Priekopníci

***Priekopníci*** () je román amerického spisovateľa Jamesa Fenomora Coopera a dejovo štvrtý diel pentalógie o Koženej pančuche, ktorý bol však napísaný ako prvý už v roku 1823. Príbeh o bielom zálesákovi a lovcovi *Natty Bumppovi* (nazývanom tiež *Lovec jeleňov*, *Kožená pančucha* či *Dlhá karabína*) a jeho indiánskom priateľovi, náčelníkovi kmeňa Mohykánov *Čingačgúkovi* (tiež *Veľký had*, *Indián John* alebo *Mohykán*) sa však stal nečakane slávnym, i keď ho napísal mladý, neznámy a neskúsený spisovateľ, a tak časom vznikali ďalšie romány o príbehoch týchto dvoch priateľov, až vznikla celá pentalógia.

## Dej

*Natty Bumppo* i *Čingačgúk* prežili život bohatý na nebezpečenstvá, hrdinstvá, lásku, smútok i priateľstvá uprostred panenskej prírody, lesov plných zveriny a rozľahlých, takemr neobývaných lesoch. V tomto románe sa ich život pomaly prehupol do staroby. Lesy sa menia na osady, rieky na dopravné cesty plné nových osadníkov, a kam sa obzrú, tam ich doháňa civilizácia. Píše sa koniec 18. storočia, kedy sa Amerika stáva zaslúbenou zemou a útočiskom pre tisíce nových osadníkov – utečencov pred francúzskou buržoáznou revolúciou, i pre utečencov z Anglicka. Je to svet, ktorému *Natty* ani *Čingačgúk* nerozumejú a nevedia sa s ním zmieriť.

V románe sa stretávame s novými postavami "nového" sveta – sudcom *Templom* a ejho dcérou *Bess*, ale tiež s mladým lovcom *Oliverom Edwardsom*. *Bess* súcití so starým zálesákom, no ako predstaviteľka a členka tohto "nového" sveta a spoločnosti mu nedokáže pomôcť bez toho, aby sa vzdala sveta, v ktorom žije. Do života jej komunity zasiahne mladý lovec *Oliver Edwards*, ktorý je zvláštnym putom spojený s *Nattym Bumppom* i jeho priateľom *Čingačgúkom*. James Fenimore Cooper v tomto románe veľmi plasticky vykresľuje osobnosti a životy každej postavy, ktorá sa objaví v príbehu. Veľmi realisticky tiež opisuje dobu, ktoru sa zmenil celý svet *Nattyho Bumppa*. Tento nový, nepochopiteľný svet ho napokon donúti po smrti indiánskeho náčelníka *Čingačgúka* odísť ďalej na západ, kam sa ešte rýchle kroky civilizácie a nových poriadkov nedostali.

## Postavy
* *Nathaniel "Natty" Bumppo* – známy tiež ako „Kožená Pančucha“ alebo „Jastrabie Oko“ – Starý lovec a patriot, hlavná postava novely. Je nedôverčivý voči civilizácii, ale priateľský k Indiánom. (Kapitola 1, strana 22). Bol tzv. „ľúbezným spolužitím človeka a prírody“. Vystupuje ako protiklad márnotratnosti, ktorá je zakotvená v osadníkoch. V konflikte medzi civilizáciou a právom, Natty predstavuje tzv. hranicu. V Kapitole 3, Masaker holubov, je jeho postava vykreslená ako muž trvale zžitý s prírodou. Osadníci v rámci športu zabíjajú väčšie množstvo holubov ako skutočne potrebujú ale Natty loví iba také množstvo, ktoré potrebuje na prežitie. 
* *Sudca Marmaduke Temple* – Vdovec, sudca a zakladateľ Templetonu (Kapitola 1, strana 18). Je vodcom priekupníkov, skupiny, ktorá osídľuje nespútanú divočinu Otsega. Je silnou osobnosťou, prirodzeným vodcom, ktorý rozumným spôsobom osídľuje divočinu. Je mužom, ktorý rešpektuje prírodu a najmä jej schopnosť dať a zároveň vziať život. Počiatočné snahy so vznikom novej kolónie ho prinútili zbaviť svojich ľudí hladomoru. V Kapitole 2 je skoro rozdrvený padajúcim stromom. Nielen rešpekt z nespútanej divočiny, ale aj nefalšovaná láska k nedotknutej prírode z neho robia pravého a vhodného vodcu. Opis vrchola, ktorý pomenoval „Mount Vision“ je taktiež dôkazom jeho rešpektu ku kráse prírody. Jeho názory sú podobné s tými, ktoré má „Kožená Pančucha“, ale jeho krásne ideály sú poškvrnené účasťou na jatkách holubov. Keď sa lov skončí, vzrušenie a potešenie nahrádza pocit viny. Temple je postavou, ktorá predstavuje osadníkov a sám si uvedomuje ich miestami až deštruktívne spôsoby. Počas celého príbehu však prejavuje rešpekt voči Indiánom, Koženej Pančuche a územiam, ktoré kontroluje.
* *Agamemnon "Aggy"* – sudcov otrok 
* *Elizabeth "Bess" Temple* – sudcova dcéra a objekt Oliverovho záujmu (Kapitola 5, strana 66) 
* *Richard "Dick" Jones* – sudcov bratranec (Kapitola 4, strana 47) „Šerif“. Sudcova pravá ruka. Keď zazrie padajúci odumretý strom, zaujme zvláštny postoj. Na to, aby sa zabránilo padaniu ďalších stromov, je potrebné odstrániž z lesa všetky stromy s hnilým kmeňom. V prípade, keď bolo treba zasýtiť dedinu, použil na holubov delostrelecký kanón. Rybi lovil dynamitom. Je pravým opakom Koženej ponožky, ktorý je k prírode šetrný. Richard je predstaviteľom osadníkov, ktorí nepoznali krajinu a snažili sa sami pre seba vytvoriť si nový život. Svojím spôsobom myslenia sa zaoberá len sám sebou, jeho vlastné prežitie a prosperitu a pritom nehľadí na ostatných a ani územie, ktoré obývaSquire Hiram Doolittle – architekt, priateľ Richarda Jonesa
* *pán Le Quoi* – skorší francúzsky šľachtic, terajší kupec v Templetone (Kapitola 4, strana 47) 
* *Major Frederick "Fritz" Hartmann* – nemecký osadník, pravidelný návštevník sudcovho domu (Kapitola 4, strana 48) 
* *Reverend Mr. Grant* – anglický duchovný (Kapitola 4, strana 48) 
* *Ben Pump*, známy tiež ako *Benjamin Penguillan* – sudcov služobník a bývalý námorník, ktorý nevie plávať (Kapitola 5, strana 60) 
* *Dr. Elnathan Todd* – mestský doktor (Kapitola 6, strana 71) 
* *Indian John*, známy aj ako *John Mohegan, Čingačgúk* – posledný z mohykánov a Nattyho verný spoločník (Kapitola 7, strana 85) 
* kapitán a pani *Hollisterový* – majitelia hostinca „Smelý Dragún“
* statkár *Chester Lippet* – nepríjemný právnik, ktorý až priveľmi rozpráva počas návštevy hostinca „Smelý Dragún“ 
* *Louisa Grant* – dcéra pána Granta, Elizabetina spoločníčka a ďalší objekt Oliverovho záujmu 
* *Billy Kirby* – drevorubač
* *Squire Van der School* – „čestný“ právnik (Kapitola 25, strana 277) 
* *Jotham Riddle* – lenivý chlapík z ktorého spraví šerif starostu 
* *Sir Oliver Effingham*

## Analýza
*Naturalistické idey:* Aj keď  dielo nie je klasifikované ako naturalistický román, Cooper líči veľa myšlienok založených na naturalizme v Pionieroch. Používa jazyk, dialógy a opis, ktoré mu pomáhajú sprostredkovať tento pohyb v rámci tohto diela.

*Krajina:* V  Pionieroch, Cooper tematicky diskutuje o zložitosti krajiny v rámci novej americkej hranice. Boj medzi prírodou a civilizáciou je konštantný a konkurenčná sila v mysliach postáv a vo všeobecných okolí. Cooper hodnotí svoju krajinu ako tú, ktorá bude zriadená civilizáciou, ktorá nebude môcť uniknúť vlastným činom a arogancii.

*Postavy:* Cooper rozširuje konflikt medzi prírodou a civilizáciou v jeho charakteroch. Presnejšie, Cooper píše ovela viac detailne a podrobne dialógy pre  postavu “Nattyho Bumpa”, ako pre ostatné postavy v diele. Počas týchto konverzácii, Natty poukazuje na dôležitosť rešpektovania krajiny a chamtivosti a sebeckosti ľudstva.  “Civilné spoločenské”  postavy su vačšinou charaktery v pozadí Nattiho hrdinskej postavy s naturalistickými prvkami. Javí sa ako protiklad k plytvaniu, demonštrovanemu osadníkmi, v ktorých je usadené. Toto napomáha udrzat Copperovu hlavnu temu divočiny verzus ustálenu spoločnost. Zakial čo osadníci vidia a chápu divočinu ako skrotenú ich prítomnostou, Natty ma víziu civilizovaného života a spolužitia s prírodou. Chce vlastne poukázať na jedinečnú úlohu, ktorú táto neprebádaná a nespútaná divočina prispieva k zložitosti Ameriky.

“Je ovela lepšie zabit len to čo chces, bez mrhania pušným prachom, ako strielať do božích tvorov zlým sposobom.” (Natty Marmedukovi) – Kapitola III, The Porážka Holubov

*Opis:* Striedajúc dialogy, Cooper píše vaščinu faktov len v deskriptivnom štýle, aby zobrazil povodnú divočinu, ktorú chce zobrazit čitatelovi. V opise krajiny uvádza príklad mieru a Narutalistickeho zmyslu divočiny. Keď dialog začína, ukazuje nám, ako narušenie civilizácie dopadá na prirodzenú hojnost nespútanej prírody. Copperov kontrast rozdávania, prírody a pokojnej divočiny verzus arogantosť a chamtivosť spoločnosti.

;5 Kľúčových bodov
* Cooper poukazuje na krásu hraníc so všetkými opismi jazera
* Rovnako poukazuje na chamtivosť nových osadníkov
* Mešťania tvrdia, že vtákov zabíjajú iba kvôli jedlu ale v skutočnosti sa to stalo ich 
* Morálnym ponaučením príbehu je, že človek by ma využiť iba to čo potrebuje

## Referencie

Kategória:Romány USA
Kategória:Knihy Jamesa Coopera
Kategória:Knihy z 1823
Kategória:Romány 19. storočia