globuly, až po niekoľko miliónov kelvinov. Spolu s teplotou narastá v strede protohviezdy aj tlak. Počas svojho vývoja sa protohviezda posúva po Hertzsprungovom–Russellovom diagrame zhora nadol po tzv. Hayashiho stope. Okolo protohviezdy sa niekedy môže vytvoriť protoplanetárny disk, z ktorého môžu vzniknúť planéty. Gravitačná kontrakcia sa zastavuje, hneď ako v jadre protohviezdy začnú prebiehať termojadrové reakcie.

Protohviezdam s hmotnosťami blízkymi hmotnosti Slnka obyčajne trvá 10 miliónov rokov, kým sa z nich vyvinú hviezdy hlavnej postupnosti. Protohviezdam s hmotnosťou 15 hmotností Slnka to trvá kratšie, okolo 100&nbsp;000 rokov.

Kategória:Vývoj hviezd
Kategória:Infračervené zdroje
Kategória:Rádiové zdroje
Adaptívna radiácia

**Adaptívna radiácia** je evolučné rozdelenie príslušníkov jednej vývojovej línie do odlišných ník alebo adaptívnych zón, čiže vznik početných nových druhov s odlišným spôsobom života. Dôvodom je zvyčajne presťahovanie sa na nové územie, alebo úbytok konkurenčných druhov a predátorov (napríklad po vyhynutí dinosaurov na konci druhohôr). Príkladom adaptívnej radiácie sú napríklad Darwinove pinky.

## Pozri aj
* Evolúcia
* Adaptácia (biológia)

## Zdroj
* 

Kategória:Evolučná biológia
Elektromagnetické žiarenie

**Elektromagnetické žiarenie** je prenos energie v podobe elektromagnetického vlnenia. **Elektromagnetické vlnenie** alebo **elektromagnetická vlna** je lokálne vzniknutá zmena elektromagnetického poľa, periodický dej, pri ktorom dochádza k priestorovej a časovej zmene vektora intenzity elektrického poľa a súčasne vektora magnetickej indukcie. 

Elektromagnetické žiarenie zahŕňa elektromagnetické spektrum: gama žiarenie, röntgenové žiarenie, ultrafialové žiarenie, viditeľné žiarenie, infračervené žiarenie, mikrovlnné žiarenie a rádiové žiarenie. Rýchlosť jeho šírenia vo vákuu, alebo tiež rýchlosť svetla je 299 792, 458 km/s. Táto rýchlosť je podľa teórie relativity najväčšia možná rýchlosť vo vesmíre.
Človek je zrakom schopný vnímať len úzku oblasť spektra od cca 380 do 760 nm, nazývanú viditeľné svetlo. Niektoré živočíchy sú schopné vidieť aj v iných oblastiach spektra. 

Kvantá elektromagnetického žiarenia sa nazývajú fotóny. 

Elektromagnetickým žiarením sa zaoberá fyzikálny odbor elektrodynamika, čo je pododbor elektromagnetizmu. Infračerveným žiarením, viditeľným svetlom a ultrafialovým žiarením sa zaoberá optika.

Hraničná vlnová dĺžka medzi ionizujúcim a neionizujúcim elektromagnetickým žiarením je 100 nm, čo zodpovedá frekvencii 3.1015 Hz. Fotóny s nižšou vlnovou dĺžkou sú ionizujúce, s väčšou neionizujúce. Z hľadiska rozdelenia elektromagnetického spektra leží táto hranica v oblasti ultrafialového žiarenia. Časť ultrafialového žiarenia, celé röntgenové a gama spektrum teda patrí medzi ionizujúce žiarenie. 

 náhľad|Vlastnosti elektomagnetického žiarenie 


Kategória:Vlnenie
Winamp

**Winamp** je multimediálny prehrávač pre osobné počítače s operačným systémom Windows a zariadenia s operačným systémom Android, ktorý vyvinula spoločnosť Nullsoft (v súčasnosti dcérska spoločnosť AOL). Je to proprietárny freeware/shareware rozšíriteľný pluginmi a skinmi a obsahuje grafickú vizualizáciu zvuku, zoznam skladieb a mediálnu knižnicu.

Winamp vyvinuli Justin Frankel a Dmitry Boldyrev a popularita Winampu rýchlo vzrástla, hlavne vďaka zdieľaniu súborov MP3.

## História
V roku 1996 začali programátori Justin Frankel a Dmitry Boldyrev tvoriť hudobný prehrávač pre systém Windows 95 / Windows NT 4.0, ktorý by prekonal všetkých súperov a priniesol zjednocujúcu platformu pre hudobný formát MP3. Za krátko ich program dostal názov **WinAmp** a stal sa hlavným produktom čerstvo založenej firmy Nullsoft. Minimalistický WinAMP 0.20a bol uvedený ako freeware dňa 21. apríla 1997.

## Ukončenie a Radionomy
Spoločnosť AOL, ktorá Winamp v roku 1999 kúpila, oznámila, že od 20. decembra 2013 sa končí jeho vývoj (posledná verzia 5.66 vyšla 21. novembra 2013), rovnako koncom roka 2013 končí aj web Winamp.com. Inštalačné súbory a prehrávač budú fungovať naďalej. Napriek oznámeniu AOL, Winamp napokon nebol vypnutý, ale 14. januára 2014 ho predala spoločnosti Radionomy so sídlom v Bruseli, ktorá prevádzkuje rovnomennú službu agregátora internetových rádií.

## Vlastnosti
### Podpora formátov
Winamp podporuje prehrávanie hudby vo formátoch MP3, MIDI MOD, MPEG-1 audio layer 1 a 2, AAC, M4A, FLAC, WAV a WMA. Winamp bol jedným z prvých bežných hudobných prehrávačov Windowsu, ktoré podporovali prehávanie súborov Ogg Vorbis. Takisto podporuje prehávanie záznamu bez medzier pre súbory MP3 a AAC, a ReplayGain pre nastavenie úrovne hlasitosti skladieb. U kompaktných diskov podporuje prehrávanie a import hudby z audio CD, voliteľne s CD-Textom a napaľovaním hudby na CD. Pre MPEG video, AVI a ďalšie nepodporované formáty videa používa Winamp na prehrávanie aplikáciu DirectShow API, ktorá dovoľuje prehrávanie väčšiny video formátov podporovaných Windows Media Playerom. Tiež je podporovaný priestorový zvuk 5.1, ak to formáty a dekódery dovoľujú.

## Pozri aj
* XMMS (X Multimedia System) – Linuxový klon programu Winamp pre prostredie X Window System

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna webstránka

## Zdroj

Kategória:Multimediálne prehrávače
Kategória:Softvér z 1997
Kategória:Digitálny zvuk
Kategória:Tag editory
Kategória:Softvér pre Windows
Poletuška slovanská

**Poletuška slovanská** () je hlodavec z čeľade vevericovité.

## Opis
Dĺžka tela , chvost je dlhý , výška je . Jej hmotnosť je . Tento druh poletušky je podobný vevericiam, odlišuje sa však lietacou blanou. Lietacia blana je po stranách medzi prednými a zadnými labkami – vedecky končatinami. Poletuška má veľké, čierne oči prispôsobené na tmu a pomerne malé uši, takmer skryté v srsti.

## Výskyt
Poletušky sa najčastejšie vyskytujú v hustých brezových, smrekových a borovicových lesoch Ameriky, Eurázie a juhovýchodnej Ázie. V Európe ich už nevidieť až tak často.

## Spôsob života
Pomocou lietacej blany preletujú veľké vzdialenosti, niekedy až dokonca . Plachtenie môže poletuška sama ovplyvniť pohybmi chvosta a končatín, čo má za následok zmenu smeru plachtenia. Asi najobávanejším nepriateľom poletušiek sú kuny a sovy. Vysoko v korunách stromov si stavajú hniezda a vo voľnej prírode tvoria skupinky zložené výhradne zo samičiek alebo samcov. Tiež je zaujímavé, že poletušky zimu neprespia ale prežijú vo svojom teplom hniezde.

## Potrava
Poletušky sa prevažne živia brezovou kôrou, ktorú špirálovite vyhrýzajú, pričom sa tento spôsob získavania potravy nazýva krúžkovanie. Takisto obľubujú listy iných stromov, výhonky a púčiky, semená ihličnatých stromov, jelšové jahňady alebo bobule. Nazbieranú potravu si nosia, tak ako veveričky, do hniezda, alebo do iných, krytých dutín stromov, kde si vytvárajú zásoby.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Vevericovité
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Zákonom chránené živočíchy na Slovensku
RAM

**RAM** môže byť : 
* v informatike:
** pamäť s priamym prístupom
** nepresne:
*** RWM alebo
*** operačná pamäť alebo
*** DRAM
** Random Access Machine(v teoretickej informatike)
** RealAudioMedia, formát súboru pre Real Media Player (RealAudio)
* radar absorbing material, pozri RAS
* hudobná skupina na Haiti, pozri RAM (hudobná skupina)
* tím Formuly 1, pozri RAM Racing
* RAMAIR, systém náporového tlaku v spaľovacích motoroch
* Rate Adaptive Mode, metóda na určenie DSL šírky pásma
* rock alternative metal
* Rolling Airframe Missile, system na obranu proti raketám blízkeho doletu pre lode
* Rechargeable Alkaline Mangan, dobíjateľné batérie
* Rectangle Approximation Method
* "Região Autónoma da Madeira" – Madeira
* "relative atomic mass"- relatívna atómová hmotnosť
* RIM-116 Rolling Airframe Missile, raketa krátkeho doletu zem-vzduch
* Royal Academy of Music
* Royal Air Maroc (Kód ICAO)
* Royal Alberta Museum

**Ram** môže byť:
* mesto v Srbsku, pozri Ram (Srbsko)
* postava z Biblie, pozri Ram (Biblia)
* krátko existujúca hudobná skupina z New Yorku z roku 1972, pozri Ram (hudobná skupina)
* album Paula McCartneyho z roku 1971, pozri Ram (album)
* v hinduizme:
** hindská forma mena Rama
** (akýkoľvek) boh
* kanadský tank v 2. svetovej vojne, Ram (tank)

**rAm** bola krátko existujúca hudobná skupina v USA v roku 2002, pozri rAm (hudobná skupina)
Nika

**Nika** (z franc. *niche*) môže byť:
* v architektúre: výklenok v hrúbke steny s okrúhlym alebo pravoúhlym zaklenutím, pozri nika (architektúra)
* v ekológii: skrátene ekologická nika 
* v doprave: vyznačený rozšírený dopravný pás na ceste pre zastávky obyčajne autobusov, pozri nika (doprava)
* v ekonómii: skrátene trhová nika alebo nikový trh
* skrátene: niková kultúra
* skrátene Veronika, Monika, Nikoleta, Nikola alebo Dominika
* grécka bohyňa, pozri Nike (bohyňa)
*povstanie konštantínopolských dém proti Justiniánovi I., pozri povstanie Nika
Windows 98

thumb|Logo

**Windows 98** je operačný systém vydaný spoločnosťou Microsoft 25. júna 1998, je súčasťou rady operačných systémov Microsoft Windows. Systém Windows 98 je dosť podobný o niečo staršiemu systému Windows 95, medzi novinky patrí lepšia podpora zberníc AGP a USB, podpora pre viac monitorov.

Na rozdiel od rady Windows NT stále ide o hybridný 16/32-bitový systém, ktorý mal časté problémy s nestabilitou a pády do modrej obrazovky s chybovým hlásením, ktoré sa volalo „Modrá obrazovka smrti“ (*Blue screen of death*, *BSOD*). Dedí sa ešte podpora DOSu.

## Windows 98 Second Edition
**Windows 98 Second Edition** (*Windows 98 Druhé vydanie*, bežne označované ako „Windows 98 SE“) je mierne vylepšená verzia tohoto operačného systému, vydaná 9. mája 1999. Druhé vydanie obsahovalo opravy viacerých menších chýb, novú (piatu) verziu prehliadača Windows Internet Explorer, podporu pre zdieľanie pripojenia k Internetu (*Internet Connection Sharing*), vylepšenú podporu USB, Netmeeting verzia 3 a podporu pre DVD. Windows Internet Explorer už nie je podporovaný!

## Koniec podpory zo strany Microsoftu
Dňa 11. júla 2007 vydala spoločnosť **Microsoft** poslednú aktualizáciu a ukončila oficiálnu podporu pre tento operačný systém. „Toto je posledné upozornenie pre všetkých tých, ktorý odkladali prechod z Windows 98/ME na Windows XP,“ uviedol Microsoft v tlačovej správe, ktorá informuje o ukončení podpory starých programov.

## Systémové požiadavky
* Procesor 486 DX 66 Mhz alebo výkonnejší
* minimálne 16 MB operačnej pamäti, 24 MB odporúčané
* Miesto na disku:
** Zo systému Windows 3.1 alebo 95: 120 – 295 MB (obvykle 195 MB)
** Nová inštalácia – FAT16: 165 – 300 MB (obvykle 225)
** Nová inštalácia – FAT32: 140 – 220 MB (obvykle 175)

Windows 98 nevie spoľahlivo adresovať viac ako 512 MB RAM. Dá sa použiť aj 1 GB RAM ale sú nutné aktualizácie. Ak máte viac ako 
1GB RAM je potrebné použiť utility HIMEMX.EXE ktorá nahradí HIMEM.SYS a umožňuje nastaviť koľko KB RAM sa má používať pre Windows 98.

## Najvýkonnejšia zostava pre Windows 98SE
* Základná doska s čipsetom nForce 3 Ultra so Socketom 939 (na žiadnej variante nForce 4 už Windows 98 nefunguje!)
* Procesor AMD FX-57 (2,8 GHz) alebo Intel Pentium 4 HT 571 (3,8 GHz)
* 1 GB operačnej pamäti
* grafická karta do slotu AGP 8x – ATI Radeon 9800 (neoficiálne až ATI Radeon X850) alebo nVidia GeForce 6800 (82.69: GeForce 7800)
* 137 GB pevný disk (na väčšie disky treba neoficiálny update)

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

## Zdroje
* 

Kategória:Microsoft Windows
Kategória:Operačné systémy firmy Microsoft
Lineárne vyhľadávanie

**Lineárne vyhľadávanie** (tiež známe ako **sekvenčné vyhľadávanie**) je vyhľadávací algoritmus, vhodný na vyhľadanie určitej hodnoty v zozname.

Funguje na princípe prechádzania všetkými prvkami zoznamu, až kým sa nenájde hľadaná hodnota. Lineárne vyhľadávanie má zložitosť O(N). V prípade náhodného rozloženia je v priemere potrebných N/2 porovnaní. Najlepší prípad nastane, ak sa hľadaná hodnota nachádza na prvom mieste v zozname, v tomto prípade je teda potrebné iba jedno porovnanie. Najhorší prípade je, ak sa hodnota v zozname nenachádza, v tomto prípade je potrebných N porovnaní.

Výhodou lineárneho vyhľadávania, oproti efektívnejším algoritmom ako napríklad binárne vyhľadávanie, je možnosť použitia aj na neusporiadané zoznamy.

V prípade, že je potrebné vykonať na zozname viacero vyhľadávaní, je vhodné použiť efektívnejšiu údajovú štruktúru. Jedno z riešení je usporiadať zoznam a použiť binárne vyhľadávanie. Ďalší bežný postup je vybudovať hašovaciu tabuľku a vyhľadávať pomocou nej.

## Implementácie

Implementácia lineárneho vyhľadávania v jazyku Python:

 **def** linear_search(hodnota, zoznam):
     **for** prvok **in** zoznam:
         **if** prvok == hodnota:
             **return** True
     **return** False

Funkcionálna implementácia v jazyku Haskell:

 linearSearch a [] = False
 linearSearch a (x:xs) | a == x    = True
                       | otherwise = linearSearch a xs

Kategória:Vyhľadávacie algoritmy
Binárne vyhľadávanie

**Binárne vyhľadávanie** je vyhľadávací algormitmus na nájdenie zadanej hodnoty v usporiadanom zozname pomocou skracovania zoznamu o polovicu v každom kroku. Binárne vyhľadávanie nájde medián, urobí porovnanie a na základe tohoto sa rozhodne o pokračovaní v hornej alebo dolnej časti zoznamu a rekurzívne sa pokračuje od začiatku.

Binárne vyhľadávanie je algoritmus s logaritmickou zložitosťou O(log n). Presnejšie, 1 + \log_2 N iterácií je potrebných na získanie výsledku. Je značne rýchlejšie ako lineárne vyhľadávanie, ktoré má zložitosť O(n). Dá sa vyjadriť rekurzívne aj iteratívne, avšak vo veľa programovacích jazykoch je rekurzívny zápis oveľa elegantnejší.

Binárne vyhľadávanie je príkladom algoritmu typu rozdeľ a panuj.

## Implementácie
Rekurzívna implementácia binárneho vyhľadávania v jazyku Python 3:

```python
def binarySearch(zoznam, hodnota, vlavo, vpravo):
    if vlavo > vpravo:
        return -1     # hodnota nenajdena
    stred = vlavo + int((vpravo - vlavo) / 2)
    
    if   hodnota < zoznam[stred]:
        return binarySearch(zoznam, hodnota, vlavo, stred - 1)
    elif hodnota > zoznam[stred]:
        return binarySearch(zoznam, hodnota, stred + 1, vpravo)
    else:
        # zoznam[stred] == hodnota:
        return stred
```


Vďaka tomu, že rekurzívne volania sú na konci funkcie (koncová rekurzia), je možné túto implementáciu prepísať len pomocou cyklu

```python
def binarySearch(zoznam, hodnota, vlavo, vpravo):
    while vlavo <= vpravo:
        stred = vlavo + int((vpravo - vlavo) / 2)

        if   hodnota < zoznam[stred]:
            vpravo = stred - 1
        elif hodnota > zoznam[stred]:
            vlavo  = stred + 1
        else:
            # zoznam[stred] == hodnota
            return stred

    return -1      # hodnota nenajdena
```


### Implementačné komplikácie
Keď Jon Bentley priradil binárne vyhľadávanie ako problém pre kurz profesionálnych programátorov, zistil, že 90% z nich nedokáže poskytnúť správne riešenie. Ďalšia štúdia publikovaná v roku 1988 ukazuje, že správny kód pre binárne vyhľadávanie sa dá nájsť len v 5 z 20 učebniciach.

Bentley-ho vlastná implementácia binárneho vyhľadávania, publikovaná v roku 1986 v knihe *Programming Pearls*, obsahovala chybu ktorá pri vysokých číslach zbytočne spôsobovala prekročenie maximálnej veľkosti premennej typu integer. Chyba nebola odhalená viac ako 20 rokov. V oficiálnej knižnici jazyka Java sa vyskytovala rovnaká chyba po dobu viac než 9 rokov.
Ukážkový kód algoritmu, ktorý bol na tejto stránke, pred úpravou túto chybu obsahoval tiež.

## Referencie


Kategória:Vyhľadávacie algoritmy
X Window System

right|thumb|Príklad tunelovania X11 aplikácie cez SSH

**X Window System** je grafický zobrazovací systém pre rastrové zobrazovacie zariadenia. Je štandardnou súčasťou a protokolom na vytvorenie grafického používateľského rozhrania v Unixe, unixových operačných systémoch a OpenVMS a je k dispozícii takmer pre každý moderný operačný systém.

## Charakteristika

X poskytuje základné prostriedky pre vytváranie grafického prostredia: vykresľovanie a presun okien a interakcia s myšou, a/alebo klávesnicou. X neobstaráva grafické prostredie - to si obsluhuje každá aplikácia po svojom. Z toho dôvodu sa vizuálne stvárnenie prostredí založených na X rôzne líši; rôzne programy môžu obsahovať radikálne rozdiely v ovládaní.

## Vlastnosti
X je sieťovo transparentné - stroj, na ktorom sú spúšťané programy (klientské aplikácie) nemusí byť nutne lokálny stroj (na ktorom beží server displeja). Použitie termínov „klient“ a „server“ je presne opačné, než by človek čakal, pretože server označuje lokálny displej („server displeja“), nie vzdialený počítač.

## História
X vzniklo v MIT v roku 1984. Súčasná verzia protokolu, X11, bola uvedená v roku 1987. X.org Foundation vedie projekt X, vytvára referenčnú implementáciu protokolu X verzie 11 vydanie 7.1, dostupný ako voľný software pod MIT licenciou alebo podobnými licenciami. X11 je posledná plánovaná verzia protokolu, toto označenie je ustálené a nebude sa meniť.

Unix prvotne postrádal grafické rozhranie, čo pravdaže nemal pri svojom vzniku ani DOS. S príchodom operačných systémov bola komunikácia s užívateľom orientovaná najmä v textovom móde a Unix, ktorého história siaha až do sedemdesiatych rokov, tiež dostal do vienka grafické prostredie neskôr. X, v prechode z drahých vedeckých staníc k nám a do našich domovov, má bohatú históriu. Koncom roka 1989 nemecký študent Thomas Roell začal portovať zdrojový kód pre X server za účelom rozbehnúť grafiku na svojom počítači z rady 386. PC, ktoré sa objavili už v osemdesiatych rokov, boli totiž pre verejnosť dostupnejšie. Vznikol tak X server, ktorému dal Roell pracovné pomenovanie X386.1.1.

Jeho úspech upútal pozornosť vývojárov X v MIT, konzorcia X a Dell Unix tímu v Austine v Texase. Tím Dellu primäl Roella k ďalšej práci na ovládačoch pre grafické karty na systéme, na ktorom mal bežať licencovaný Unix System V Release 4 (SVR4).

Roell ďalej pokračoval v spolupráci s X konzorciom a v auguste 1991 vznikol systém X s názvom X11R5 - IBM kompatibilný PC tak dostal svoju prvú oficiálnu implementáciu systému X. Linux sa narodil iba o niečo málo skôr. X konzorcium požiadalo Roella, aby odstránil istý kód v assembleri a Roell súhlasil. Niektorí v komunite však s týmto krokom nesúhlasili. Tu môžeme hovoriť o prelome v histórii. Roell sa rozhodol pracovať pre komerčnú organizáciu určite aj zo zištných dôvodov, čo spôsobilo, že z projektu X386 vypadol.

## Externé odkazy
* Odkaz na článok o histórii X Window v časopise LinuxEXPRES


Kategória:Softvér pod licenciou MIT
Čeľaď (taxonómia)

**Čeľaď** alebo zriedkavo **família** (zastarano *rodina*; po latinsky *familia*) je taxonomická kategória s vyššou úrovňou ako rod, ale s nižšou úrovňou ako rad (resp. infrarad). Odvodené jednotky sú nadčeľaď (superfamilia), podčeľaď (subfamilia) a najnižšia – infračeľaď (infrafamilia). 

V slovenčine majú čeľade koncovku -ovité, ako napr. mačkovité, existujú však aj výnimky, napr. čeľade dinosaurov sa tvoria jednoduchou koncovkou množného čísla (napr. slov. hadrosaury – lat. Hadrosauridae). V medzinárodnom názvosloví majú koncovku -idae (Felidae), kým nadčeľaď -oidea (Tyrannosauroidea), podčeľaď -inae (Felinae) a infračeľaď -ini (Tyrannosaurini).

## Pozri aj
* Vedecká klasifikácia

Kategória:Biológia
Kategória:Taxonómia
Rad (taxonómia)

**Rad** alebo zriedkavo **ordo** (lat. *ordo*) je taxonomická kategória s vyššou úrovňou než čeľaď (resp. nadčeľaď) ale nižšou úrovňou ako trieda (resp. infratrieda). 

Rozoznávajú sa viaceré odvodené jednotky – nadrad (superordo), podrad (subordo) a najnižšia – infrarad (infraordo). Napríklad: podrad jaštery (Sauria) tvorí spolu s podradom hadov rad šupináče (Squamata). Z nadradov je známy napríklad nadrad Dinosauria, čiže dinosaury.

Slovenské názvy radov sú:
*v zoológii buď bez špeciálnej koncovky alebo s koncovkou -tvaré (napr. primáty alebo primátotvaré).
*v botanike v zásade s koncovkou -tvaré (napr. plavúňotvaré, ružotvaré), ale u semenných rastlín sa do 60. rokov 20. stor. (u niektorých autorov ale dodnes) používa koncovka -kveté, resp. v 50. rokoch krátky čas aj -kvetné (napr. ružotvaré, staršie ružokveté či zriedkavo ružokvetné) (U iných autorov je však -kveté koncovka pre triedu semenných rastlín, napr. magnóliokveté je trieda Magnoliopsida, a najnovšie sa navrhuje používať -kveté ako koncovku pre podrad  krytosemenných rastlín, napr. klinčekokveté je podrad Caryophyllineae.)

## Pozri aj
* Vedecká klasifikácia

## Zdroje

Kategória:Biológia
Kategória:Taxonómia
XMMS

right|thumb|XMMS

**X Multimedia System (XMMS)** je voľne dostupný audio prehrávač veľmi podobný programu Winamp, ktorý beží na mnohých unixových operačných systémoch.

## Pozri aj
* Winamp

Kategória:Slobodný softvér
Kategória:Multimediálne prehrávače
Trieda (taxonómia)

**Trieda** (po latinsky: classis) je taxonomická kategória s vyššou úrovňou než rad (resp. nadrad) ale nižšou než kmeň (resp. podkmeň). Odvodené jednotky sú nadtrieda (superclassis), podtrieda (subclassis) a najnižšia – infratrieda (infraclassis). Trieda sú napríklad cicavce (Mammalia).

## Pozri aj
* Vedecká klasifikácia

Kategória:Biológia
Kategória:Taxonómia
Kmeň (taxonómia)

**Kmeň** (po latinsky: phylum) je taxonomická jednotka s vyššou úrovňou než trieda (resp. nadtrieda) a nižšou ako ríša (resp. podríša). Podobne ako pri iných taxonomických jednotkách, aj tu nachádzame odvodené jednotky, menovite nadkmeň (Superphylum), podkmeň (Subphylum) alebo infrakmeň (Infraphylum).

Kmeň predstavujú napríklad chordáty (Chordata) s podkmeňom stavovcov (Vertebrata).

## Pozri aj
* Vedecká klasifikácia

Kategória:Biológia
Kategória:Taxonómia
Marta a ja

***Marta a ja*** je koprodukčný nemecko-francúzsky film režiséra Jiřího Weissa.

Ľúbostný retropríbeh z Česko-Slovenska tridsiatych rokov 20. storočia, videného očami dospievajúceho chlapca Emila. Emil na prázdninách u svojho strýka, židovského lekára, je svedkom jeho búrlivého života, rozvodu aj nového manželstva s bývalou slúžkou nemeckého pôvodu. 

*Námet: Jiří Weiss
*Scenár: Jiří Weiss
*Réžia: Jiří Weiss
*Kamera: Viktor Růžička
*Hudba: Jiří Stivín
*Architekt: Karel Vacek
*Návrhy kostýmov: Marie Franková, Hana Mesteková
*Strih: Gisela Haller
*Zvuk: Rainer Ottenweller, C. Vallee, Miloslav Hůrka
*Produkcia: Sabine Tettenborn, Marius Schwarz
*II. réžia: Jana Tomsová
*Dialógy a réžia českej verzie: Zdeněk Sirový
*Odborný poradca: Jiří Krejčík

* Exteriéry: Praha, Česko-Slovensko

## Obsadenie
*Marianne Sägebrecht – Marta 
*Michel Piccoli – Dr. Arnošt Fuchs 
*Václav Chalupa – Emil 
*Ondřej Vetchý – starší Emil 
*Klaus Grünberg  – Bertl
*Michael Kausch – Werner  
*Božidara Turzonovová – sestra Róza 
*Vladimír Brabec – Kluge 
*Jana Březinová – Ida 
*Soňa Valentová – Elsa 
*Jana Altmanová – Kamila 
*Zuzana Kocúriková – Ilona 
*Jiří Menzel – Dr. Benda 
*Michael Kocáb – ladič pián Hrubý 
*Zuzana Kocúriková – Ilona 
*Jitka Asterová – sestra 
*Svatopluk Beneš – Lenz 
*Diana Mórová – Lída

Kategória:Nemecké filmy
Kategória:Francúzske filmy
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1990
Kategória:Filmy o holokauste
Kmeň

**Kmeň** môže byť:
*v etnografii:
** národnostne príbuzné spoločenstvo (menšie než národ resp. nižšieho stupňa než národ), pozri kmeň (etnografia)
** staršie:
*** národ
*** skupina príbuzných národov, pozri pod národ
*** rod, pokolenie
*** počiatok rodu
*v jazykovede: časť slova, ku ktorej sa pripájajú gramatické morfémy, pozri kmeň (jazykoveda)
*v biológii:
**taxonomická jednotka (lat. phylum), pozri kmeň (taxonómia)
**v genetike a mikrobiológii: súbor príbuzných jedincov (angl. strain), pozri kmeň (genetika)
**v zootechnike: 
*** skupina zvierat (najmä koní) v rámci plemena, ktorá sa odlišuje od ostatných takýchto skupín určitou, niekedy i podradnou vlastnosťou, pozri kmeň (chov zvierat)
*** chovný kmeň hydiny
**v botanike: 
*** stonka dreviny (resp. v užšom zmysle len stromu) okrem koruny, pozri kmeň (stonka)
*** zastarano: 
**** stonka (lat. caulom)
**** výhonok, mladá ratolesť; odnož
***pri šľachtení rastlín: bezprostredné pohlavnou cestou vzniknuté potomstvo rastlinného jedinca, pozri kmeň (šľachtenie rastlín)
*v poľovníctve: hlavná os parohu, staršie: lodyha, pozri kmeň (parohy)
*v anatómii: súčasť názvu význačnejších pozdĺžne usporiadaných útvarov, napr. mozgový kmeň, nervový kmeň, cievny kmeň
*podstatná časť niečoho, základ, jadro, napr. kmeň odberateľov, poistný kmeň (súhrn poistencov) 
*v sklárstve: zmes surovín na prípravu taveniny, synonymum: sklársky kmeň, pozri kmeň (sklárstvo)
*v doprave: časť cestovného lístka slúžiaca prepravcovi, odosielacej stanici a pod. ako účtovný doklad, pozri kmeň (cestovný lístok)
*u skautov: lokálna skupina skautov, spravidla 25 – 125 členov, pozri kmeň (skauting)

## Pozri aj
*kmeňová bunka
*kmeňové imanie (základné imanie spravidla eseročky)
*kmeňový zväz (politické či hospodárske spoločenstvo kmeňov)
Lea (film)

***Lea*** je nemecko-český film z roku 1996.

Nemecký reštaurator Herbert Strehlow presvedčí slovenského sedliaka, by mu dal dvadsaťjeden ročnú chovanku Leu. Dievča vyrastala u pestúnov od siedmich rokov. Po tom čo bola svedkom vraždy svojej matky, prestala rozprávať. Jej jediným útočiskom sú kresby a básničky, určené mŕtvej matke. Počas krátkeho spolužitia Lea i Strehlow pochopia, že sa obaja len rôznym spôsobom uzatvorili pred ostatnými.

Film dostal na 24. MFF v Bruseli Krištáľovú hviezdu za najlepší film.

* Architekt: Petr Kunc, Ludvík Široký, Martin Malý
* Návrhy kostýmov: Petra Krayová
* Strih: Ivana Davidová
* Vedúci výroby: Alena Rimbachová, Andres Jauernick

## Externé odkazy
* Český Lev 1997

Kategória:Nemecké filmy
Kategória:České filmy
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1996