Turovité

**Turovité** alebo **bovidy** (iné názvy pozri na začiatku kapitoly Systematika) sú veľká čeľaď prežúvavavých párnokopytníkov.

Patria sem tury (hovädzí dobytok), bizóny, byvoly, antilopy, kozy, ovce a ostatné príbuzné druhy. Vyskytujú sa najviac v Afrike, menej v Ázii, Európe a v Severnej Amerike. 

Názov “Bovidae” dal tejto čeľadi britský zoológ John Edward Gray v roku 1821. Názov “Bovidae” je kombináciou predpony bov- (z latinského bos, “vôl”) a prípony -idae.

## Systematika
### Dutorožce, Bovoidea
V minulosti sa čeľaď turovité nazývala **dutorožce** (iné názvy: **dutorohé**, staršie: *dutorohí*, mimo taxonómie: **dutorohá zver**, **dutorohé prežúvavce**; lat. Cavicornia alebo Bovidae v širšom zmysle). Na rozdiel od súčasných systémov zahŕňala aj rod vidloroh (lat. *Antilocapra*), lebo aj ten má duté rohy (vidlorohy dnes obyčajne radíme do samostatnej čeľade vidlorohovité). 

V niektorých novších (ale nie najnovších) systémoch sa rovnako vymedzený taxón (čiže taxón pozostávajúci z turovitých v užšom zmysle a vidloroha) klasifikuje:
* buď ako nadčeľaď **dutorožce** (lat. Bovoidea; pozostáva z čeľadí turovité v užšom zmysle a vidlorohovité),
* alebo (tak ako v minulosti) ako čeľaď Bovidae v širšom zmysle, t. j. po slovensky dnes **turovité** v širšom zmysle. 
Pokiaľ ide o spomínanú nadčeľaď Bovoidea, v najnovších systémoch už nezahŕňa vidlorohy a teda ide o monotypickú nadčeľaď fakticky zhodnú s čeľaďou turovité (Bovidae) v užšom zmysle.

Zdroje tejto kapitoly (ak vyššie nie je uvedené inak): 

### Zaradenie v systéme
Čeľaď turovité patrí do radu párnokopytníkov. Zahŕňa približne 140 žijúcich druhov, čo je zhruba 55 % všetkých kopytníkov, a 300 známych vyhynutých druhov.

Do začiatku 21. storočia bola považovaná čeľaď kabarovité za sesterskú k čeľadi jeleňovité, no v roku 2003 fylogenetická štúdia od Alexandra Hassanina (z Národného prírodopisného múzea vo Francúzsku) a jeho kolegov, založená na analýzach mitochondrií a bunkových jadier, odhalila, že čeľade kabarovité a turovité sú sesterským kládom k čeľadi jeleňovité. Podľa štúdie sa jeleňovité evolučne oddelili od kládu turovitých a kabarovitých pred 27 až 28 miliónmi rokmi.

Tento kladogram zobrazujúci vzťahy v rámci prežúvavcov je založený na štúdii z roku 2003.

### Vnútorná systematika
#### Tradičné systémy
Toto je súhrnný prehľad tradičných systematík turovitých s použitím vernakulárnych (teda slovenských) názvov; zachytáva stav systematík od konca 19. stor. do konca 20. storočia (s vynechaním vidlorohov), ale v bežnej literatúre sa v rôznych obmenách podobné delenia vyskytujú dodnes:
 
*Vysvetlivky: Písmená A, B... označujú rôzne významy toho istého názvu; čísla 1, 2...označujú poznámky pod čiarou.* 

turovité:
*tury A: 
**tury B: 
***tur C, t. j. rod *[[Bos]]* – po slovensky sa tu namiesto názvu tur alternatívne používa nasledujúci súbor rodových mien: gaur, banteng, pratur a kuprej
***jak
***zubor A
****zubor B
****bizón
***byvol (časť druhov má niekedy rodové mená: anoa a pabyvol) 
**lesone A (iný názov: hôrniky A) 1:
***lesone B (iný názov: hôrniky B):
****rod *[[Tragelaphus]]* (v užšom zmysle) – t. j. po slovensky staršie hôrnik C (iný názov:(?)lesoň C), novšie sa tu používa nasledujúci súbor rodových mien: bongo, nyala, kudu a sitatunga
****antilopa F (časť)5 (iné názvy: taurotragus, turovec)
***nilgauy A:
****nilgau B (iný názov: antilopa F (časť)5)
****chusinga (iný názov: antilopa F (časť)5)
***saola (zaradenie saoly bolo odjakživa sporné)
*antilopy A2:
**kozy A (v najstarších textoch nazývané skôr ovce A):
***kozy B: 
****koza C (jeden druh má alternatívne rodové meno markhur)
****kozorožec
****tahr
***ovce B:
****ovca C (časť druhov má niekedy rodové mená: argali a urial)
****muflón (iný názov: ovca)
****paovca (iný názov: ovca)
****nahur (iný názov: ovca)
***kamzík 3 (časť druhov má niekedy rodové mená: goral a serov)
***sajga 3
***orongo 3(iný názov: antilopa F (časť)5)
***takin 3
***pižmoň 4
**antilopy B: 
***antilopy C:
****antilopy D:
*****antilopy E:
******antilopa F (časť)5
******gazela
*****impala (iný názov: gazela)
****antilopky A:
*****antilopky B:
******antilopka C
******dikdik
*****sassa (iný názov: antilopka)
***hrivnatce A:
****hrivnatce B: 
*****antilopa F (časť)5 (alternatívne sa používa súbor rodových mien hrivnatec a adax)
*****oryx (iné názvy: priamorožec, rovnorožec, dlhorožec)
****byvolce A:
*****byvolec B
*****pakôň (iné názvy: byvolec, antilopa F (časť)5)
****vodárka
****rhebok (iný názov: antilopa F (časť)5)
***chocholatka

Poznámky:
1 Lesone (iný názov: hôrniky) A sa zaraďovali najprv medzi antilopy B, neskôr medzi tury A.
2 Pojem (taxón) antilopy A existuje až od konca 20. storočia, predtým boli známe len pojmy (taxóny) antilopy B, C, D, E, F.
3 Kamzík, sajga, orongo a takin sa zaraďovali najprv medzi antilopy B, neskôr medzi kozy A. 
4 Pižmoň sa zaraďoval najprv pod tury A alebo pod kozy A (niekde k ovciam), neskôr už len pod kozy A. 
5 Antilopou F sa tu myslí antilopa ako slovenské rodové meno

Zdroje tejto kapitoly sú: 

#### Niektoré súčasné systémy
Molekulárne štúdie podporujú monofyletizmus čeľade turovité. Je sporné, z koľkých podčeľadí pozostávajú turovité. Rôzne odhady sa pohybujú od dvoch do desiatich. Molekulárne, morfologické a fosílne dôkazy však indikujú existenciu ôsmych odlišných podčeľadí: Aepycerotinae (impaly), Alcelaphinae (byvolce a pakone), Antilopinae (antilopy, gazely, sajgy, antilopky a dikdiky), Bovinae (tury, byvoly, bizóny, saoly, antilopy, kudu a nyaly), Caprinae (kozy, ovce, kozorožce, serovy, pižmone, kamzíky, takiny, paovce, tahre, nahury a antilopy čiru), Cephalophinae (chocholatky), Hippotraginae (antilopy a oryxy) a Reduncinae (vodárky). Sú známe tri vyhynuté podčeľade: Hypsodontinae (stredný miocén), Oiocerinae (vrchný miocén) a Tethytraginae s rodom *[[Tethytragus]]* (stredný miocén).

V roku 1992 Alan W. Gentry z Prírodopisného múzea v Londýne rozdelil osem podčeľadí turovitých do dvoch hlavných kládov na základe ich evolučnej histórie: Boodontia, s podčeľaďou Bovinae, a Aegodontia so zvyšnými podčeľaďami. Zástupcovia kladu Boodontia majú primitívnejšie zuby (podobajúce sa zubom kráv), zatiaľ čo klad Aegodontia ich má “modernejšie”, viac evolučne odvodené (podobajúce sa zubom kôz).

Existuje kontroverzia týkajúca sa uznania podčeľadí Peleinae (rod *[[Pelea]]*) a Pantholopinae (rod *[[Pantholops]]*). V roku 2000 americký biológ George Schaller a paleontologička Elisabeth Vrba navrhli zaradenie rodu *Pelea* do podčeľade Reduncinae, aj keď sa od jej zástupcov tento rod výrazne v morfológii odlišuje. Rod *Pantholops*, prvotne zaradený do podčeľade Antilopinae, bol neskôr začlenený do vlastnej podčeľade Pantholopinae. Avšak, molekulárna a morfologická analýza podporuje zaradenie rodu *Pantholops* do podčeľade Caprinae.

Tento kladogram zobrazujúci vzťahy v rámci čeľade je založený na Yang et al. 2013 a Calamari 2021.

Alternatívne všetky druhy kládu Aegodontia môžu byť klasifikované do jednej podčeľade Antilopinae, v rámci ktorej sú jednotlivé podčeľade tribusmi.

#### Groves a Leslie 2011 a Groves a Grubb 2011
Nasleduje systém podľa Groves & Leslie (2011), Groves & Grubb (2011), Castello 2015 a Bärmann a Schikora 2014  (zahrnuté sú len žijúce a nedávno vyhynuté druhy, okrem domestikovaných, uznané Medzinárodnou úniou na ochranu prírody a prírodných zdrojov (IUCN), slovenské názvy podľa:)

čeľaď turovité (Bovidae):
* podčeľaď turorodé (Bovinae):
** tribus Bovini:
*** rod *[[Bos (rod)|Bos]]* 
**** *[[Bizón americký|Bos bison]]* – bizón americký
**** *[[Zubor lesný|Bos bonasus]]* – zubor lesný
**** *[[Tur gaur|Bos gaurus]]* – tur gaur
**** *[[Tur banteng|Bos javanicus]]* – tur banteng
**** *[[Jak divý|Bos mutus]]* – jak divý
**** †*[[Tur divý|Bos primigenius]]* – tur divý
**** *[[Tur kuprej|Bos sauveli]]* – tur kuprej
*** rod *[[Bubalus]]* 
**** *[[Byvol arni|Bubalus arnee]]* – byvol arni
**** *[[Anoa nížinný|Bubalus depressicornis]]* – anoa nížinný
**** *[[Anoa tamarau|Bubalus mindorensis]]* – byvol tamarau
**** *[[Anoa horský|Bubalus quarlesi]]* – anoa horský
*** rod *[[Syncerus]]* – byvol
**** ''Syncerus caffer'' – byvol africký
*** rod *[[Pseudoryx]]* – saola
**** ''Pseudoryx nghetinhensis'' – saola
** tribus Boselaphini
*** rod *[[Tetracerus]]* – antilopa
**** *[[Tetracerus|Tetracerus quadricornis]]* – antilopa štvorrohá
*** rod *[[Boselaphus]]* – antilopa
**** *[[Boselaphus|Boselaphus tragocamelus]]* – antilopa nilgau
** tribus Tragelaphini
*** rod *[[Nyala]]* – nyala
**** *[[Nyala|Nyala angasii]]* – nyala nížinná
*** rod *[[Tragelaphus]]* 
**** *[[Kudu horský|Tragelaphus buxtoni]]* – kudu horský
**** *[[Antilopa bongo|Tragelaphus eurycerus]]* – antilopa bongo
**** *[[Kudu krovinný|Tragelaphus scriptus]]* – kudu krovinný
**** *[[Kudu močiarny|Tragelaphus spekii]]* – kudu močiarny
*** rod *[[Ammelaphus]]* – kudu
**** *[[Ammelaphus|Ammelaphus imberbis]]* – kudu malý
*** rod *[[Kudu veľký|Strepsiceros]]* – kudu
**** *[[Kudu veľký|Strepsiceros strepsiceros]]* – kudu veľký
*** rod *[[Taurotragus]]* – antilopa
**** *[[Antilopa Derbyho|Taurotragus derbianus]]* – antilopa Derbyho
**** *[[Antilopa losia|Taurotragus oryx]]* – antilopa losia
* podčeľaď antiloporodé (Antilopinae)
** rod *[[Nesotragus]]* – antilopka
*** *[[Nesotragus batesi]]* – antilopka kriačinová
*** *[[Antilopka pižmová|Nesotragus moschatus]]* – antilopka pižmová
** tribus Neotragini
*** rod *[[Neotragus]]* – antilopka
**** *[[Neotragus|Neotragus pygmaeus]]* – antilopka trpasličia
** tribus Aepycerotini
*** rod *[[Aepyceros]]* – impala
**** *[[Aepyceros|Aepyceros melampus]]* – impala červenkavá
** tribus Antilopini
*** rod *[[Raphicerus]]* – antilopka
**** *[[Antilopka trávna|Raphicerus campestris]]* – antilopka trávna
**** *[[Raphicerus melanotis]]* 
**** *[[Antilopka Sharpeova|Raphicerus sharpei]]* – antilopka Sharpeova
*** rod *[[Antilopa skákavá|Antidorcas]]* – antilopa
**** ''Antidorcas marsupialis'' – antilopa skákavá
*** rod *[[Ammodorcas]]* – gazela
**** *[[Ammodorcas|Ammodorcas clarkei]]* – gazela dibatag
*** rod *[[Litocranius]]* – gazela
**** *[[Litocranius|Litocranius walleri]]* – gazela gerenuk
*** rod *[[Sajga|Saiga]]* – sajga
**** *[[Sajga|Saiga tatarica]]* – sajga stepná
*** rod *[[Antilope]]* – antilopa
**** *[[Antilope|Antilope cervicapra]]* – antilopa jeleňovitá
*** rod *[[Nanger]]* – gazela
**** *[[Gazela dama|Nanger dama]]* – gazela dama
**** *[[Gazela Grantova|Nanger granti]]* – gazela Grantova
**** *[[Gazela Sömmerringova|Nanger soemmerringii]]* – gazela Sömmerringova
*** rod *[[Gazella]]* – gazela
**** *[[Gazela farsanská|Gazella arabica]]* – gazela farsanská
**** *[[Gazela indická|Gazella bennettii]]* – gazela indická
**** †*[[Gazela jemenská|Gazella bilkis]]* – gazela jemenská
**** *[[Gazela atlaská|Gazella cuvieri]]* – gazela atlaská
***** *[[Gazela dorkas|Gazella dorcas]]* – gazela dorkas
***** *[[Gazela horská|Gazella gazella]]* – gazela horská
***** *[[Gazela piesočná|Gazella leptoceros]]* – gazela piesočná
***** *[[Gazella marica]]* 
***** †*[[Gazella saudiya]]* 
***** *[[Gazela Spekeho|Gazella spekei]]* – gazela Spekeho
***** *[[Gazela džejran|Gazella subgutturosa]]* – gazela džejran
**** rod *[[Eudorcas]]* – gazela
***** *[[Eudorcas albonotata]]* 
***** *[[Gazela červenočelá|Eudorcas rufifrons]]* – gazela červenočelá
***** *[[Gazela Thomsonova|Eudorcas thomsonii]]* – gazela Thomsonova
***** *[[Eudorcas tilonura]]* 
**** rod *[[Dorcatragus]]* – antilopka
***** *[[Dorcatragus|Dorcatragus megalotis]]* – antilopka beira
**** rod *[[Madoqua]]* – dikdik
***** *[[Dikdik Güntherov|Madoqua guentheri]]* – dikdik Güntherov
***** *[[Dikdik Kirkov|Madoqua kirkii]]* – dikdik Kirkov
***** *[[Dikdik somálsky|Madoqua piacentinii]]* – dikdik somálsky
***** *[[Dikdik červenobruchý|Madoqua saltiana]]* – dikdik červenobruchý
**** rod *[[Ourebia]]* – antilopka
***** *[[Ourebia|Ourebia ourebi]]* – antilopka oribi
**** rod *[[Procapra]]* – gazela
***** *[[Gazela dzeren|Procapra gutturosa]]* – gazela dzeren
***** *[[Gazela tibetská|Procapra picticaudata]]* – gazela tibetská
***** *[[Gazela Przewalského|Procapra przewalskii]]* – gazela Przewalského
*** tribus Reduncini
**** rod *[[Redunca]]* – vodárka
***** *[[Vodárka južná|Redunca arundinum]]* – vodárka južná
***** *[[Vodárka horská|Redunca fulvorufula]]* – vodárka horská
***** *[[Vodárka severná|Redunca redunca]]* – vodárka severná
**** rod *[[Kobus]]* – vodárka
***** *[[Vodárka jeleňovitá|Kobus ellipsiprymnus]]* – vodárka jeleňovitá
***** *[[Vodárka kob|Kobus kob]]* – vodárka kob
***** *[[Vodárka lečve|Kobus leche]]* – vodárka lečve
***** *[[Vodárka abok|Kobus megaceros]]* – vodárka abok
***** *[[Vodárka puku|Kobus vardonii]]* – vodárka puku
**** rod *[[Pelea]]* – antilopa
***** *[[Pelea|Pelea capreolus]]* – antilopa
*** tribus Hippotragini
**** rod *[[Hippotragus]]* – antilopa
***** *[[Antilopa konská|Hippotragus equinus]]* – antilopa konská
***** †*[[Antilopa modrá|Hippotragus leucophaeus]]* – antilopa modrá
***** *[[Antilopa vraná|Hippotragus niger]]* – antilopa vraná
**** rod *[[Addax]]* – antilopa
***** *[[Adax|Addax nasomaculatus]]* – antilopa adax
**** rod *[[Oryx]]* – oryx
***** *[[Oryx beisa]]* – oryx beisa
***** *[[Oryx šabľorohý|Oryx dammah]]* – oryx šabľorohý
***** *[[Oryx juhoafrický|Oryx gazella]]* – oryx juhoafrický
***** *[[Oryx arabský|Oryx leucoryx]]* – oryx arabský
*** tribus Alcelaphini
**** rod *[[Alcelaphus]]* – byvolec
***** *[[Alcelaphus|Alcelaphus buselaphus]]* – byvolec stepný
**** rod *[[Beatragus]]* – byvolec
***** *[[Beatragus|Beatragus hunteri]]* – byvolec hirola
**** rod *[[Damaliscus]]* – byvolec
***** *[[Byvolec lýrorohý|Damaliscus lunatus]]* – byvolec lýrorohý
***** *[[Byvolec pestrý|Damaliscus pygargus]]* – byvolec pestrý
**** rod *[[Connochaetes]]* – pakôň
***** *[[Pakôň bielochvostý|Connochaetes gnou]]* – pakôň bielochvostý
***** *[[Pakôň pásavý|Connochaetes taurinus]]* – pakôň pásavý
*** tribus Caprini
**** rod *[[Pantholops]]* – antilopa
***** *[[Pantholops|Pantholops hodgsonii]]* – antilopa čiru
**** rod *[[Oreamnos]]* – kamzík
***** *[[Kamzík belák|Oreamnos americanus]]* – kamzík belák
**** rod *[[Budorcas]]* – takin
***** *[[Takin dlhosrstý|Budorcas taxicolor]]* – takin dlhosrstý
**** rod *[[Paovca|Ammotragus]]* – paovca
***** *[[Paovca hrivnatá|Ammotragus lervia]]* – paovca hrivnatá
**** rod *[[Arabitragus]]* – tahr
***** *[[Arabitragus|Arabitragus jayakari]]* – tahr arabský
**** rod *[[Hemitragus]]* – tahr
***** *[[Tahr himalájsky|Hemitragus jemlahicus]]* – tahr himalájsky
**** rod *[[Pseudois]]* – nahur
***** *[[Pseudois|Pseudois nayaur]]* – nahur modrý
**** rod *[[Capra (rod)|Capra]]* 
***** *[[Koza bezoárová|Capra aegagrus]]* – koza bezoárová
***** *[[Kozorožec kaukazský|Capra caucasica]]* – kozorožec kaukazský
***** *[[Kozorožec dagestanský|Capra cylindricornis]]* – kozorožec dagestanský
***** *[[Koza skrutkorohá|Capra falconeri]]* – koza skrutkorohá
***** *[[Kozorožec vrchovský|Capra ibex]]* – kozorožec vrchovský
***** *[[Kozorožec núbijský|Capra nubiana]]* – kozorožec núbijský
***** *[[Kozorožec pyrenejský|Capra pyrenaica]]* – kozorožec pyrenejský
***** *[[Kozorožec sibírsky|Capra sibirica]]* – kozorožec sibírsky
***** *[[Kozorožec walia|Capra walie]]* – kozorožec walia
**** rod *[[Nilgiritragus]]* – tahr
***** *[[Nilgiritragus|Nilgiritragus hylocrius]]* – tahr
**** rod *[[Ovca (Ovis)|Ovis]]* – ovca
***** *[[Ovca argali|Ovis ammon]]* – ovca argali
***** *[[Ovca hruborohá|Ovis canadensis]]* – ovca hruborohá
***** *[[Ovca Dallova|Ovis dalli]]* – ovca Dallova
***** *[[Muflón lesný|Ovis gmelini]]* – ovca divá/muflón lesný
***** *[[Ovca snežná|Ovis nivicola]]* – ovca snežná
***** *[[Ovca veľkorohá|Ovis vignei]]* – ovca veľkorohá
**** rod *[[Rupicapra]]* – kamzík
***** *[[Kamzík stredozemný|Rupicapra pyrenaica]]* – kamzík stredozemný
***** *[[Kamzík vrchovský|Rupicapra rupicapra]]* – kamzík vrchovský
**** rod *[[Naemorhedus]]* – kamzík
***** *[[Kamzík červený|Naemorhedus baileyi]]* – kamzík červený
***** *[[Naemorhedus caudatus]]* 
***** *[[Kamzík goral|Naemorhedus goral]]* – kamzík goral
**** rod *[[Capricornis (rod)|Capricornis]]* – serov
***** *[[Serov hrivnatý|Capricornis crispus]]* – serov hrivnatý
***** *[[Capricornis rubidus]]*
***** *[[Serov sumatriansky|Capricornis sumatraensis]]* – serov sumatriansky
***** *[[Capricornis swinhoei]]* 
**** rod *[[Ovibos]]* – pižmoň
***** *[[Pižmoň|Ovibos moschatus]]* – pižmoň severský
*** tribus Cephalophini
**** rod *[[Sylvicapra]]* – chocholatka
***** *[[Sylvicapra|Sylvicapra grimmia]]* – chocholatka schovávavá
**** rod *[[Philantomba]]* – chocholatka
***** *[[Chocholatka Maxwellova|Philantomba maxwellii]]* – chocholatka Maxwellova
***** *[[Chocholatka modrá|Philantomba monticola]]* – chocholatka modrá
***** *[[Philantomba walteri]]*
**** rod *[[Cephalophus]]* – chocholatka
***** *[[Cephalophus adersi]]* 
***** *[[Cephalophus callipygus]]*
***** *[[Cephalophus dorsalis]]* 
***** *[[Cephalophus harveyi]]* 
***** *[[Cephalophus jentinki]]* 
***** *[[Cephalophus leucogaster]]* 
***** *[[Chocholatka červená|Cephalophus natalensis]]* – chocholatka červená
***** *[[Cephalophus niger]]* 
***** *[[Chocholatka čiernočelá|Cephalophus nigrifrons]]* – chocholatka čiernočelá
***** *[[Chocholatka Ogilbyova|Cephalophus ogilbyi]]* – chocholatka Ogilbyova
***** *[[Cephalophus rufilatus]]* 
***** *[[Chocholatka žltochrbtá|Cephalophus silvicultor]]* – chocholatka žltochrbtá
***** *[[Cephalophus spadix]]* 
***** *[[Cephalophus weynsi]]* 
***** *[[Chocholatka pásavá|Cephalophus zebra]]* – chocholatka pásavá
*** tribus Oreotragini
**** rod *[[Oreotragus]]* – antilopka 
***** *[[Oreotragus|Oreotragus oreotragus]]* – antilopka skalná

## Charakteristika
thumb|Turovité majú rohy, ktoré sa nerozvetvujú
Všetky turovité zdieľajú súbor týchto podobných znakov: hlava zakončená oblým pyskom; jeden alebo viac párov rohov (majú ich predovšetkým samce) nachádzajúcich sa hneď pred zaoblenými alebo špicatými ušami; zreteľný krk a končatiny; a chvost, ktorý sa v závislosti od druhu líši v dĺžke a hustote ochlpenia. Väčšina turovitých vykazuje pohlavný dimorfizmus, samce sú zvyčajne väčšie a ťažšie ako samice. Pohlavný dimorfizmus je viac zreteľný pri stredne veľkých až veľkých druhoch. Všetky turovité majú na každej končatine štyri prsty – kráčajú na dvoch stredných (kopytách), pričom vonkajšie dva prsty (paspáry) sú omnoho menšie a zriedka sa dotýkajú zeme.

[thumb|[Tur gaur|Tur gaur je najväčší žijúci druh čeľade]]
Turovité vykazujú veľkú škálu veľkostí. Tur gaur môže vážiť viac ako 1,5 tony a merať 2,2 metra v kohútiku, zatiaľ čo antilopka druhu *[[Neotragus|Neotragus pygmaeus]]* meria v kohútiku len 25 centimetrov a váži najviac 3 kilogramy. Antilopka skalná, ďalší malý druh, meria v kohútiku 45 až 60 centimetrov a váži len 10 až 20 kilogramov.

Turovité sa tiež odlišujú rôznymi sfarbeniami osrstenia, od bieleho (oryx arabský) po čierne (pakôň bielochvostý). Najbežnejšie sú však odtiene hnedej a červenkasto hnedej, ako je tomu pri vodárkach rodu *[[Redunca]]*. Pri niektorých druhoch sa samice a mladé jedince vyznačujú jasným zafarbením, pričom samce pri dospievaní stmavnú. Pakôň pásavý sa vyznačuje, ako naznačuje druhový názov, výraznými až slabšie viditeľnými pásmi (v závislosti od jedinca) na bočných stranách tela. Sfarbenie osrstenia niektorých druhov sa môže počas sezóny meniť, ako je to v prípade antilopy adax. U turovitých sa často vyskytujú pachové a tukové žľazy.

[thumb|[Oryx juhoafrický má nápadné sfarbenie tváre a končatín, ktoré môže zohrávať úlohu v komunikácii]]
Niektoré druhy, ako napríklad oryx juhoafrický, antilopa vraná alebo gazela Grantova sa vyznačujú maskovaním v podobe silne rušivého sfarbenia tváre. Veľa druhov, ako napríklad gazely, využíva strátegiu kontratienenia (vrchná časť tela je tmavšia, spodná časť jasnejšia) aby ľahšie zapadli do prostredia a stali sa pre predátorov menej viditeľnými. Rušivé a mätúce vzory sfarbenia tela pomáhajú mnohým druhom sťažiť rozpoznanie predátormi. Všetky žijúce druhy z podčeľade Hippotraginae majú v oblasti tváre nápadné, viacfarebné vzory. Toto je podľa zoológa Tima Caroa zložité na objasnenie, ale keďže sú tieto druhy dennými živočíchmi, možné vysvetlenie je podľa neho, že toto zafarbenie môže slúžiť pri komunikácii. Na komunikáciu môže tiež slúžiť biele zafarbenie dolných časti končatín, ako je tomu napríklad pri rodoch *[[Bos (rod)|Bos]]* (tur), *[[Ovca (Ovis)|Ovis]]* (ovca) a druhoch ako byvolec pestrý či oryx juhoafrický.

S výnimkou niektorých domestikovaných foriem, všetky samce turovitých majú rohy, a u mnohých druhov ich majú aj samice. Veľkosť a tvar rohov sa veľmi líšia v závislosti od druhu, ale základná štruktúra je vždy jeden alebo viac párov jednoduchých kostnatých výbežkov, ktoré sa nerozvetvujú. Rohy majú často špirálovitý alebo skrútený tvar a sú obalené trvalou vrstvou keratínu. Aj keď drvivá väčšina turovitých má len jeden pár rohov, existujú aj výnimky ako antilopa štvorrohá či domestikovaná Jákobova ovca. Unikátna štruktúra rohu je jediný jednoznačný morfologický znak turovitých, ktorý ich jasne odlišuje od ostatných členov infraradu Pecora (čeľadí jeleňovité, kabarovité, vidlorohovité a žirafovité). Existuje súvislosť medzi morfológiou rohov a technikou súboja u jednotlivých druhov. Dlhé rohy sú určené na vzájomné "zápasenie" alebo “šermovanie”, pričom skrútené rohy sú určené na narážanie (napríklad pri baranoch). Samce druhov s rohmi stočenými smerom dovnútra bývajú monogámne a samotárske, pričom samce s rohmi stočenými smerom von často bývajú polygýnne – toto platí nezávisle od veľkosti zvieraťa.

Rohy samcov sú dôležité pri pohlavnom výbere. Monogamné chocholatky a ostatných malé druhy zvyknú mať len malé rožky, zatiaľ čo polygýnne druhy majú rohy veľké a zložito tvarované, napríklad špirálovité ako antilopa Derbyho. Rohy teda do určitej miery zobrazujú mieru konkurencie medzi samcami v rámci druhu. Prítomnosť rohov u samíc je pravdepodobne spôsobená prirodzeným výberom. Rohy samíc sú zvyčajne menšie ako rohy samcov a niekedy majú odlišný tvar. Predpokladá sa, že rohy samíc sa vyvinuli na obranu pred predátormi alebo na vyjadrenie teritoriality, pretože neteritoriálne samice niektorých druhov, ktoré sú schopné používať kamufláž proti predátorom, často rohy nemajú. Samice majú rohy pri približne polovici rodov turovitých, pričom tieto samice sú mohutnejšie než tie, ktoré rohy nemajú. Samice používajú rohy hlavne na obranu.
[thumb|Kostra [Bizón americký|bizóna amerického v Museum of Osteology v Oklahoma City]]
### Anatómia
Tretia a štvrtá záprstná kosť je u turovitých spojená do jednej kosti. Lakťová a lýtková kosť sú redukované a spojené s kosťou vretennou a holennou. Prítomné sú dlhé lopatky, kľúčne kosti absentujú. Ako prežúvavce majú žalúdok zložený zo štyroch častí: bachor (tvorí 80% veľkosti žalúdka), kniha, čepiec a slez. Nálevníky a baktérie v bachore fermentujú komplexnú celulózu do jednoduchších mastných kyselín, ktoré sú potom absorbované cez stenu bachora. Tenké črevo turovitých je dlhé, u hovädzieho dobytka dosahuje dĺžky 29 až 49 metrov. Telesná teplota počas dňa kolíše, napríklad u kôz sa môže meniť od takmer 37 °C počas úsvitu do 40 °C popoludní. Teplota je u hovädzieho dobytka regulovaná potením, zatiaľ čo kozy ju znižujú silným dychčaním. Pravá časť pľúc sa skladá zo štyroch až piatich pľúcnych lalokov, a je okolo 1,5-násobne väčšia než ľavá časť, ktorá obsahuje tri pľúcne laloky.
### Chrup
thumb|Na obrázku je chrup domestikovaného dobytka obsahujúci pevnú stvrdnutú vrstvu tkaniva s chýbajúcimi hornými rezákmi a tesákmi, a von smerujúcimi dolnými zubami
Chrup väčšiny turovitých obsahuje 30 až 32 zubov. Horné rezáky absentujú, zatiaľ čo horné očné zuby sú redukované alebo rovnako absentujú. Namiesto horných rezákov majú nad jazykom silnú a pevnú stvrdnutú vrstvu tkaniva, ktorá poskytuje povrch na uchopenie potravy. Majú tzv. hypsodontný a selenodontný typ chrupu, keďže stoličky a črenové zuby majú nízku korunku a na ich špici sú hrbolčeky v tvare polmesiaca. Ich dolné rezáky a očné zuby smerujú dopredu. Medzi rezákmi a črenovými zubami sa nachádza dlhá bezzubá medzera známa ako diastema. Väčšina zástupcov tejto čeľade je bylinožravých, chocholatky sú väčšinou všežravé. Tak ako ostatné prežúvavce, majú turovité žalúdok zložený zo štyroch častí, čo im umožňuje stráviť rastlinný materiál akým je napríklad tráva, čo mnoho iných živočíchov nedokáže. Prežúvavcom (a niektorým ďalším skupinám ako kengurám, zajacovitým alebo termitom) pomáhajú pri trávení celulózy mikroorganizmy žijúce v ich vnútornostiach.

Všeobecná dentálna formula turovitých je:

* 0.0.2-3.3  
* 3.1.3.3

## Správanie
[thumb|[Antilopa jeleňovitá]]
Turovité majú rôzne spôsoby sociálnej organizácie a správania sa, ktoré sa dajú rozdeliť na samotársky alebo spoločenský spôsob života, a teritoriálne alebo neteritoriálne správanie. Malé druhy ako napríklad antilopka skalná, antilopka oribi a antilopka trávna sú vo všeobecnosti samotárske a teritoriálne. Ovládajú malé teritória, do ktorých nesmú vstúpiť príslušníci rovnakého druhu. Tieto antilopky vytvárajú monogámne páry. Veľa druhov (ako napríklad dikdiky) si značkuje svoje teritórium trusom alebo feromónmi vylučovanými z tzv. slzníkových žliaz, ktoré sa vyskytujú v blízkosti očí. Mláďatá od rodičov odchádzajú krátko pred dosiahnutím dospelosti, a samce si pred párením musia zaistiť vlastné teritórium. Kudu krovinný je v rámci čeľade jediný samotársky a zároveň neteritoriálny druh. Táto antilopa nevykazuje takmer žiadne známky agresivity, a zvykne žiť od ostatných jedincov izolovane, prípadne vytvárať malé skupinky, čo sa deje hlavne v biotopoch s priaznivými podmienkami.
[thumb|Toto skákanie naznačuje predátorom, ako sú [Gepard štíhly|gepardy, že jedinec je rýchly a v dobrej kondícii, a že nestojí za to ho naháňať (na obrázku mladý jedinec antilopy skákavej)]]
Okrem zástupcov podčeľade Cephalophinae a tribusov Tragelaphini a Neotragini, je väčšina afrických turovitých spoločenská a teritoriálna. Samce sú na rozdiel od samíc po dosiahnutí pohlavnej dospelosti nútene založiť si svoje vlastné teritórium. Samce bez teritórii sa spájajú do spoločných skupín. Samce proti sebe zápasia o dominanciu, tieto súboje zvyknú byť drsnejšie počas ruje. Samce vo všeobecnosti svoje teritórium obývajú počas celého života, s výnimkou tzv. "kočovných" jedincov, ktoré počas života neustále migrujú. Niektoré samce vodárky jeleňovitej vpúšťajú do svojich teritórii druhých samcov, ktoré si ho po tom, ako pôvodný majiteľ teritória zostarne, môžu vybojovať pre seba. Pri byvolcoch lýrorohých, vodárkach kob a vodárkach lečve je pred párením známe zhromažďovanie sa samcov, ktoré sa spoločne predvádzajú a bojujú o záujem samíc. Členovia tribusu Tragelaphini, hovädzí dobytok, ovce a kozy žijú spoločenským životom, ale nie sú teritoriálne. Pri týchto druhoch si samce musia vybojovať dominanciu nad všetkými ostatnými samcami, a boje sa neobmedzujú na teritória.
### Aktivita
[thumb|[Pakôň pásavý|Pakone pásavé v súboji o dominanciu]]
Väčšina druhov je aktívnych počas dňa, aj keď existujú výnimky ako byvol africký, kudu krovinný, vodárky rodu *Redunca* a antilopky rodu *Raphicerus*. Sociálna aktivita a konzumovanie potravy u turovitých zvyčajne vrcholí za úsvitu, a súmraku. Odpočívajú najmä pred úsvitom, počas poludnia a po zotmení. Srsť si zvyčajne čistia jazykom. Antilopy sa kúpu v bahne alebo prachu iba zriedkavo, na rozdiel od pakoní a byvolov. Byvolce stepné a byvolce topi si telo potierajú blatom, ktoré si naberajú pomocou hlavy a rohov. Turovité využívajú rôzne spôsoby zvukovej, čuchovej a hmatovej komunikácie. Rôznymi polohami a postaveniami krku, hlavy, rohov, srsti, nôh, či uší vyjadrujú sexuálne vzrušenie, emocionálny stav alebo hroziace nebezpečenstvo. Keď vycítia nebezpečenstvo, zvyčajne ostanú s hlavou hore a očami na pozore nehybne stáť. Tiež zvyknú ručať, aby upozornili ostatné jedince a odplašili predátorov. Gazely a antilopy skákavé dokážu na predátorov reagovať zvláštnymi výskokmi, pri ktorých sa naraz všetkými končatinami vymrštia do vzduchu, pričom nohy vystrú do rovnej pozície. Týmito skokmi pravdepodobne dávajú najavo, že zbadali predátora a zároveň predátorom naznačujú, že skákajúci jedinec je rýchly a v dobrej kondícii, a nemá cenu ho naháňať. Impaly, kudu, antilopy losie a antilopy Derbyho dokážu skákať do výšky vyše jedného metra.

Matky využívajú zvukovú komunikáciu na lokalizáciu svojich mláďat. Počas obdobia párenia samce v ruji ručia aby dávali najavo svoju prítomnosť samiciam. Samce pižmoňov ručia počas vzájomných súbojov, a samce sájg pomocou svojich nezvyčajných nosov produkujú zvuky, ktoré majú odradiť sokov a zároveň prilákať samice.

Techniky súboja sa líšia naprieč čeľaďou a závisia tiež od stavby tela. Samce byvolca stepného počas súperenia kľačia na predných končatinách, zatiaľ čo ostatné druhy zvyčajne pri boji stoja na všetkých štyroch nohách. Gazely rôznych druhov používajú odlišné metódy súperenia, napríklad pri vážnych súbojoch môžu do seba narážať hlavami, čo pozostáva aj zo silných úderov z krátkych vzdialeností. Samce kozorožcov, kôz a oviec sa pri súbojoch stavajú na zadné nohy a následne do seba narážajú hlavami. Pakone v agresívnych stretoch využívajú silné údery hlavy. Ak sa im rohy zapletú, snažia sa ich točivými pohybmi vyslobodiť. Samce pižmoňov do seba narážajú hlavami vo vysokých rýchlostiach. Pri tejto čeľadi býva pravidlom, že do boja sa púšťajú iba dvaja rovnocenní a vyrovnaní oponenti, aby korektne určili, ktorý z nich je lepší. Jedince, ktoré sú zjavne slabšie, upredňostňujú útek, a nedospelé samce s dospelými vôbec nebojujú. Vo všeobecnosti zástupcovia tejto čeľade smerujú svoje útoky nie na telo, ale hlavu oponenta. Rohy pripomínajúce tvar písmena “S”, prítomné napríklad u impaly, sú prispôsobené na rôzne techniky súboja: narážanie, držanie či nabodávanie. Súboje vedúce k vážnym zraneniam sú vzácne.

### Potrava
thumb|Väčšinu potravy turovitých tvoria rastliny (tráva, listy a iné časti rastlín)
Väčšina druhov počas dňa striedavo konzumuje a prežúva. Tie, ktoré sa živia výživnejšou potravou, ju trávia rýchlejšie, na rozdiel od tých, ktoré konzumujú veľké množstvá málo výživnej vláknitej potravy. Malé druhy ako sú chocholatky zháňajú potravu len niekoľko pár hodín počas dňa alebo noci. Stravovacie návyky súvisia s veľkosťou tela. Zatiaľ čo malé druhy sa pasú v hustých a uzavretých biotopoch, väčšie druhy sa pasú na otvorených trávnatých pláňach na rastlinách bohatých na vlákninu. Jednotlivé podčeľade vykazujú rôzne stratégie zháňania a konzumovania potravy. Zatiaľ čo zástupcovia podčeľade Bovinae sa vo veľkej miere pasú na šťavnatej tráve a na medzi ňou rozptýlených rastlinách, druhy z podčeľade Cephalophinae (s výnimkou chocholatky schovávavej) primárne konzumujú rôzne plody (ovocie). Druhy z podčeľade Reduncinae sú závislé od nestabilných zdrojov potravy, čo platí aj pre podčeľaď Hippotraginae, ktorá je špeciálne prispôsobená na život v suchých oblastiach. Zástupcovia podčeľade Caprinae sú flexibilní konzumenti a dokážu prežiť aj na miestach, ktoré neobsahujú veľa výživnej potravy. Tribusy Alcelaphini, Hippotragini a Reduncini majú vo svojej potrave vysoký podiel jednoklíčnolistových rastlín. V kontraste s tým sa druhy z tribusov Tragelaphini a Neotragini (s výnimkou antilopky oribi) živia hlavne dvojklíčnolistovými rastlinami. Neexistuje žiadny zjavný vzťah medzi veľkosťou tela a živením sa jednoklíčnolistovými rastlinami.

### Sexualita a rozmnožovanie
[thumb|Mláďa [Ovca domáca|ovce (jahňa) pri matke]]
Väčšina druhov je polygýnnych. Niektoré druhy sú monogamné, vďaka čomu je redukovaná agresivita medzi samcami, ktoré v dôsledku absentujúcej nutnosti bojovať nemajú potrebu byť väčšie alebo silnejšie, čo vyúsťuje do takmer neexistujúceho pohlavného dimorfizmu. Samice chocholatiek (a niektorých ďalších malých druhov) bývajú o trochu väčšie od samcov, čo je pravdepodobne spôsobené súperením samíc o teritória. Čas potrebný na dosiahnutie pohlavnej dospelosti u oboch pohlaví sa výrazne líši naprieč čeľaďou. Niektoré druhy sa dokážu páriť dokonca ešte pred dosiahnutím pohlavnej dospelosti. Samce impaly červenkavej, aj keď sú pohlavne dospelé vo veku jedného roka, sa môžu páriť až po štyroch rokoch života, čo je v ostrom kontraste s paovcou hrivnatou, ktorá môže porodiť mláďatá ešte pred dosiahnutím pohlavnej dospelosti. Rozdiely vo vekoch dosiahnutia pohlavnej dospelosti u jednotlivých pohlaví sú výraznejšie pri druhoch, ktoré majú viditeľnejší pohlavný dimorfizmus, čo sa prejavuje hlavne u podčeľadi Reduncinae. Samice pakoňa pásavého sú schopné reprodukcie do jedného až dvoch rokov od narodenia, zatiaľ čo samce dosahujú pohlavnú dospelosť až vo veku štyroch rokov.

Všetky turovité sa rozmnožujú aspoň jedenkrát do roka, pričom menšie druhy niekedy aj dvakrát. U väčšiny prebieha sezóna párenia typicky počas vlhkejších mesiacov. V rovníkových oblastiach môže párenie nastať dvakrát do roka. Ovce a kozy vykazujú pozoruhodnú sezónnosť reprodukcie, ktorá závisí a pri ktorej hrá kľúčovú úlohu ročný cyklus denného fotoperiodicizmu. Faktory, ktoré majú na tento cyklus významný vplyv zahŕňajú teplotu prostredia, nutričný status, sociálne interakcie, čas predošlého pôrodu a dobu laktácie. Štúdiom tohto fenoménu sa zistilo, že kozy a ovce sa pária počas jesene, teda v čase, kedy sa trvanie svetla počas dňa skracuje. U väčšiny ovčích plemien sa rozmnožovanie začína v lete alebo na začiatku jesene. Začiatok rozmnožovania oviec je tiež ovplyvňovaný hodnotami melatonínu, zatiaľ čo zvyšovanie hladiny hormónu tyroxín značí koniec tohto obdobia. Estrus u turovitých trvá najviac jeden deň, s výnimkou podčeľade Bovinae. Samce všetkých druhov (okrem byvolca stepného a byvolca lýrorohého) dokážu detegovať pripravenosť samíc na párenie otestovaním jej moču pomocou vomeronazálneho orgánu. Keď sa samec presvedčí, že je samica na rozmnožovanie pripravená, začne sa predvádzať. Tieto prejavy sa pohybujú od komplikovaných predstavení pri spoločenských druhoch, po horlivé oblizovanie genitálii samice u druhov samotárskych. Samica sa pári so samcom, ktorý si vybojuje medzi ostatnými samcami dominanciu, pričom dáva najavo svoju pripravenosť odhrnutím chvosta a pripustením samca na naskočenie. Kopulácia trvá zvyčajne len niekoľko sekúnd.

Dĺžka gravidity sa líši naprieč čeľaďou, pri chocholatkách trvá zvyčajne od 120 do 150 dní, zatiaľ čo u byvola afrického od 300 do 330 dní. Najčastejšie sa rodí jedno mláďa (dvojičky sú menej časté), ktoré dokáže stáť a chodiť do hodiny od narodenia. Pri monogamných druhoch samce pomáhajú s ochranou mláďat, čo neplatí u druhov polygýnnych. Mláďatá väčšiny druhov zostávajú po narodení skryté po dobu od týždňa do dvoch mesiacov, pričom sú pravidelne kojené svojou matkou. Pri niektorých druhoch mláďatá aktívne nasledujú matku už hneď alebo pár dní po pôrode, ako je to v prípade impaly. Naprieč druhmi sú rozdielne stratégie obrany mláďat. Pri pakoňoch mláďatá chránia výhradne matky, pričom byvoly vykazujú kolektívnu obranu. Čas odstavenia od materského mlieka sa pohybuje od dvoch mesiacov (pri antilopke druhu *Neotragus pygmaeus*) až po jeden rok (pižmoň severský).
### Dĺžka života
Dĺžka života väčšiny divo žijúcich turovitých sa pohybuje od 10 do 15 rokov. Väčšie druhy sa zvyčajne dožívajú dlhšie (bizón americký 25 a tur gaur až 30 rokov). Domestikované formy sa dožívajú v priemere takmer desať rokov, napríklad koza domáca žije priemerne 12 rokov. Samce zvyčajne žijú kratšie ako samice, čo platí hlavne pri polygýnnych druhoch. Toto možno pripísať niekoľkým dôvodom: skoré odčlenenie sa mladých samcov, agresívne súboje medzi samcami, zraniteľnosť voči predátorom (najmä ak sú samce menej obratné, ako v prípade kudu) či podvýživa (tým, že sú samce väčšie, majú vyššie nároky na množstvo potravy).
## Rozšírenie
[thumb|[Kozorožec vrchovský obýva horské oblasti európskych Álp]]
Turovité sú najviac rozmanité v Afrike. Najväčšia koncentrácia druhov je na savanách východnej Afriky. Turovité sa tiež vyskytujú v Ázii, Európe a Severnej Amerike (kontinenty zoradené podľa počtu druhov zostupne). Niektoré druhy majú veľké areály rozšírenia, naprieč ktorými sa diverzifikovali do mnohých poddruhov (s malými odlišnosťami v morfológii chrupu a končatín). Chocholatky obývajú rovníkové dažďové lesy; kudu močiarne a vodárky lečve oblasti mokradí; antilopy losie a antilopy Derbyho savany; antilopy skákavé a oryxy púšte, a polopúšte; antilopy bongo a anoy husté lesy; kamzíky a takiny horské oblasti. Ovce a kozy obývajú hlavne Euráziu, s výnimkou troch afrických (paovca hrivnatá, kozorožec núbijský a kozorožec walia), a troch severoamerických druhov (kamzík belák, ovca hruborohá a ovca Dallova). Výskyt pižmoňa severského je obmedzený na arktickú tundru. Niekoľko druhov bolo domestikovaných ľuďmi. Domestikácia kôz a oviec začala pred 10 tisíc rokmi, zatiaľ čo tur (hovädzí dobytok) bol domestikovaný pred približne 7,5 tisíc rokmi.

## Vzťah s ľuďmi
### Domestikované zvieratá
[thumb|Dobytok zebu v [Bombaj|Bombaji]]
Domestikácii turovitých sa pripisuje významná úloha pri prechode ľudí na poľnohospodársky spôsob života. Do tejto čeľade patria tri zo šiestich veľkých domestikovaných bylinožravcov, ktoré sa bežne chovajú aj mimo svojho regiónu pôvodu. Sú to ovce, kozy a hovädzí dobytok, všetky pochádzajúce z Eurázie (ostatné tri druhy sú kone, osly a ošípané). Ďalšie veľké druhy turovitých, ktoré ale nie sú vo svete v takej miere rozšírené sú: byvol domáci, jak domáci, zebu, gayal a domestikovaná forma tura bantenga. Domestikované boli tiež niektoré antilopy ako oryxy, antilopa adax, antilopa losia, antilopa Derbyho a vyhynutý, severoafrický poddruh byvolca stepného (*Alcelaphus buselaphus buselaphus*). Oryxy, antilopy adax a byvolce stepné sú známe z nástenných malieb pochádzajúcich z obdobia starovekého Egypta.

Najstarší dôkaz domestikácie tura (hovädzieho dobytka) je z obdobia 8000 rokov pred Kr. z oblasti Cypru a povodia rieky Eufrat.
### Živočíšne produkty
[thumb|Vlna z oviec plemena [Merino vlna je najviac cenená, veľmi mäkká a jemná]]
Výrobky ako maslo, ghí, jogurt, cmar či syr sú zvyčajne vyrábané z mlieka kráv, ale v rôznych častiach sa používa tiež mlieko ovčie, kozie, jačie a byvolie. Z byvolieho mlieka sa vyrába napríklad talianska mozzarella a indický dezert podobný šiškám ''gulab jamun'', z ovčieho mlieka francúzsky plesňový syr Roquefort. Hovädzie mäso je bohaté na zinok, selén, fosfor, železo a B vitamíny. Bizónie mäso má vyšší obsah bielkovín a nižší obsah tuku a cholesterolu ako hovädzina.

Koža turovitých je húževnatá a odolná, dá sa spracovať do rôznych hrúbok – od jemnej kože určenej na oblečenie po tvrdú kožu na obuv. Koža kôz a kráv má širokú paletu možností využitia, zatiaľ čo koža oviec je výlučne určená na výrobu oblečenia. Vlna z oviec plemena Merino má najlepšiu kvalitu a je najviac cenená. Táto vlna je veľmi jemná a býva dlhá 7,6 až 12,7 centimetra. Z hrubšej a drsnejšej vlny, odolnej voči tvorbe hrčiek, sú vyrábané odolnejšie odevy a koberce.

[thumb|Roh na pitie z roku 1598 vyrobený Brynjólfurom Jónssonom, nájdený na [Island|Islande]]
Kostná múčka je významné hnojivo znižujúce kyslosť pôdy, bohaté na vápnik, fosfor a dusík. Rohy turovitých sa od staroveku využívajú ako nádoby na pitie.
### V ľudskej kultúre
Zástupcovia tejto čeľade vystupujú v príbehoch prinajmenšom od čias Ezopových bájok zo starovekého Grécka okolo roku 600 pred Kr. Chiméra, tvor z gréckej mytológie, je zobrazovaná ako lev, z ktorého zadnej časti tela vystupuje hlava kozy, spolu s chvostom, na ktorého konci je hlava hada. Koza, ktorá je totožná s ovcou v čínskej mytológii, je ôsme zviera čínskeho zverokruhu, a je v čínskej kultúre symbolom synovskej zbožnosti.

## Evolúcia
### Spodný miocén a skôr
[thumb|Časť lebky vyhynutého druhu [Eotragus sansaniensis]]
V spodnom miocéne sa turovité začali evolučne oddeľovať od čeľadí jeleňovité a žirafovité. Najranejšie bovidy, ktoré obývali Afriku a Euráziu v neskoršej časti spodného miocénu (pred asi 20 miliónmi rokmi), boli malé živočíchy, podobné dnešným gazelám, a pravdepodobne žili v lesnatých oblastiach. *[[Eotragus]]*, najstarší známy turovitý párnokopytník, vážil 18 kíl a bol veľký približne ako dnešná gazela Thomsonova. V skorých štádiách svojho vývoja sa turovité rozdelili do dvoch hlavných kladov: Boodontia (eurázijský pôvod) a Aegodontia (africký pôvod). Toto skoré rozdelenie sa pripisuje tomu, že tieto dva kontinenty boli v tom čase ešte oddelené. Keď sa kontinenty znovu spojili, zástupcovia oboch kladov expandovali na územie toho druhého. V rámci kladu Boodontia (a podčeľade Bovinae) sa tribusy Bovini a Tragelaphini evolučne oddelili v spodnom miocéne. V pleistocéne sa turovité rozšírili do Severnej Ameriky, kam prišli cez Beringiu.

Recentné rody podčeľade Alcelaphinae sa objavili v pliocéne. Vyhynutý rod *Paramularius*, ktorý bol rovnakej veľkosti ako byvolec stepný, sa pravdepodobne objavil v pliocéne, ale vyhynul počas stredného pleistocénu. Od pliocénu a pleistocénu je známych niekoľko rodov podčeľade Hippotraginae, ktorá sa od podčeľade Alcelaphinae oddelila pravdepodobne v neskoršej časti spodného miocénu. Podčeľaď Bovinae sa od ostatných turovitých oddelila pravdepodobne v spodnom miocéne. Tribus Boselaphini, patriaci do podčeľade Bovinae a v súčasnosti sa vyskytujúci len na Indickom subkontinente, vyhynul v Afrike počas spodného pliocénu. Najmladšie africké fosílie tohto tribusu boli objavené v Langebaanwegu (JAR) a v súvrství Lothagam (Keňa).
### Stredný miocén
V strednom miocéne sa turovité začali rozširovať do Číny a na Indický subkontinent. Podľa E. Vrba začala radiácia podčeľade Alcelaphinae v neskoršej časti stredného miocénu. Tribusy podčeľade Caprinae sa evolučne rozdelili v skoršej časti stredného miocénu. Tribus Caprini sa objavil v strednom miocéne a v Eurázii bol pravdepodobne sčasti nahradený ostatnými turovitými a jeleňovitými. Najstaršie fosílie podčeľade Antilopinae sú známe zo stredného miocénu, ale niektoré štúdie poukazujú na existenciu tejto podčeľade od spodného miocénu. Speciácia tribusu Antilopini prebehla počas stredného alebo vrchného miocénu, a to hlavne v Eurázii. Tribus Neotragini sa pravdepodobne objavil v Afrike na konci miocénu, a počas pliocénu sa rozšíril. Kontroverzná podčeľaď Peleinae (rod *Pelea*) sa od podčeľade Reduncinae evolučne oddelila pravdepodobne v strednom miocéne.

### Vrchný miocén
Vo vrchnom miocéne, pred asi 10 miliónmi rokmi, sa turovité rapídne diverzifikovali, čo viedlo k vzniku asi 70 nových rodov. Táto radiácia sa udiala sčasti kvôli tomu, že mnoho druhov turovitých sa prispôsobilo viac otvoreným, trávnatým biotopom. Podčeľaď Aepycerotinae sa objavila vo vrchnom miocéne, no žiadne významné rozdiely vo veľkosti dnešnej impaly červenkavej a jej primitívnych predkov neboli zaznamenané. Africké fosílie tribusu Ovibovini (v podčeľadi Caprinae) sa objavili vo vrchnom miocéne. Najstaršie fosílie podčeľade Hippotraginae sa datujú do vrchného miocénu a boli objavené v lokalitách ako napríklad súvrstvie Lothagam (Keňa) a údolie rieky Awaš (Etiópia). Najstaršie africké fosílie podčeľade Reduncinae sú staré asi 6 až 7 miliónov rokov.

## Galéria

Súbor:Elands Thoiry 19802.jpg|Antilopa losia sa vyskytuje na savanách Afriky
Súbor:Flickr - Rainbirder - Gerenuk male.jpg|Gazela gerenuk – samec
Súbor:Red Lechwe in the Okavango.jpg|Dospelé jedince vodárky lečve v delte rieky Okavango
Súbor:Atilope du Tibet.png|Antilopa čiru (na obrázku samec) obýva Tibetskú náhornú plošinu do nadmorskej výšky 5 500 metrov
Súbor:Takin 1427.JPG|Takin zlatý (*Budorcas taxicolor bedfordi*)
Súbor:Suni in Karura Forest.jpg|Antilopka pižmová je jedným z najmenších druhov čeľade, váži maximálne sedem kíl
Súbor:Cephalophus zebra.jpg|Chocholatka pásavá sa živí ovocím a rastlinami, no nepohrdne ani hlodavcom či vtákom
Súbor:Tetracerus quadricornis - skull.jpg|Lebka antilopy štvorrohej
Súbor:Klipspringer (Oreotragus oreotragus) feet.jpg|Kopýtka antilopky skalnej
Súbor:Hippotragus leucophaeus, Naturhistorisches Museum Wien.jpg|Preparovaný exemplár vyhynutej antilopy modrej v Naturhistorisches Museum Wien

## Zdroje

*
* – časť súčasnej systematiky


Kategória:Prežúvavce
Kategória:Párnokopytníky