Krvná skupina

**Krvná skupina** alebo **krvný typ** je charakteristika vlastností červených krviniek v krvi jedinca, resp. sacharidov a bielkovín na ich bunkovej membráne. Najdôležitejšie klasifikácie pre opis ľudských krvných skupín sú **A, B, 0** a **Rhesus faktor** (Rh faktor). Známych je aj približne ďalších 50 systémov krvných typov. Často sú však menej významné ako AB0 a Rh.

Krvná skupina je určená antigénmi na povrchu červených krviniek. Niektoré antigény sú čisté bielkoviny, iné tvoria bielkoviny s polysacharidmi. Neprítomnosť niektorého z týchto znakov spôsobuje prirodzenú produkciu príslušných protilátok (pozri nižšie).

Transfúzia krvi neidentickej krvnej skupiny by viedla k okamžitej imunologickej reakcii – zhlukovaniu a rozpadu krviniek darovanej krvi. Darovaná krv by bola organizmom odmietnutá a výsledný produkt chemickej reakcie by spôsobil akútne zdravotné problémy, ktoré by mohli viesť až k hemolytickej anémii, zlyhaniu obličiek, šoku a smrti.

## Krvné typy AB0
thumb|right|Test na krvnú skupinu 0-
thumb|right|Test na krvnú skupinu A-

Najvýznamnejšie kritérium pre rozdelenie krvi do skupín je tzv. *AB0 systém*. Ľudská krv sa rozlišuje podľa prítomnosti antigénov A a B:

* krv typu A obsahuje antigén A a protilátky anti-B
* krv typu B obsahuje antigén B a protilátky anti-A
* krv typu AB obsahuje antigény A i B a neobsahuje protilátky anti-A ani anti-B
* krv typu 0 neobsahuje antigény A ani B a obsahuje protilátky anti-A i anti-B

Na svete je najčastejší krvný typ 0, ale v niektorých oblastiach (napr. v Švédsku a Nórsku, ale aj na Slovensku) je najbežnejší typ A. Typ AB sa vyskytuje najmenej. Existujú určité regionálne a rasové rozdelenia ľudskej krvi podľa prítomnosti antigénov AB0. Podľa Národnej transfúznej služby SR je podiel krvných skupín na Slovensku nasledujúci: 42 % populácie má skupinu A, 38 % skupinu 0, 13 % skupinu B a 7 % populácie má krvnú skupinu AB.

Presný dôvod, prečo si ľudský organizmus vytvára protilátky k antigénu, s ktorým sa nikdy nestretol, nie je vedecky opísaný. Vedci predpokladajú, že určité bakteriálne antigény sú rovnaké pri glykoproteínoch A aj B a protilátky vytvorené proti týmto baktériám reagujú s krvou cudzieho typu.

Antigény AB0 sa nevyskytujú len na červených krvinkách, ale aj v iných tkanivách (pečeň, obličky, pľúca). Okrem iného tiež ovplyvňujú krvácanie a zrážanie krvi.

### Dedičnosť
Krvné skupiny sa dedia po obidvoch rodičoch. Typ krvi je určený jediným génom s tromi alelami: *i*, *I<sup>A</sup>* a *I<sup>B</sup>*. Gén kóduje enzým glykosyltransferázu, ktorý mení sacharidy antigénov na povrchu červených krviniek. Gén sa nachádza na dlhom ramene deviateho chromozómu (9q34).

Alela *I<sup>A</sup>* zodpovedá typu A, *I<sup>B</sup>* zodpovedá typu B a *i* zodpovedá typu 0. *I<sup>A</sup>* a *I<sup>B</sup>* sú dominantné nad *i*, takže ľudia s alelami *ii* majú typ 0, ľudia s alelami *I<sup>A</sup>I<sup>A</sup>* alebo *I<sup>A</sup>i* majú typ A a ľudia s alelami *I<sup>B</sup>I<sup>B</sup>* alebo *I<sup>B</sup>i* majú typ B. Ľudia s alelami *I<sup>A</sup>I<sup>B</sup>* majú obidva fenotypy, pretože A a B sú kodominantné. Preto je pre rodiča s krvným typom AB prakticky nemožné mať dieťa s typom 0 (ale nie je to priamym dôkazom, že dieťa nie je jeho).

Evoluční biológovia prijímajú teóriu, že alela *I<sup>A</sup>* sa vyvinula ako prvá. Nasledovala alela *i*, na čo stačilo odstránenie jediného nukleotidu, čo ostatné nukleotidy posunulo. Ako posledná sa objavila alela *I<sup>B</sup>*. Tejto chronológii tiež zodpovedá zastúpenie krvných typov vo svete. Je tiež konzistentná s všeobecne prijímanými presunmi populácie a prevládajúcimi krvnými typmi v rôznych častiach sveta. Napríklad typ B je veľmi častý v ázijských populáciách, ale nie priveľmi častý v európskych.

### História objavu
Objav krvných skupín **AB0** sa všeobecne pripisuje viedenskému vedcovi Karlovi Landsteinerovi, ktorý v roku 1901 objavil tri krvné skupiny A, B a C (dnešné A, B a 0). Za tento objav dostal v roku 1930 Nobelovu cenu za fyziológiu alebo medicínu. V roku 1921 však americká lekárska komisia dala prednosť Janskému, ktorý síce krvné skupiny objavil neskôr, ale na rozdiel od Landsteinera všetky 4.

V roku 1902 opísali rakúski vedci A. van Descatello a A. Sturli krvnú skupinu AB ako „výnimku z Landsteinerovho pravidla“.

V roku 1907 nezávisle od nich opísal český psychiater Jan Janský štvrtú krvnú skupinu, ktorá obsahuje znaky A i B. Janský používal označenie skupín I, II, III a IV.

Nezávisle od Janského opísal v roku 1910 štyri krvné skupiny Američan William Lorenzo Moss. Použil tiež označenie rímskymi číslicami I – IV, ale v opačnom poradí ako Janský.

V tridsiatych rokoch 20. storočia sa zjednotilo označovanie krvných typov A, B, AB a 0 (podľa označenia Landsteinera). V niektorých jazykoch (o. i. v angličtine, španielčine alebo francúzštine) sa používa zápis ABO s písmenom O, v iných (napr. v slovenčine, češtine alebo nemčine) zápis AB0 s nulou. Svetová zdravotnícka organizácia vo svojich anglických materiáloch používa zápis ABO.

## Rhesus (Rh) faktor
Druhý významný krvný typ rozlišujúci krv podľa tzv. Rhesus faktora (skrátene Rh faktora) opísali Karl Landsteiner a Alexander Weiner v roku 1940. Rh faktor je pomenovaný podľa makakov *[[Macaca mulatta]]* (anglicky *Rhesus Macaque*), u ktorých ho Landsteiner a Weiner objavili.

Rh faktor spôsobuje skupina zhruba 40 antigénov, ale najvýznačnejších je päť antigénov uložených na troch génoch:
* antigén C: genotypy CC alebo Cc
* antigén c: genotyp cc
* antigén D: genotypy DD alebo Dd
* antigén E: genotypy EE alebo Ee
* antigén e: genotyp ee

Najsilnejší je antigén D; keď je antigén D prítomný na povrchu červených krviniek, krv sa označuje Rh+, v opačnom prípade Rh−. Najčastejšie je označenie Rh faktora spojené s typom AB0 a zapisuje sa napr. ako A−. Ľudia s krvou bez antigénu D nemôžu prijímať krv Rh+, pretože by si proti antigénu D vytvorili protilátky a darovanú krv by neprijali – nastala by hemolytická reakcia.

Reakcia na prítomnosť antigénu D je príčinou tzv. hemolytickej choroby novorodencov. Tá sa môže prejaviť v tele matky s krvou Rh−, ktorá už porodila dieťa s Rh+ otcom (a toto dieťa malo Rh+) alebo dostala transfúziu krvi Rh+. V jej tele sú už vytvorené protilátky anti-D, ktoré môžu ohroziť nový plod. V minulosti neriešiteľná situácia (dochádzalo k úmrtiam ďalších detí) sa dnes rieši veľmi jednoducho – injekčným podaním antiglobulínu matke po pôrode. Deti s Rh+ narodené matke s Rh- potom majú po narodení iba menšie komplikácie vo forme novorodeneckej žltačky.

### Výskyt Rh faktora v rôznych populáciách
Genetické informácie ovplyvňujúce Rh faktor sa líšia podľa populácie. Nižšie uvedená tabuľka zobrazuje predpokladaný výskyt Rh typov krvi založenú na výskyte príslušných genotypov v populácii.

Z tabuľky vyplýva, že pre ľudí s krvou Rh− je riskantné cestovať do iných častí sveta, kde sú zásoby krvi Rh− malé (obzvlášť vo východnej Ázii). Preto by mali transfúzne stanice v týchto oblastiach podporovať darcov krvi európskeho pôvodu. 



## Možnosti transfúzie krvi
V slovenskej populácii je najčastejšia krvná skupina A (42 % populácie) potom skupina 0 (38 %), B (13 %) a AB (7 %). Zhruba 85 % slovenskej populácie je Rh pozitívnych.

Pri transfúzii červených krviniek je životne dôležité použiť krvnú skupinu, ktorá príjemcu nepoškodí. Nasledujúca tabuľka ukazuje povolené kombinácie krvi darcu a príjemcu.

Tabuľka názorne ukazuje, že príjemca s krvnou skupinou AB+ môže dostať červené krvinky akéhokoľvek darcu, preto sa mu tiež hovorí *univerzálny príjemca*. Naopak červené krvinky skupiny 0− môžu byť darované všetkým príjemcom, ide o *univerzálneho darcu*.
 

Kompatibilita krvnej plazmy je určená protilátkami, ktoré obsahuje. Krvná plazma krvi skupiny 0, neobsahuje anti-A ani anti-B protilátky, preto ju môže dostať každý príjemca.

## Ďalšie systémy krvných typov
Okrem vyššie uvedených dvoch najvýznačnejších krvných typov je známych okolo 50 ďalších. Ich antigény sa vyskytujú v krvi spolu s antigénmi AB0 a D – krv je teda presnejšie opísaná napr. ako *A Rh− ccee K−*.

* *Diego* pozitívnu krv majú iba niektoré skupiny obyvateľov Východnej Ázie a americkí Indiáni
* *Duffy* negatívna krv je čiastočne imúnna voči malárii
* *Fisherov systém* upresňuje pomerne zložitý Rh faktor, ktorý môže byť zapríčinený výskytom jedného z troch génov C/c, D/d a E/e na chromozóme 1

Ďalšie systémy krvných typov nie sú významné pri transfúziách krvi, ale majú význam pri forenznej analýze, napríklad pri určovaní páchateľov trestných činov.

## Pozri aj
* krv
* darovanie krvi
* transfúzia krvi

## Zdroj

## Referencie

## Externé odkazy
* Zoznam systémov krvných typov 
* Dedičnosť krvných skupín (grafické znázornenie)

Kategória:Krv
Kategória:Hematológia