open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalamárka (vrch v Poľane)

**Kalamárka** () je vrch v pohorí Poľana. Leží nad mestom Detva, približne  severným smerom. Časť vrcholu je súčasťou chráneného územia a oblasť patrí do Chránenej krajinnej oblasti Poľana.

## Poloha
Nachádza sa v južnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Detvianske predhorie. Vrch leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Detva a v katastrálnom území mesta Detva. Najbližšími sídlami sú južne situovaná Detva a juhozápadne ležiaca obec Dúbravy. 

## Opis
Kalamárka je vrch s niekoľkými skalnatými pahorkami v nevýraznom hrebeni, juhozápadne vybiehajúcom z Prednej Poľany k Močilnej skale. Skalná plošina so strmými stenami na vrchole je významná archeologická lokalita z doby bronzovej a veľkomoravského obdobia, dnes chránená prírodná pamiatka. Západným smerom susedí vrch Podhajno (), juhozápadne pokračuje málo výrazný horský chrbát na Močilnú skalu (), východne susedí Kopa (), Vrchdetva () a Králička () a severným smerom Predná Poľana (), Drábovka () a Želobudzská skalka (). Lokalita patrí do povodia Slatiny, kam tečie severnú časť odvodňujúca Mačinová i Detviansky potok, ktorý odvádza vodu z južne sa zvažujúcich svahov. Juhovýchodne od vrcholu stojí horáreň, popri ktorej vedie lesná cesta a značená magistrála.

### Výhľady
Riedky lesný porast vrcholovej časti, no najmä masívne skalné bralá umožňujú obmedzený rozhľad na okolie. Z vhodných miest sú pozorovateľné okolité vrchy pohoria a Detvianska kotlina s mestom Detva, pri vhodných podmienkach vidieť aj Ostrôžky, Javorie a Štiavnické vrchy, nezriedka i Vtáčnik a Kremnické vrchy.

## Prístup
Popod vrchol Kalamárky prechádza lesná cesta i značený chodník z Detvy, no prístup je možný aj neznačenými chodníkmi z okolitých samôt.

* po  červeno značenej Rudnej magistrále:
** od juhu z Detvy 
** od severovýchodu zo sedla Priehybina a rázc. pri Horskom hoteli Poľana

## Referencie

## Pozri aj
* Kalamárka (prírodná pamiatka) 
* Detvianske predhorie
* Zoznam vrcholov v Poľane

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Poľane
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Detva
Kategória:Detva
Zlatá studňa (vrch v Kremnických vrchoch; 1065 m n. m.)

**Zlatá studňa** () je vrch v Kremnických vrchoch. Leží nad obcou Horná Štubňa, približne  juhovýchodne od Turčianskych Teplíc. 

## Poloha
Nachádza sa v severnej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Vrch leží v Žilinskom kraji, v okrese Turčianske Teplice a v katastrálnom území obce Horná Štubňa. Vrch je situovaný v bočnom hrebeni, ktorý vybieha severozápadným smerom z mohutnej Flochovej a najbližším sídlom je západne situovaná Horná Štubňa, severozápadne ležiace Čremošné a južným smerom položená obec Turček.

## Opis
Zlatá studňa leží v turisticky menej atraktívnej oblasti, na severnom okraji pohoria a mimo turistických trás. Západným susedom je vrch Špičiak (), juhozápadne leží Krpec (), južne Javorová studňa (), juhovýchodným smerom leží mohutná Flochová (), východne Andrejová () a severne vrch Berákovo (). Východne a severne sa zvažujúce svahy odvodňuje Čierna voda, západnú časť potok Kozinec, oba smerujúce do rieky Teplica v povodí Turca. V blízkosti vrcholu vedie lesná cesta, najbližšia značená turistická trasa z Čremošného na Flochovú kopíruje východné úpätie.

### Výhľady
Zmiešaným lesom pokrytý vrch neumožňuje súvislejší rozhľad, obmedzené možnosti poskytujú malé lokality s nižšou vegetáciou. Vidieť tak je možné okolité vrchy pohoria, no tiež južnú časť Veľkej Fatry, Lúčanskú Fatru, Žiar a Strážovské vrchy.

## Prístup
Na Zlatú studňu nevedie značená trasa a tak prístup je možný lesnou cestou a neznačenými chodníkmi, odbočujúcimi z chodníka na Flochovú. 

* z Čremošného po  značke na Flochovú

## Referencie

## Pozri aj
* Zlatá studňa (vrch v Kremnických vrchoch; 1265 m n. m.)
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Horná Štubňa
Chelatometrický indikátor

[náhľad|300x300bod|[Murexid je bežne používaný chelatometrický indikátor.]]
**Chelatometrický indikátor** alebo **komplexometrický indikátor** je iónochrómne farbivo, ktoré mení farbu v prítomnosti konkrétnych iónov kovov. Tvorí slabý komplex s iónmi prítomnými v roztoku. Tento komplex má výrazne odlišnú farbu od neviazaného farbiva. Chelatometrické indikátory sa občas nazývajú i **pM indikátory**, pretože sa používajú na stanovenie koncentrácie kovov. V analytickej chémii sa chelatometrické indikátory využívajú v chelatometrii na určenie bodu ekvivalencie, teda bodu, kedy sú všetky kovy v roztoku viazané chelačným činidlom (typicky EDTA). Tieto indikátory sa kvôli tomu občas nazývajú i **metalochrómne indikátory** alebo **kovové indikátory**.

Niektore chelatometrické indikátory sú citlivé na prítomnosť vzduchu, čím sa môžu poškodiť. Ak roztok s takýmto indikátorom stratí farbu počas titrácie, je nutné pridať jednu či dve kvapky čerstvého roztoku.

## Redoxné indikátory
V niektorých prípadoch, keď je titrovaný roztok redoxným systémom, ktorého rovnováha je ovplyvnená odobratím kovových iónom, môžu redoxné indikátory fungovať ako chelatometrické indikátory.

## Príklady
Chelatometrické indikátory sú organické molekuly rozpustné vo vode. Patria medzi ne napríklad:
* Eriochrómová čierna T - stanovenie hliníka, horčíka, kadmia, vápnika a zinku
* Hematoxylín - stanovenie medi
* Kalceín (spolu s EDTA) - stanovenie vápnika
* Kyselina kalkonkarboxylová (spolu s EDTA) - stanovenie horčíka a vápnika
* Murexid - stanovenie vápnika a kovov vzácnych zemín, ale aj kobaltu, medi, niklu a tória
* Xylenolová oranž - stanovenie gália, india a skandia

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Chelatometrické indikátory
Oľga Solárová

Mgr. art. **Oľga Solárová** (* 23. marec 1955, Trenčianske Teplice) je slovenská herečka.

## Štúdium a život
Vyštudovala herectvo na VŠMU v Bratislave. V roku 1978 začala účinkovať v Divadle SNP v Martine, kde účinkovala až do roku 1984, kedy sa stala členkou Divadla Nová scéna v Bratislave. V roku 1982 si vzala svojho priateľa herca Ivana Romančíka, s ktorým má syna Ivana a dcéru Ninu.

## Filmografia
### Filmy

### TV seriály

### Dokumenty
* 1984: Miesto pristátia neznáme

### Divadelné záznamy
* 1978: Meštiaci
* 1981: Kubo
* 1983: Barbari

## Referencie

Kategória:Slovenské divadelné herečky
Kategória:Slovenské televízne herečky
Kategória:Absolventi Vysokej školy múzických umení
Kategória:Osobnosti z Trenčianskych Teplíc
Košiare (vrch v Kremnických vrchoch)

**Košiare** () je vrch v Kremnických vrchoch. Leží nad obcou Horné Pršany, približne  západne od Banskej Bystrice. 

## Poloha
Nachádza sa vo východnej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Leží v Banskobystrickom kraji, na území okresu Banská Bystrica a v katastrálnom území obce Badín. Je súčasťou rázsochy, ktorá vybieha východným smerom z hlavného hrebeňa v blízkosti sedla Tri kríže. Najbližšími sídlami sú severne ležiace Králiky a východne situované Horné Pršany a Malachov.

## Opis
Košiare sú súčasťou bočného hrebeňa, ktorý vedie od hlavného hrebeňa až na Kečku () nad Rakytovcami. Východne sa nachádza vrch Lažtek (), severne Horná roveň (), západne je sedlom oddelená Horná skala () a južným smerom Laurín (). Vrch patrí do povodia rieky Hron, kam smeruje severné svahy odvodňujúci Malachovský potok i južnú časť hrebeňa odvodňujúci Badínsky potok. Na vrchol nevedie značená trasa, no traverzom prechádza chodník z Horných Pršian.

### Výhľady
Súvislý porast vrcholovej časti umožňuje len veľmi obmedzený rozhľad na okolie, no na úbočí je viacero miest, poskytujúcich ďaleký výhľad. Z vhodných miest je tak vidieť nielen hlavný hrebeň a blízke vrchy pohoria a okolie Banskej Bystrice, no pri priaznivých podmienkach je pozorovateľná i Veľká Fatra, Nízke Tatry, Poľana, Ostrôžky a Javorie.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, no južným úpätím vedie  žlto značený chodník z Horných Pršian do sedla Tri kríže, z ktorého sa dá odbočiť.

## Referencie

## Pozri aj
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Banská Bystrica
Kategória:Badín
Svartifoss

náhľad|Svartifoss
**Svartifoss** (doslova „čierny vodopád“) je vodopád v Skaftafell v národnom parku Vatnajökull na Islande a je jednou z najobľúbenejších pamiatok v parku. Obkolesujú ho tmavé lávové stĺpy, z ktorých vzniklo jeho meno. Tieto čadičové stĺpy boli inšpiráciou pre islandských architektov, najviditeľnejšie v kostole Hallgrímskirkja v Reykjavíku a tiež v Národnom divadle.

## Referencie

Kategória:Vodopády na Islande
What’s Going On

***What’s Going On*** je jedenásty štúdiový album amerického speváka Marvin Gaye, vydané v máji 1971 pri vydavateľstve Tamla Records. V roku 2003 ho americký časopis Rolling Stone zaradil na šieste miesto v rebríčku 500 najlepších albumov všetkých čias, titulnú pieseň o rok neskôr zaradil na štvrté miesto do rebríčka 500 najlepších piesní všetkých čias.

## Zoznam skladieb
### Strana 1
#„What’s Going On“ (Al Cleveland, Marvin Gaye, Renaldo Benson) – 3:52
#„What’s Happening Brother“ (James Nyx, M. Gaye) – 2:44
#„Flyin' High (In the Friendly Sky)“ (M. Gaye, Anna Gordy Gaye, Elgie Stover) – 3:49
#„Save the Children“ (Cleveland, M. Gaye, Benson) – 4:03
#„God is Love“ (M. Gaye, A. Gaye, Stover, Nyx) – 1:49
#„Mercy Mercy Me (The Ecology)“ (M. Gaye) – 3:14

### Strana 2
#„Right On“ (Earl DeRouen, M. Gaye) – 7:31
#„Wholy Holy“ (Cleveland, M. Gaye, Benson) – 3:08
#„Inner City Blues (Make Me Wanna Holler)“ (M. Gaye, Nyx) – 5:26

## Výroba albumu

## Referencie

## Externé odkazy
* Discogs

Kategória:Albumy Marvina Gayeho
Kategória:Hudobné albumy z 1971
Kategória:Koncepčné albumy
Kategória:Grammy Hall of Fame
Horná roveň (vrch v Kremnických vrchoch)

**Horná roveň** () je vrch v Kremnických vrchoch. Leží nad obcou Králiky, približne  západne od Banskej Bystrice. 

## Poloha
Nachádza sa na východe centrálnej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Leží v Banskobystrickom kraji, na území okresu Banská Bystrica a v katastrálnom území Radvane, mestskej časti Banskej Bystrice. Je súčasťou rázsochy, ktorá vybieha severovýchodným smerom z masívu Zlatej studne v hlavnom hrebeni. Najbližšími sídlami sú severne ležiace Králiky a východne situovaný Malachov.

## Opis
Horná roveň je nevýrazný pahorok v bočnom hrebeni, ktorý vedie od hlavného hrebeňa na Suchý vrch () nad Malachovom. Východne susedí Nemecký vrch (), severne leží Vyhnatová (), západne je v hlavnom hrebeni situovaný Mýtny vrch () a Zlatá studňa () a juhovýchodným smerom susedí vrch Košiare (). Západné a severné svahy odvádzajú vodu Farbeným do Tajovského potoka, južnú časť hrebeňa odvodňuje Malachovský potok do rieky Hron. Juhozápadne od vrcholu sa nachádza prírodná pamiatka Horná Roveň. Na vrchol nevedie značená turistická trasa.

### Výhľady
Riedky lesný porast vrcholovej časti, no najmä blízka horská lúka umožňuje obmedzený rozhľad na okolie. Pozorovať možno nielen hlavný hrebeň Kremnických vrchov, ale tiež okolie Banskej Bystrice a pohoria Veľká Fatra, Starohorské vrchy, Nízke Tatry, Veporské vrchy, Poľana, Ostrôžky a Javorie.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi z okolia. Severovýchodným úbočím vedie  modro značený chodník z Banskej Bystrice do Bystrického sedla, rovnako značený chdník vedie južným úpätím z Malachova do sedla Tri kríže.

## Referencie

## Pozri aj
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Banská Bystrica
Kategória:Radvaň (Banská Bystrica)
Hniezdo (rozlišovacia stránka)

**Hniezdo** môže byť:

* príbytok niektorých živočíchov, pozri hniezdo
* slovenský seriál z roku 2019, pozri Hniezdo (seriál)
Homo bodoensis

náhľad|Lebka z Bodo D'ar
**Homo bodoensis** (vyskytuje sa aj v - asi nesprávnom - tvare *Homo bodesiensis*) je v podstate nový názov tradičného druhu človek rodézsky (*Homo rhodesiensis*). Jeho zavedenie bolo navrhnuté v roku 2021 (autori: Roksandic, Radović, Wu & Bae, 2021) z dôvodu nejednotnosti definície druhu *Homo rhodesiensis* v literatúre (porov. aj napríklad článok o ňom v tejto wikipédii) a aj z dôvodu údajnej (značne spornej) politickej nekorektnosti názvu *Homo rhodesiensis*. Vzhľadom na to, že *Homo rhodesiensis* sa často chápe tak, že zahŕňa len africké nálezy, treba upresniť, že v takom prípade *Homo bodoensis* nie je celkom zhodný s *Homo rhodesiensis*, lebo na rozdiel od *Homo rhodesiensis* výslovne zahŕňa aj niektoré juhoeurópske nálezy (napr. nález z Ceprana) a levantské nálezy. 

*Homo bodoensis* sa vyskytoval v Afrike, časti Európy a v Levante v období celého stredného pleistocénu. Druh je pomenovaný podľa lebky, ktorá sa našla v Bodo D'ar v Etiópii roku 1976 (tzv. Bodo 1). Holotypom druhu je Bodo 1 a do druhu patria napríklad aj nálezy Kabwe 1, Ndutu 1, Saldanha a Ngaloba. Podľa predstáv autorov druhu má *Homo bodoensis* nahradiť doterajší druh resp. názov *Homo rhodesiensis*. Okrem toho sa doterajší druh *[[Homo heidelbergensis]]* v užšom zmysle (t. j. európska a prípadne aj ázijská časť druhu *Homo heidelbergensis* v širšom zmysle) má zrušiť, a to tak, že časť z neho (napr. nález z Ceprana) sa má preklasifikovať ako súčasť druhu *Homo bodoensis* a jeho zvyšná časť sa má preklasifikovať ako súčasť druhu *Homo neanderthalensis* (človek neandertálsky), pričom zaradenie ázijských nálezov ostáva otvorené. Tento novo navrhovaný druh, resp. názov, *Homo bodoensis* a táto nová celková klasifikácia zatiaľ nebol(a) väčšinovo akceptovaný(-ná).

## Referencie

Kategória:Homo
Horný chlm

**Horný chlm** () je vrch v Kremnických vrchoch. Leží nad obcou Ihráč, približne  juhovýchodne od Kremnice. 

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Leží v Banskobystrickom kraji, na území okresu Žiar nad Hronom a v katastrálnom území obce Ihráč. Je súčasťou bočného hrebeňa, ktorý vybieha juhozápadným smerom z Velestúra cez Labušen. Najbližšími sídlami sú juhozápadne ležiaci Ihráč, západne situované Nevoľné a severozápadne ležiaca Kremnica.

## Opis
Horný chlm zakončuje bočný hrebeň a patrí medzi najvyššie vrchy v južnej časti pohoria. Severným susedom je Kremnický štít (), severovýchodne sa nachádza Labušen (), východne leží Laurín () a Čierne brdo (), južne Žiar () a Jastrabská skala () a západným smerom Čertov vrch (). Masív odvodňuje Ihráčsky potok, smerujúci do rieky Hron. Na lokalitu Peňažná vedie z Nevoľného a Ihráča miestna značená trasa, na vrchol značený chodník nevedie.

### Výhľady
Lesný porast vrcholu neumožňuje súvislejší rozhľad a tak obmedzený výhľad poskytujú len menšie časti bez vyššej vegetácie. Pozorovateľné sú okolité vrchy a hrebeň pohoria, pri priaznivých podmienkach nezriedka aj južná časť Lúčanskej Fatry, Strážovské vrchy, Vtáčnik, Pohronský Inovec, Štiavnické vrchy, Javorie a Poľana.

## Prístup
Vrchol Horného chlmu je prístupný neznačenými chodníkmi z okolia, príp. odbočením z chodníka ku chate Hostinec.

* po  značke z Ihráča (odbočením v sedle)
* ku krížu v lokalite Peňažná po  miestnej žltej značke z Nevoľného, resp.  modrej z Ihráča

## Referencie

## Pozri aj
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Ihráč
Maniok jedlý

**Maniok jedlý** (iné názvy: **kasava**, **tapioka**, lat. *Manihot esculenta*) je tropický ker z čeľade mliečnikovité (*Euphorbiaceae*).

Pôvodom je z Južnej Ameriky a vo veľkom sa pestuje v Afrike a Ázii. Začala sa domestikovať už pred 10 tisíc rokmi. Je to trváci drevnatý krík. Rastie do výšky 1 až 3 metrov. Má tmavozelené dlhé dlaňovité listy. Veľké hľuzy slúžia ako zásobníky škrobov. Kvety sú malé umiestnené v metline, zvonkovité, žltej až ružovej farby.

Existuje veľké množstvo variet od sladkých až po veľmi horké. Nie je náročný na pestovanie, toleruje sucho aj nekvalitnú pôdu. Vzhľadom na produkciu sacharidov ide o veľmi výnosnú plodinu. Vyrába sa z nej aj alkoholický nápoj čiča, múka a biopalivo.

Býva základným jedlom chudobného obyvateľstva. Pestuje sa hlavne pre svoje veľké mäsité pretiahnuté hľuzy. Jedlé sú aj listy.  Zo škrobu sa vyrába glukóza. Hľuzy aj listy sú v surovom stave jedovaté, obsahujú kyanoglukozidy. Drvením, varením alebo sušením na slnku sa obsah kyanidu vytratí. Listy sa používajú v ľudovom liečiteľstve pri liečení ekzémov, bolesti hlavy, hnačky, dyzentérie alebo cukrovky. Hľuzy sú dobrým zdrojom betakaroténu, vápnika, fosforu a vitamínu C majú nízky obsah bielkovín a tuku a vysoký obsah sacharidov (30 %). Listy majú, na rozdiel od hľúz, vyšší podiel bielkovín (20 %).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Mliečnikovité
Kategória:Koreňová zelenina
Kategória:Listová zelenina
Kategória:Okopaniny
Majstrovstvá Európy v hádzanej mužov 2022

**Majstrovstvá Európy v hádzanej mužov 2022** je v poradí 15. ročník európskeho šampionátu, ktorý medzi 13. a 30. januárom 2022 hostí Maďarsko a Slovensko.

Zápasy v Maďarsku sa budú hrať s plnou kapacitou dejísk, zatiaľ čo zápasy na Slovensku budú z dôvodu pandémie COVID-19 obmedzené na kapacitu 25%.

## Kvalifikácia
Kvalifikácia na finálový turnaj sa konala medzi januárom 2019 a májom 2021. Dva hostiteľské tímy, Maďarsko a Slovensko, a dva najlepšie umiestnené tímy z predchádzajúceho šampionátu, Španielsko a Chorvátsko, sa kvalifikovali automaticky. Celkovo tak zostalo 40 národných tímov, ktoré museli bojovať o zvyšných 20 miest na finálový turnaj.

Kvalifikačná súťaž pozostávala z troch kôl: dvoch kvalifikačných fáz a zostupového kola. Prvá kvalifikačná fáza zahŕňala tímy, ktoré sa nezúčastnili druhého kola kvalifikačného turnaja 2020. Dva najlepšie tímy postúpili do vyraďovacieho kola, kde ich doplnil najlepší európsky tím z *IHF Emerging Nations Championship 2019* a tri najhoršie umiestnené tímy na štvrtom mieste z druhého kola kvalifikácie 2020. Traja víťazi dvojzápasových stretnutí o zostup postúpili do druhej a poslednej kvalifikačnej fázy, čím sa pripojili k zvyšným 21 tímom, ktoré sa zúčastnili na šampionáte v roku 2020, a zvyšným ôsmim tímom, ktoré vypadli v druhom kole kvalifikácie 2020. Týchto 32 tímov bolo rozdelených do ôsmich skupín po štyroch tímoch, pričom sa kvalifikovali dva najlepšie tímy a štyri najlepšie umiestnené tretie tímy.

## Dejiská

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A

#### Skupina B

#### Skupina C

#### Skupina D

#### Skupina E

#### Skupina F

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Hádzaná v 2022
2022
Hádzaná
Kategória:2022 v Maďarsku
Kategória:Šport na Slovensku v 2022
Kategória:Šport v Debrecíne
Kategória:Šport v Segedíne
Kategória:Športové podujatia v Bratislave
Kategória:Športové podujatia v Košiciach
Dióza

náhľad|Glykolaldehyd je jediná dióza.
**Dióza** je monosacharid, ktorý obsahuje len dva uhlíkové atómy. Keďže všeobecným chemickým vzorcom sacharidov je (C·H2O)*n,* kde *n* je 3 a viac, a všeobecný vzorec aldóz je H[CH(OH)]*m*C(=O)H, kde *m* je aspoň 2, dióza nespĺňa formálnu definíciu monosacharidu. Dióza však tento vzorec spĺňa pre *n* = 2 resp. *m* = 1, takže sa dá pokladať za najjednoduchší cukor.

Existuje len jedna dióza, ktorou je glykolaldehyd (2-hydroxyetanál), ktorý je aldodióza. Ketodiózy neexistujú, keďže ketóny musia mať aspoň tri atómy uhlíka.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

## Pozri aj

* Trióza
* Tetróza
* Pentóza
* Hexóza

## Zdroj

Kategória:Monosacharidy
Severoamerická futbalová únia

**Severoamerická futbalová únia** (, skr. NAFU) je regionálne zoskupenie národných futbalových organizácii v zóne Severnej Ameriky pod hlavičkou CONCACAF. NAFU nemá organizačnú štruktúru. Stanovy hovoria „*CONCACAF uznáva ... Severoamerickú futbalovú úniu (NAFU)*“. NAFU poskytuje jedného zo zástupcov CONCACAF výkonnému výboru FIFA.

## Členské štáty
Severoamerická futbalová únia ma troch členov

Vo vydaní stanov CONCACAF z roku 2015 sa uvádza, že „Bez ohľadu na ich príslušnosť k NAFU sa (Bahamy a Bermudy) zúčastnia súťaži CFU“.

## Súťaže

### Národné tímy
Do roku 2017 sa Kanada, Mexiko a USA automaticky kvalifikovali na Zlatý pohár CONCACAF. V súčasnosti ako kvalifikácia slúži Liga národov CONCACAF. V minulosti sa konal dvakrát Pohár národov Severnej Ameriky a to v rokoch 1990 a 1991. Prvý turnaj vyhrala Kanada, druhý ročník Mexiko.

### Kluby
V minulosti sa konala Severoamerická SuperLiga bol to klubový futbal medzi dvoma severoamerickými zónovými ligami, ktorý prebiehal v rokoch 2007 až 2010. V súčasnosti sa kluby z NAFU zúčastňujú Ligy majstrov CONCACAF.

Campeones Cup je každoročný zápas založený v roku 2018 medzi víťazmi predchádzajúcej sezóny Major League Soccer a Liga MX.

Leagues Cup je klubový pohárový turnaj medzi tímami Major League Soccer a Ligy MX, ktorý bol založený v roku 2019.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Medzinárodné futbalové organizácie
Futbal
Karl Benyovszky

**Karl Benyovsky** (* 4. júl 1886, Bratislava, Rakúsko-Uhorsko – † 6. január 1962, Bad Ischl, Rakúsko) bol novinár a spisovateľ, žijúci a tvoriaci najmä v Bratislave a píšuci najmä po nemecky.

## Biografia
Narodil sa do šľachtickej rodiny Beňovských, jeho otcom bol František (Ferenc) Benyovszky (1858 - 1907) a matkou Gizella Kéméndy-Krucsicsová (1868 - 1951). Otec bol policajným úradníkom. V Bratislave navštevoval maďarské školy, ale jeho materinským jazykom bola nemčina. Už veľmi mladý prejavil literárne sklony. Pred prvou svetovou vojnou začal publikovať v bratislavských nemeckojazyčných novinách *Pressburger Zeitung*. Neskôr žil a tvoril v Budapešti, ale od roku 1924 opäť pôsobil v rodnej Bratislave. Písal pre noviny *Pressburger Zeitung* a *Grenzbote*.

Keďže ho amatérsky zaujímala história Bratislavy, začal písať knihy o starých bratislavských domoch a uliciach, o dejinách mestského divadla, o živote Jána Nepomuka Hummela. Zaujímali ho aj povesti o Bratislave a o slovenských hradoch. Po druhej svetovej vojne opustil Československo a presťahoval sa do rakúskeho mesta Bad Ischl, kde aj zomrel.

Viaceré jeho nemecky písané práce, ktoré vyšli v medzivojnovom období, vyšli po roku 2000 vo vydavateľstve „Marenčin PT“.
  
## Dielo
* Malebné zákutia a dvory starého Prešporka (Bratislava 2002)
* Obrázky z prešporského geta (Bratislava 2002)
* Prechádzka starým Prešporkom (Bratislava 2001; pôvodne: Spaziergang durch Alt-Preßburg, Bratislava 1937)
* Tajuplné povesti zo starého Prešporka (Bratislava 2002) 

## Literatúra
* SLIACKY, Ondrej (ed.): *Slovník slovenských spisovateľov pre deti a mládež.* Bratislava : Literárne informačné centrum, 2005, s. 33.

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí novinári
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Spisovatelia píšuci po nemecky
Ladislav Konrád

Mgr. art. **Ladislav Konrád** (* 18. máj 1952, Bratislava) je slovenský herec.

## Filmografia
### Filmy

### TV seriály

### Dokumenty
* 2013: Prvá (*rozprávač*)

### Divadelné záznamy
* 1981: Kubo
* 1983: Barbari

## Referencie

Kategória:Slovenskí divadelní herci
Kategória:Slovenskí televízni herci
Kategória:Absolventi Vysokej školy múzických umení
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Bratislavský-nákupné stredisko

**Bratislavský-nákupné stredisko** (do roku 2021 **Nákupné centrum Slovzdroj a Dom kultúry Ovsište**, prezývané aj *malý Prior*) sú dve multifunkčné budovy spojené nadchodom ponad Mamateyovou ulicou a zastávkou MHD Ovsištské námestie v miestnej časti Ovsište mestskej časti Petržalka v Bratislave. Boli postavené v rokoch 1978 až 1982 a ich vlastníkom je Slovzdroj plus, a. s. Slávnostné otvorenie sa konalo v polovici decembra 1985.

V decembri 2021 bol celý komplex premenovaný na Bratislavský-nákupné stredisko. Názov dostal podľa Juraja Bratislavského, predsedu spoločnosti Slovzdroj plus, a. s., ktorá budovu vlastní. V súčasnosti prebieha jeho rekonštrukcia.

Nachádza sa tu predajňa potravín, obchody, reštaurácie, cukráreň, telocvičňa, centrum voľného času a kinosála kultúrneho domu.

## Dopravné spojenie

## Referencie

Kategória:Stavby v Bratislave
Kategória:Nákupné centrá v Bratislave
Kategória:Petržalka
Kačica

**Kačica** môže byť:
* v zoológii:
** *ako rodové meno*:
*** slovenský názov nasledujúcich rodov z čeľade kačicovité: *Anas* v užšom zmysle, *Spatula*, *Mareca*, *Sibirionetta*, *Lophonetta*, *Speculanas* a *Amazonetta* (niektoré z týchto rodov, resp. ojedinele všetky tieto rody, sú v niektorých systémoch spojené do rodu *Anas* v širšom zmysle), pozri Anas, Spatula, Mareca, Sibirionetta, Lophonetta, Speculanas, Amazonetta
*** slovenský názov vyššie uvedených rodov a niektorých ďalších rodov z čeľade kačicovité (presný zoznam rodov závisí od autora), pozri pod kačicovité
** dospelá samica niektorého z vyššie spomenutých rodov, pozri samica a napr. Anas
** staršie: kačica divá (vrátane kačice domácej)
** príslušník taxónu kačice (=kačicorodé; lat. Anatinae), pozri kačicorodé
* mäso alebo jedlo z kačice domácej, pozri kačica (jedlo)
* v oblasti médií skrátene: novinárska kačica
* vo vinárstve: vrchná časť lisu na hrozno, pozri kačica (vinárstvo)
* nárečovo: spodná zádržka na konci oja, pozri pod oje

## Zdroje
Lis na hrozno

[náhľad|Vinársky lis zo [16. storočie|16. storočia]]
**Lis na hrozno** (iné názvy: **hroznový lis**, **lis na lisovanie hrozna**, **vínový** [alebo **vínny**] **lis**, **lis na víno**; hovorovo alebo zastarano: **preš na hrozno**, **preš na lisovanie hrozna**, **vínny preš**, **preš**) je zariadenie určené na lisovanie hrozna vo vinárskej produkcii. Jeho činnosťou sa získava mušt, z ktorého kvasením neskôr vzniká burčiak a následne víno. Pojmy **vinársky lis**, **vinohradnícky lis** či **lis** sú trochu širšie, keďže zahŕňajú aj lisy na lisovanie hroznového odpadu.

Pri hrozne treba kontrolovať tlak, aby nedošlo k rozdrveniu semien a uvoľneniu veľkého množstva nežiaducich trieslovín do vína. 

Víno sa vyrábalo už najmenej 4000 rokov pred Kristom a v roku 2011 bol v Arménsku objavený lis s červeným vínom starým 6000 rokov.

## Delenie lisov podľa princípu tlaku

* kladové:
** so závažím
** bez závažia
** skrutkové
* vretenové: 
** so spodným priťahovaním vretena
** s vrchným priťahovaním vretena

## Galéria

Súbor:גת_עתיקה_בחוות_גבעות_עולם_01.jpg|Starobylý vínny lis nájdený v Giv'ot Olam v Izraeli
Súbor:Must.jpg|Domáci vínny lis v Rumunsku
Súbor:Wine_Press.jpg|Moderný vínny lis


## Referencie

Kategória:Vinohradníctvo
Horná skala

**Horná skala** () je vrch v Kremnických vrchoch. Leží nad obcou Horné Pršany, približne  západne od Banskej Bystrice. 

## Poloha
Nachádza sa vo východnej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Leží v Banskobystrickom kraji, na pomedzí okresov Banská Bystrica a Žiar nad Hronom a zasahuje na katastrálne územie mesta Kremnica a obce Badín. Je súčasťou rázsochy, ktorá vybieha východným smerom z hlavného hrebeňa v blízkosti sedla Tri kríže a najbližšími sídlami sú severne ležiace Králiky a východne situované Horné Pršany a Malachov.

## Opis
Horná skala je súčasťou bočného hrebeňa, ktorý vedie od hlavného hrebeňa na Košiare a ďalej na Kečku () nad Rakytovcami. Východne sa nachádza sedlom oddelený vrch Košiare (), severným smerom susedí Horná roveň (), západne je v hlavnom hrebeni situovaný Velestúr () a južným smerom Laurín (). Severnú časť hrebeňa odvodňujú prítoky Malachovského potoka do rieky Hron, rovnakým smerom prúdi aj voda z južných svahov, ktoré odvodňuje Badínsky potok. Vrcholom vedie značený chodník z Horných Pršian.

### Výhľady
Zalesnený vrchol umožňuje len veľmi obmedzený rozhľad, no zaujímavé výhľady poskytujú blízke skalné bralá a menšie horské lúky. Z vhodných miest je tak možno pozorovať hlavný hrebeň a okolité vrchy pohoria, okolie Banskej Bystrice, no tiež Štiavnické vrchy, Javorie, Poľanu, Nízke Tatry, Starohorské vrchy a Veľkú Fatru.

## Prístup
* po  žlto značenom chodníku:
** z východu z obce Horné Pršany 
** od západu zo sedla Tri kríže v hlavnom hrebeni
* po  a  z Malachova cez rázc. Ortúty a Pod Košiarmi

## Referencie

## Pozri aj
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Banská Bystrica
Kategória:Vrchy v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Badín
Kategória:Kremnica
Stredoamerická futbalová únia

**Stredoamerická futbalová únia** (, , skrátene UNCAF) je organizácia národných futbalových tímov zo Strednej Ameriky. UNCAF bola založená v roku 1990. Jej členské asociácie sú súčasťou CONCACAF.

## Členské štáty
UNCAF bola založená v roku 1990. Združuje všetky štáty zo Strednej Ameriky.

## Súťaže
### Národné tímy
*Stredoamerický pohár vo futbale - bol to medzinárodný turnaj pre krajiny zo Strednej Ameriky, konal sa každé dva roky a turnaj slúžil aj ako kvalifikácia na Zlatý pohár CONCACAF. Zo Stredoamerického poháru sa na Zlatý pohár kvalifikovali štyri až päť najlepších tímov.

### Kluby
*Copa Interclubes UNCAF - bol to klubový šampionát pre Strednú Ameriku, na ktorom sa tri najlepšie tímy kvalifikovali do Ligy majstrov CONCACAF
*Interklubové majstrovstvá žien - prvé vydanie bolo v roku 2016
*UNCAF organizuje niekoľko súťaži, ktoré sa týkajú mužov, žien, mládeže a futsalu

## Zdroj

Kategória:Medzinárodné futbalové organizácie
Futbal
Hôrka (vrch v Starohorských vrchoch)

**Hôrka** () je vrch v Starohorských vrchoch. Leží nad obcou Hiadeľ, približne  severovýchodne od Banskej Bystrice.

## Poloha
Nachádza sa v bočnom hrebeni, na východnom okraji pohoria. Vrch leží v Banskobystrickom kraji, na území okresu Banská Bystrica a v katastrálnom území obce Hiadeľ. Vypína sa nad Hiadeľskou dolinou, v ochrannom pásme Národného parku Nízke Tatry. Najbližšími sídlami sú južne situovaná Moštenica a Hiadeľ

## Opis
Hôrka je súčasťou rázsochy, ktorá vybieha z masívu Kozieho chrbta južným smerom po Prašnicu () nad Lučatínom. Južným susedom je sedlom oddelené Hradište (), západne leží Vlačuhov (), severne je sedlom oddelený dominantný Kozí chrbát () a východným smerom sa nachádza Holica () a vrch Nad žliabkami (). Masív patrí do povodia Hrona, kam smeruje Uhliarsky potok, odvodňujúci západné svahy vrchu, rovnako tak potok Vážna, odvádzajúci vodu z východnej časti Hôrky. Na vrchol nevedie značený turistický chodník, najbližšie vedú susednými dolinami na hlavný hrebeň. 

### Výhľady
Lesným porastom pokrytý vrchol neumožňuje rozhľad, obmedzené možnosti poskytujú menšie odlesnené časti úbočia. Viditeľný je najmä blízky hrebeň Starohorských vrchov a masív Prašivej, ojedinele však tiež Veporské vrchy, Poľana a Javorie.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená trasa, no neďaleko severne ležiaceho sedla prechádza  žltá značka z Moštenice do sedla Hadlanka, z ktorého vedie nenáročný prístup lesným chodníkom na vrchol. Hiadeľskou dolinou vedie  modrá značka do Hiadeľského sedla (napojenie na  značenú Cestu hrdinov SNP)

## Referencie

## Pozri aj
* Starohorské vrchy
* Zoznam vrcholov v Starohorských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Starohorských vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Banská Bystrica
Kategória:Hiadeľ
Zámok Commarque

náhľad|Château de Commarque

**Zámok Commarque** () je opevnený hrad, ktorého počiatky siahajú do 12. storočia, ktorý stojí vo francúzskom mestečku Les Eyzies-de-Tayac-Sireuil v departemente Dordogne, v regióne Nové Akvitánsko. Kastrálne miesto spája v rámci ohrady hrad, kaplnku a šľachtické domy. Jaskyňa Commarque je nižšie, priamo nad pevnosťou.

## História
Hrad bol postavený v 12. storočí, prípadne o niečo skôr, na žiadosť sarlatských opátov. V tom čase bol Château de Commarque iba drevenou vežou a jeho hlavným záujmom bolo odradiť ambície rodiny Beynac a zaistiť bezpečnosť údolia. Bol umiestnený na križovatke dvoch dôležitých obchodných ciest: cesty z Périgueux do Cahors a cesty z Brive-la-Gaillarde do Bergeracu.

Po ovládnutí hradu rodinou Beynacov bola drevená veža nahradená kamennou hradbou. Došlo k zveľadeniu opevnenia a až do 18. storočia postupne zveľaďovali hrad.

Počas storočnej vojny sa ho zmocnili Angličania, ktorí to miesto držali niekoľko rokov.

Neskôr počas francúzskych náboženských vojen obsadili hrad katolíci, pretože Beynaci boli protestantskí partizáni.

Pod hradom sa nachádza praveká jaskyňa.

## Reštaurovanie
Hrad prechádzal rekonštrukciou od roku 1994. Od roku 1943 je zapísaný ako historický monument francúzskeho ministerstva kultúry.


Súbor:Château de Commarque, La chapelle Saint Jean en 1985.jpg|Château de Commarque, Kaplnka Saint Jean v roku 1985
Súbor:Commarquechapelle Saint Jean.jpg|Commarquechapelle Saint Jean


## Referencie

Kategória:Hrady a zámky vo Francúzsku
Kategória:Stavby v Novom Akvitánsku
Paseas

**Paseas** () môže byť:
* sikyónsky tyran v 3. stor. pred Kr., pozri Paseas zo Sikyónu
* atický maliar váz v 6. stor. pred Kr., pozri Paseas (maliar)

## Zdroje
Trzetrzewina

**Trzetrzewina** je dedina (pol. *wieś*) v Poľsku, v Malopoľskom vojvodstve v Nowosądeckom okrese, vo vidieckej obci Chełmiec. Žije tu 1 824 obyvateľov (2021). Rozloha dediny je 925 ha.

Nachádza sa tu základná škola pomenovaná po generálovi Michalovi Gałązkovi a farnosť Panny Márie Útechy.

Cez Trzetrzewine prechádza štátna cesta č. 28.

## Časti dediny
* Dół
* Koło Dworu
* Koło Gościńca
* Łysa Góra
* Na Bałdonicach
* Niwy
* Słociny
* Sołtystwo
* Wydarta
* Zadziele
* Zadziele Klęczańskie

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Powiat nowosądecki
Kategória:Dediny v Poľsku
Krpec (vrch v Kremnických vrchoch)

**Krpec** () je vrch v Kremnických vrchoch. Leží nad obcou Horná Štubňa, približne  juhovýchodne od Turčianskych Teplíc. 

## Poloha
Nachádza sa v severnej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Vrch leží v Žilinskom kraji, v okrese Turčianske Teplice a zasahuje na katastrálne územie obcí Horná Štubňa a Turček. Vrch je situovaný v bočnom hrebeni, ktorý vybieha západným smerom z mohutnej Flochovej a najbližšími sídlami sú severozápadne ležiaca Horná Štubňa, severne situované Čremošné a južným smerom ležiaca obec Turček.

## Opis
Nevýrazný Krpec sa nachádza mimo turistických trás, v turisticky menej atraktívnej oblasti. Severným susedom je vrch Špičiak () a Zlatá studňa (), východne dominuje Javorová studňa () a Flochová (), južným smerom vrch Na pieskoch () a západne je sedlom oddelená Jazvečia (). Oblasť leží v povodí Turca; južné svahy odvodňuje Antonský potok, voda zo severných smeruje Dedinským potokom do Teplice. V blízkosti vrchu nevedie žiadny značený turistický chodník, no je tu vybudovaných niekoľko lesných ciest.

### Výhľady
Hustým lesom pokrytý vrchol neumožňuje rozhľad, veľmi obmedzený je možný z malých lokalít s nižšou vegetáciou. Výnimočne je tak vidieť okolité vrchy pohoria, no tiež Lúčanskú Fatru, Žiar, Strážovské vrchy a Vtáčnik.

## Prístup
Na Krpec nevedie značená trasa, preto prístup je možný lesnými cestami a neznačenými chodníkmi z okolia.

## Referencie

## Pozri aj
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Horná Štubňa
Kategória:Turček (okres Turčianske Teplice)
Nostalgia (rozlišovacia stránka)

**Nostalgia** môže byť:

* túžba po niečom alebo po niekom, pozri nostalgia
* slovenský film z roku 2017, pozri Nostalgia (film)
* kino v Bratislave, pozri Nostalgia (kino)
Kid

**Kid** môže byť:

* americký film z roku 1921, pozri Kid (film z roku 1921)
* americký film z roku 2000, pozri Kid (film z roku 2000)
* britský film z roku 2010, pozri Kid (film z roku 2010)
Jana Labajová

Mgr. art. **Jana Labajová** (* 17. október 1990, Hozelec) je slovenská televízna herečka.

## Životopis
Narodila sa v Hozelci, malej dedinke pri Poprade. Vyštudovala Konzervatórium a Vysokú školu múzických umení v Bratislave. Pôsobí v divadle Karola Spišáka v Nitre. Okrem toho sa venuje spevu, hre na klavíri, muzikálu a bábkoherectvu. V rokoch 20162019 účinkovala v troch krátkometrážnych študentských filmoch: *Čína*, *Nostalgia* a *Kid*. V roku 2012 účinkovala v seriáli *[[Rodinné prípady]]*, v roku 2018 v seriáli *[[Detektív Dušo]]* alebo v rokoch 20212022 v seriáli *[[Oteckovia]]*, kde stvárnila postavu *Radoslavy*.

## Filmografia

### Filmy
* 2016: *Čína* (krátkometrážny študentský film)
* 2017: *Nostalgia* (krátkometrážny študentský film)
* 2019: *Kid* (krátkometrážny študentský film)

### Televízne seriály
* 2012: *[[Rodinné prípady]]*
* 2012: *[[Dr. Dokonalý]]*
* 2014:	*[[Vdova (seriál)|Vdova]]*
* 2014: *[[Doktori (slovenský seriál)|Doktori]]*
* 2016: *[[Skutočné príbehy|Čert nikdy nespí]]*
* 2017: *[[Za sklom (seriál)|Za sklom]]*
* 2017: *[[Prázdniny (seriál)|Prázdniny]]*
* 2017: *[[Pravá tvár (seriál)|Pravá tvár]]*
* 2018: *[[Vlci]]*
* 2018: *[[Detektív Dušo]]*
* 2021: *[[Slovania]]*
* 2018: *[[Oteckovia]]* (Radoslava „Radka“)

### Divadelné záznamy
* 2018: *Čarodejník z krajiny Oz*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Osobnosti z Hozelca
Kategória:Slovenské divadelné herečky
Kategória:Slovenské televízne herečky
Kategória:Absolventi Vysokej školy múzických umení
Kategória:Absolventi Konzervatória v Bratislave
Matúš Kvietik

Mgr. art. **Matúš Kvietik** (* 10. apríl 1991, Bratislava) je slovenský herec.

## Štúdium a život
Pochádza z umeleckej rodiny. Narodil sa rodičom Martinovi a Kataríne Kvietikovým. Jeho rodičia sa rozviedli, keď mal 6 rokov. Má mladšieho brata Marka. Študoval herectvo na VŠMU. Účinkoval v divadle Astorka, Mestskom divadle v Žiline, v Divadle Aréna a v Slovenskom národnom divadle. V roku 2018 účinkoval v seriáli Susedia a v roku 2021 v americkom seriáli Van Helsing. Od roku 2022 účinkoval v seriáli Oteckovia, kde stvárňuje postavu *Pavla*.

## Filmografia

### Filmy
* 2023: Perinbaba a dva svety

### TV seriály
* 2012: Rodinné prípady
* 2013: Pravdivé príbehy s Katkou Brychtovou
* 2014: Superhrdinovia
* 2014: Doktori
* 2015: Kukučka
* 2016: Čert nikdy nespí
* 2018: Susedia
* 2018, 2020: Sestričky
* 2019: Delukse
* 2021: Van Helsing
* 2022: Oteckovia (*Pavol „Paľo“*)
* 2022súčasnosť: Nemocnica (Andrej)
* 2022: Svätý Max (*Robo*)
* 2023: Dunaj, k vašim službám (*Jakub Lukáč*)
* 2024: Mama na prenájom (*Svetozár*)

### Divadelné záznamy
* 2020: #dubček

## Hosť
* 2013: Milujem Slovensko
* 2014: Neskoro večer
* 2016: Zlaté časy
* 2017: Záhady tela

## Referencie

Kategória:Slovenskí divadelní herci
Kategória:Slovenskí televízni herci
Kategória:Absolventi Vysokej školy múzických umení
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Ingrid Thulinová

**Ingrid Thulinová** (* 27. január 1926, Sollefteå, Švédsko† 7. január 2004, Štokholm) bola švédska herečka a režisérka, ktorá často spolupracovala s Ingmarom Bergmanom.

## Detstvo a mladosť
Thulinová sa narodila v severnom Švédsku, v meste Sollefteå. V detstve navštevovala hodiny baletu a v roku 1948 bola prijatá do Kráľovského dramatického divadla.

## Kariéra
Dlhé roky pravidelne spolupracovala s Ingmarom Bergmanom. Objavila sa vo filmoch ako napríklad *Lesné jahody* (1957), *Tvár* (1958), *Ticho* (1963), *Obrad* (1969) či *Šepoty a výkriky* (1972).

V roku 1958 získala na Medzinárodnom filmovom festivale v Cannes, ocenenie, pre najlepšiu herečku. V roku 1969 sa objavila po boku Charlotte Rampling vo filme *[[Súmrak bohov]]*, kde za svoj herecký výkon získala ocenenie National Society of Film Critics, pre najlepšiu herečku.

V roku 1980 bola predsedníčkou poroty na 30. medzinárodnom filmovom festivale v Berlíne. Tiež režírovala dva filmy.

## Súkromný život
Thulinová bola dva krát vydatá a nemá žiadne deti. Začiatkom 60. rokov si kúpila byt v Paríži a o niekoľko rokov neskôr dom na pláži v San Felice Circeo v Taliansku. V roku 1970 sa stala obyvateľkou mesta Sacrofano, kde žila 34 rokov. V roku 1992 vyšli jej monografie s názvom *Någon jag kände*. Krátko pred svojou smrťou sa vrátila späť do Štokholmu.

Od roku 2008 udeľuje každoročne mesto Sollefteå štipendium Ingrid Thulin Memorial Scholarship, ktoré má hodnotu 20 000 SEK a je vhodné pre všetkých, ktorí sa venujú umeniu. Sponzoruje ho Harriet Andersson, dlhoročná kamarátka Thulinovej.

## Úmrtie
Krátko pred svojou smrťou sa vrátila späť do Štokholmu na lekárske vyšetrenie. Thulinová zomrela 7. januára 2004 na rakovinu 20 dní pred svojimi 78 narodeninami. Je pochovaná vo svojom rodnom meste Sollefteå.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Švédske filmové herečky
Kategória:Švédske televízne herečky
Kategória:Švédske divadelné herečky
Kategória:Úmrtia na rakovinu
Dlhá lúka (vrch v Strážovských vrchoch)

**Dlhá lúka** () je vrch Strážovských vrchov. Leží nad obcou Tužina, približne  severne od Prievidze.

## Poloha
Nachádza sa na východnom okraji pohoria, v geomorfologickom podcelku Zliechovská hornatina a časti Javorinka. Vrchol leží v Trenčianskom kraji, v okrese Prievidza a zasahuje na katastrálne územie obcí Tužina a Kľačno. Najbližšími sídlami sú južne ležiaca Tužina a juhovýchodne situované Kľačno. 

## Opis
Dlhá lúka je súčasťou hrebeňa, ktorý vedie z Homôľky () južným smerom na vrch Hvizdák (). Juhovýchodne susedí Jazvečie (), južne Hvizdák, západne leží Javorina (), severne Homôľka a východne Bukovec (). Vrch patrí do povodia rieky Nitra, ktorá odvodňuje východne sa zvažujúce svahy, jej prítok Tužina odvádza vodu zo západnej časti masívu. Na vrchol nevedie značený chodník a najbližšia je Homôľkou vedúca Cesta hrdinov SNP, smerujúca z obce Čičmany do Fačkovského sedla. Sedlom smerom do Prievidze vedie východným úpätím aj cesta I/64. 

### Výhľady
Zmiešaný les na vrchole Dlhej lúky prechádza do nesúvislého porastu, ktorý umožňuje obmedzený rozhľad na okolie. Z lokalít bez vyššej vegetácie sú viditeľné okolité vrchy pohoria a Prievidzskej kotliny, no tiež susedný Kľak, časť Veľkej Fatry, Kremnických vrchov a Vtáčnika.

## Prístup
Na vrchol nevedie značený prístup a ten je dostupný hrebeňom, odbočením z  červeno značenej magistrály na Homôľke, alebo lesnými chodníkmi z okolitých obcí.

## Referencie

## Pozri aj
* Javorinka (geomorfologická časť)
* Zliechovská hornatina
* Zoznam vrcholov v Strážovských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Strážovských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Prievidza
Kategória:Kľačno
Kategória:Tužina (okres Prievidza)
Čičerman

**Čičerman** () je vrch Strážovských vrchov. Leží nad obcou Čavoj, približne  severne od Prievidze.

## Poloha
Nachádza sa v juhovýchodnej oblasti pohoria, v geomorfologickom podcelku Zliechovská hornatina a časti Javorinka. Vrchol leží v Trenčianskom kraji, v okrese Prievidza a zasahuje na katastrálne územie obcí Tužina, Čavoj, Nitrianske Pravno a Valaská Belá. Najbližšími sídlami sú severne ležiace Čičmany a západne ležiaci Gápel, juhozápadne sa nachádza Čavoj a juhovýchodne Chvojnica a Tužina. 

## Opis
Čičerman je súčasťou hrebeňa, ktorý vedie od juhu z Magury na Lazový vrch (), kde sa pripája na hrebeň, vedúci z Homôľky () na Strážov (). Východným smerom susedí vrch Jedľovec (), južne Vlčí vrch (), juhozápadne Kolenová (), západne leží Oselná () a severným smerom sedlom oddelený Lazový vrch. Vrch patrí do povodia rieky Nitra; severozápadné svahy odvodňuje potok Jasenina do Nitrice, východné a južné svahy odvádzajú vodu Chvojnicou do rieky Nitra. Vrcholom vedie značený chodník z Magury do sedla Javorinka. 

### Výhľady
Nesúvislý porast zmiešaného lesa vrcholovej časti umožňuje obmedzený rozhľad. Z vhodných miest bez vyššej vegetácie sú pozorovateľné okolité vrchy pohoria, no tiež masív Kľaku, časť Považského Inovca, Vtáčnika, Žiaru, Kremnických vrchov a Veľkej Fatry.

## Prístup
* po  červenej značke:
** od juhu z Magury cez sedlo Obšiar
** zo severu zo sedla Javorinka (pripojenie na Cestu hrdinov SNP) cez Lazový vrch
* po  žltej značke z Čičmian cez Lazový vrch
* po  modrej značke z Čavoja cez sedlo Obšiar

## Referencie

## Pozri aj
* Javorinka (geomorfologická časť)
* Zliechovská hornatina
* Zoznam vrcholov v Strážovských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Strážovských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Prievidza
Kategória:Valaská Belá
Kategória:Tužina (okres Prievidza)
Kategória:Čavoj
Kategória:Nitrianske Pravno
Sokol (vrch v Chočských vrchoch)

**Sokol** () je vrch v Chočských vrchoch. Nachádza sa nad Valaskou Dubovou, približne  severne od Ružomberka.

## Poloha
Nachádza sa na západnom okraji Chočských vrchov, v geomorfologickom podcelku Choč. Leží v Žilinskom kraji, okrese Ružomberok a v katastrálnom území obce Valaská Dubová. Je súčasťou národnej prírodnej rezervácie Choč a najbližším sídlom je na západnom úpätí ležiaca Valaská Dubová, severne sa nachádza Jasenová a južne Likavka.

## Popis
Sokol zakončuje hrebeň, ktorý vybieha z Veľkého Choča západným smerom cez sedlo Stredná poľana. Severne susedí vrch Kunovo () a Soliská (), východným smerom je nevýrazným sedlom oddelená Malá Magura (), no tiež Veľký Choč (), Kýčera () a Zadný Choč (), južne leží Lovisko () a Hulín () a západným smerom Žiar () a Tlstá hora (). Vrch patrí do povodia Váhu, kde smeruje riečka Likavka, odvodňujúca severozápadné a západné časti a jej prítok Choča, odvádzajúci vodu z juhovýchodných a južných svahov. Na vrchol nevedie značená trasa a vrchol je tak prístupný po hrebeni.

### Výhľady
Lesný porast vrcholovej časti pokrýva najmä severne situovanú časť, južnú tvorí strmý zráz s možnosťou výhľadov. Z vhodných miest možno pozorovať okolité Chočské vrchy, Nízke Tatry, Veľkú a Malú Fatru a časť Liptovskej kotliny.

## Prístup
Na vrchol nevedie značkovaná trasa, preto vzhľadom na svahovitosť je najľahší prístup hrebeňom zo Strednej poľany:

* po  značke:
** zo západu z Valaskej Dubovej
** od juhu z Likavky cez sedlo Spuštiak
* po  značke:
** zo severu z Jasenovej 
** od juhu z Likavky cez sedlo Spuštiak
* po  značke z Vyšného Kubína

## Referencie

## Pozri aj
* Choč (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Chočských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Chočských vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Ružomberok
Kategória:Valaská Dubová
Agathinos (syn Menippa)

**Agathinos** () bol starogrécky sochár.
 
Agathinos, syn Menippa z Atén, bol činný zrejme za vlády cisára Augusta. Nezachovala sa od neho žiadna socha, ale známa je jeho signatúra vyrytá na mramorovom sochárskom diele stvárňujúcom kmeň stromu, ktoré slúžilo ako podpera pre sochu:

- text v starogréčtine
 
Objavená bola v archeologickej lokalite talianskeho mesta Piperno v južnom Laziu (Privernum Volscorum). Ide tu však len o kópiu originálu (zhotoveného zrejme z bronzu), preto nemožno presne datovať dobu pôsobenia tohto sochára. Pre dobu zhotovenia kópie bolo charakteristické signovať priamo sochu.
 
Niektoré grécke bronzové sochy sa dochovali ako rímske kópie, najčastejšie zhotovené z mramoru. Pre vytvorenie kópie z mramoru sa často vyžadovalo urobiť určité zmeny, napríklad pridaním kmeňa stromu ako opory.
 
## Referencie a bibliografia

 
Kategória:Sochári starovekého Grécka
Oh Shenandoah

„**Oh Shenandoah**“ (tiež nazývaná „*Shenandoah*“, „*Across the Wide Missouri*“, „*Rolling River*“, „*Oh, My Rolling River*“, „*World of Misery*“) je tradičná ľudová pieseň spievaná v Amerike neistého pôvodu, ktorej vznik sa datuje do začiatku 19. storočia.

Zdá sa, že pieseň „Shenandoah“ pochádza od amerických a kanadských cestovateľov alebo obchodníkov s kožušinou, ktorí cestovali po rieke Missouri na kanoe a vyvinuli niekoľko rôznych textov. Niektoré texty odkazujú na náčelníka indiánskeho kmeňa Oneida Shenandoaha a obchodníka s kanoemi, ktorý sa chce oženiť so svojou dcérou. V polovici 19. storočia sa verzie piesne stali námorníckou piesňou, ktorú počúvali alebo spievali námorníci v rôznych častiach sveta. Pieseň má číslo 324 v databáze Roud Folk Song Index.

Ďalšie variácie (kvôli vplyvu ústneho rozptýlenia medzi rôznymi regiónmi) zahŕňajú karibskú (svätovincentskú) verziu, „World of Misery“, ktorá sa nevzťahuje na „indickú princeznú“, ale na „bielu mulatku“.

## Referencie

## Zdroj
* 

Kategória:Ľudové piesne
Agathinos

**Agathinos** (, ) môže byť:
* grécky sochár v 4. stor. pred Kr., pozri Agathinos (sochár)
* starogrécky aténsky sochár, pozri Agathinos (syn Menippa)
* grécky lekár v 1. stor. pred Kr., pozri Agathinos z Bitýnie
* grécky lekár v 1. stor., pozri Agathinos zo Sparty
* grécky lekár z antoniovského obdobia (138 – 192), pozri Claudius Agathinus
* starogrécky športovec, pozri Agathinos (syn Thrasybula)

## Zdroje