open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Burnout (séria)

náhľad|Logo série ''Burnout''
***Burnout*** je séria pretekárskych videohier vyvinutá spoločnosťou Criterion Games vydaná pre rôzne herné konzoly, okrem odnože *Burnout Paradise*, ktorá vyšla aj pre PC. Vydavateľom prvých dvoch častí je Acclaim Entertainment, od 3. videohry Electronic Arts. Sériu *Burnout* tvorí päť videohier pre konzoly PlayStation 2, PlayStation 3, Xbox, Xbox 360 a GameCube. Menovite ide o *Burnout*, *Burnout 2: Point of Impact*, *Burnout 3: Takedown*, *Burnout Revenge* a  *Burnout Paradise*. Existuje aj spin-off pre mobilné konzoly PlayStation Portable a Nintendo DS s názvom *Burnout Legends*. Podobne ako *Burnout Dominator* pre PS2, nejde o úplne prepracovanú hra, ale obsahuje prvky ostatných častí pre Playstation 2, Xbox alebo GameCube.

*Burnout* je séria arkádovo-pretekárskych hier, čo znamená, že správanie pri jazde a tiež fyzika hry sa výrazne líšia od skutočných podmienok. Najlepšie to spoznáte podľa extrémne vysokej rýchlosti áut a toho, ako ľahko sa pri tejto rýchlosti dajú riadiť. V hrách série *Burnout* v prvom rade nejde o prvú pozíciu v cieli, ale aj – alebo skôr – o napáchanie čo najväčších škôd. Tradíciou vo všetkých častiach je „burnout“ – tzv. Turbo Boost, ktorý sa dá dobiť riskantnou jazdou a v neskorších častiach aj kolíziami.

## Hry série
**Burnout* (2001)
**Burnout 2: Point of Impact* (2002)
**[[Burnout 3: Takedown]]* (2004)
**Burnout Revenge* (2005)
**Burnout Legends* (2005)
**Burnout Dominator* (2007)
**Burnout Paradise* (2008)
**Burnout Paradise Remastered* (2018)

### Spin-off
* *Burnout CRASH!* (2011)

## Zdroj

Kategória:Série počítačových hier
Kategória:Pretekárske počítačové hry
Kategória:Hry Electronic Arts
Klzák (sneh)

**Klzák** (**na sneh**), **lopata na sánkovanie** alebo **sánkovacia lopata** (hovorovo *riťoplesk* alebo *lopár* (*na sneh*)) je detský plastový dopravný prostriedok na kĺzanie sa po snehu rôznych tvarov, od tanierových po lopatovité.

## Pozri aj
* sane
* boby

## Zdroje
*
*

Kategória:Sánkovanie
Kokavský potok

**Kokavský potok** je vodný tok v Liptovskej kotline na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Dovalovca s dĺžkou približne 7,8 km a je tokom V. rádu. Preteká územím ochranného pásma Tatranského národného parku.

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti Podtatranskej kotliny, v geomorfologickom podcelku Liptovská kotlina a v ich časti Hybianska pahorkatina, v lokalite Hluchánske, v nadmorskej výške približne 

Potok pramení južne od Podbanského v močaristej oblasti s nesúvislým porastom, na území prírodnej rezervácie Machy. Od prameňa tečie juhozápadným smerom a zakrátko priberá viacero významných ľavostranných prítokov. Na strednom toku sa južným smerom oddeľuje rameno, ktoré onedlho ústí do Dovalovca. Hlavný tok pokračuje bez významnejších prítokov na juhozápad, kopírujúc cyklochodník na Podbanské. Nad Liptovskou Kokavou sa potok opäť rozdeľuje a pokým hlavný tok sa stáča viac na juh mimo obec, bočné rameno pokračuje severnejšou trasou do obce. Toto bočné rameno preteká centrom obce a následne sa stáča na juhovýchod. Kokavský potok tečie mimo intravilán a juhovýchodne od centra ešte priberá vetvu, pretekajúcu obcou a v nadmorskej výške približne  sa vlieva do Dovalovca. Potok patrí do povodia rieky Váh. 

Potok pramení a preteká iba katastrálnym územím obce Liptovská Kokava v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji.

## Referencie

## Pozri aj
* Podtatranská kotlina
* Liptovská kotlina
* Hybianska pahorkatina
* Tatranský národný park

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Dvojtvárnik dažďový

**Dvojtvárnik dažďový** () je druh jednoročnej byliny rodu dvojtvárnik, z čeľade astrovité (*Asteraceae*). Jeho prirodzený areál zahŕňa iba niektoré subtropické oblasti v južnej Afrike.

## Opis
Dvojtvárnik dažďový je jednoročná bylina. Byľ je jednoduchá alebo od bázy rozkonárená, vzpriamená, alebo poliehavá, často rozložitá, riedko listnatá, husto chlpatá a roztratene žliazkatá, vysoká 10 až 40 (50) cm.

Listy sú striedavé a stopkaté. Čepeľ je slabo dužinatá, obrátene vajcovitá až čiarkovitá, husto chlpatá, po okraji laločnato zubatá, dlhá 70 až 100 mm. Horné listy sú rýchlo zmenšujúce.

Úbory sú na konci konárikov jednotlivé, dlho stopkaté, priame, za plodu ovisnuté, s priemerom 20 až 70 mm. Stopka je ryhovaná, dlhá 20 až 100 (150) mm. Samičie kvety sú jazykovité, biele, zriedkavejšie žlté, na báze tmavo purpurové alebo fialové, na rube biele s modrými, purpurovými alebo fialovými pásikmi. Rúrkovité kvety sú obojpohlavné (stredové sú často neplodné), žlté, dlhé do 6 mm, s päťzubým lemom. Lôžko úboru je ploché a bez plievok. Zákrov  je jednoradový až dvojradový, zákrovné listene v počte 10 až 20 sú na vrchole dlho končisté, blanito obrúbené, dlhé do 10 mm.

Plodmi sú nažky, z jazykovitých kvetov sú trojuholníkovité, vráskavé alebo hrboľaté, dlhé do 5 mm, nažky z rúrkovitých kvetov sú sploštené, široko obrátene vajcovité, krídlaté a dlhé do 8 mm. Nažky sú bez chocholca.

## Rozšírenie
Prirodzený areál dvojtvárnika dažďového zahŕňa iba subtropické oblasti v Namíbii a Juhoafrickej republike. Do Európy sa dostal už v roku 1687. Je vyšľachtených viacero kultivarov. Na Slovensku je len pestovaný, údaje o jeho splanení nie sú známe.

## Ekológia
Dvojtvárnik dažďový je jednoročný druh s krátkym životným cyklom, tri mesiace po klíčení semien sa objavujú na pestovaných rastlinách semená. Suché obdobie prežíva v podobe semien, ktoré po dažďoch urýchlene klíčia a tvoria koberce kvitnúcich rastlín. V pôvodnom areáli sa vyskytuje na otvorených slnečných stanovištiach, suchých piesčitých i ílovitých pôdach, do výšky  Kvitne od júna do júla (augusta).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Flóra Afriky
Kategória:Nepôvodné druhy rastlín
dažďový
Kategória:Rastliny s bielymi kvetmi
Kategória:Rastliny so žltými kvetmi
OFK Baník Lehota pod Vtáčnikom

**FK Baník Lehota pod Vtáčnikom** je slovenský futbalový klub sídliaci v obci Lehota pod Vtáčnikom. Momentálne je účastníkom 2. slovenskej futbalovej ligy do ktorej sa kvalifikovali po víťaznom barážovom stretnutí proti MFK Snina 7. júna 2025. Klubové farby sú žltá, biela a červená.

## Rivalita

Zápasy s klubmi z okolia obce Lehota pod Vtáčnikom bývajú už tradične nazývané ako regionálne derby. Nazvať sa tak dá hlavne konfrontácia FK Baník Lehota pod Vtáčnikom s FC Baník Prievidza, často nazývané aj ako banícke derby.

## Súpiska

### Súpiska

 12px|Kapitán klubu

## Externé odkazy
* OFK Baník Lehota pod Vtáčnikom na sportnet.sme.sk/futbalnet
* Oficiálna stránka OFK Baník Lehota pod Vtáčnikom na Facebooku

Kategória:Slovenské futbalové kluby
Kategória:Lehota pod Vtáčnikom
Lesana Krausková

**Lesana** **Krausková**, DiS. art. (* 23. jún 2000, Bojnice) je slovenská filmová a muzikálová herečka a speváčka. Je známa najmä rolou Aleny Valentovej v seriáli *[[Dunaj, k vašim službám]]*.

## Životopis
Pochádza z obce Diviacka Nová Ves a od 15 rokov žila a študovala v Bratislave na Cirkevnom konzervatóriu. Neskôr odišla študovať muzikálový odbor na JAMU v Brne.

## Filmografia

### Filmy
* 2023: *[[Tri zlaté dukáty]]* (TV film)

### Seriály
* 2018: *[[Sestričky]]*
* 2019: *[[Fara v meste]]* („Deň zatvorených dverí“, S01E05)
* 2022: *[[Rodinné prípady]]*
* 2023: *[[Druhá šanca (seriál z roku 2022)|Druhá šanca]]*
* 2023 – súčasnosť: *[[Dunaj, k vašim službám]]* (Alena Valentová)
* 2024: *[[Výnimočná Nikol]]*

## Divadelné účinkovanie

### Divadelná spoločnosť
* *Dračí príbeh* (Dobromila)
* *Luciin príbeh* (Anjel)
* *Kráľov príbeh* (Víla Juliana)
* *Šašo a strašidlá* (Biela pani)

### [[Divadlo na Orlí]]
* *Bernarda Alba*
* *Antigony*
* *Rodinný ústav (Fun House)*
* *Cry Baby Cry*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Osobnosti z Diviackej Novej Vsi
Kategória:Slovenské herečky
Kategória:Slovenské speváčky
Karlovarský kraj (1948 – 1960)

**Karlovarský kraj** bol správny celok v Česko-Slovensku, ktorý existoval v rokoch 1948 – 1960. Jeho centrom bolo mesto Karlove Vary a kraj mal rozlohu 4&nbsp;579 km², bol teda o málo väčší, než terajší Karlovarský kraj.

## Historický vývoj
Karlovarský kraj vznikol na území západných Čiech 24. decembra 1948 na základe zákona o krajskom zriadení, podľa ktorého bolo k 31. decembru 1948 zrušené dovtedajšie krajinské zriadenie. Krajský národný výbor bol zriadený k 1. januáru 1949.

Dňa 1. júla 1960 bol na základe zákona o územnom členení štátu Karlovarský kraj zrušený a väčšina jeho územia začlenená do Západočeského kraja. Okrajová východná časť pripadla Severočeskému kraju. Od roku 2000 patrí väčšina územia bývalého Karlovarského kraja k rovnomennému kraju, no malé časti na juhu ležia v Plzenskom a na východe v Úsťanskom kraji.

## Geografia
Na severovýchode kraj susedil s Úsťanským krajom, na východe s Pražským a na juhovýchode a juhu s Plzenským krajom. Juhozápadne, západne a severozápadne susedilo Nemecko.

## Administratívne členenie
Karlovarský kraj sa členil na 10 okresov: Karlove Vary, Aš, Cheb, Jáchymov, Kadaň, Kraslice, Mariánské Lázně, Podbořany, Sokolov a Toužim.

## Referencie


## Literatúra
*  

## Pozri aj
* Česko-Slovensko v rokoch 1948 až 1989
* Karlovarský kraj

## Zdroj
* 

Kategória:Kraje v Česku (1948 – 1960)
Diaľnica D65 (Slovensko)

náhľad|Značka
náhľad|Plánovaná diaľničná sieť Slovenska roku 1998
náhľad|Diaľničná sieť roku 1998 v prevádzke
**Diaľnica D65** bola diaľnica na Slovensku, ktorá mala po dokončení spájať mestá Trnava, Nitra, Zvolen, Lučenec a Košice. Po revízii cestnej siete bola v roku 1999 cesta preznačená na rýchlostnú cestu R1 a jej (vtedajší) koniec presunutý do Banskej Bystrice. 

## Priebeh
Diaľnica D65 začínala na okraji mesta Trnava, odkiaľ pokračovala východným smerom k dnešnému križovaniu rýchlostnej cesty R1 a diaľnice D1. V tom čase sa časť diaľnice D1 medzi Bratislavou a Trenčínom volala diaľnica D61. Ďalej pokračovala okolo mesta Sereď, kde sa križovala s cestou I/62 a k mestu Nitra, kde sa križovala s cestou I/51 a I/64. Zo zvyšných úsekov bol v danom čase dokončený len obchvat Žarnovice a úsek medzi Šášovským Podhradím a Zvolenom. 

## Pozri aj
* Zoznam diaľnic na Slovensku
* Zoznam rýchlostných ciest na Slovensku
* Harmonogram výstavby diaľnic a rýchlostných ciest
* Rýchlostná cesta R1 (Slovensko)
* Diaľnica D1

65
Kategória:Zaniknuté cesty na Slovensku
Anna Magdaléna Hroboňová

**Anna Magdaléna Hroboňová** (* 2000, Martin) je slovenská filmová a divadelná herečka.

## Životopis
Pochádza z rozsiahlej evanjelickej rodiny Hroboňovcov. Obaja rodičia sú evanjelickí farári, je druhá najstaršia zo šiestich súrodencov. Odmalička spievala a hrala na klavíri. 

Je absolventkou herectva na VŠMU v Bratislave. Okrem študentského divadla Lab účinkuje v Divadle Andreja Bagara v Nitre a v Divadle Aréna. Účinkovala aj v SND po boku svojich pedagógov, avšak v roku 2025 bola v rámci konsolidačných opatrení z SND prepustená spolu s ďalšími kolegami.

## Filmografia
### Filmy
* 2023: *[[Duchovia mi nepokazia deň]]*

### Seriály
* 2024 – 2025: *[[Dunaj, k vašim službám]]* (Marína Valentová)
* 2025: *[[Vina (slovenský seriál)|Vina]]* (S02E01, 03–04)
* 2025 – súčasnosť: *[[Sľub (seriál)|Sľub]]* (Veronika Marková)

## Externé odkazy
* 
* Anna Magdaléna Hroboňová na stránke SND

## Zdroje
*
*

Kategória:Osobnosti z Martina
Kategória:Slovenské herečky
Kategória:Slovenské divadelné herečky
Sandy Stevenson

**Sandy Stevenson** alebo **Sandy Stevens** prezývaná **Sandy** (* 1950, Anglicko) je britská speváčka a herečka.

## Životopis
Sandy Stevens, narodená v Anglicku, vlastným menom Sandra Stevenson, debutovala vo Francúzsku ako speváčka v roku 1980 so songom *Marguerite*, po ktorom krátko nato nasledoval *T'should have*. Krátko po vydaní týchto prvých dvoch diel nasledovala jej prvá filmová úloha. Hrala titulnú rolu filmu *Sandy* (1983) od Michel Nervala spolu s Michelom Galabruom a Luisom Regom. Je to romantická komédia, ktorá rozpráva príbeh mladého dievčaťa, ktoré sníva o hviezdnej kariére. Rovnako ako jej prvé single, film zaznamenal priemernú návštevnosť. V roku 1983 sa vrátila s novou piesňou s názvom *Sandy*, čo nie je ničím iným ako soundtrackom k rovnomennému filmu. V nasledujúcich rokoch Sandy Stevens vydala tituly vo svojom rodnom jazyku, ktoré boli vydané v roku 1986. V tom istom roku spievala hlavný song k piatemu pokračovaniu filmovej série Emmanuelle s titulom *[[Emmanuelle 5]]*. Na hudobnej účasti filmu sa podieľal Pierre Bachelet. Následne bol Stevensonovej hlas vybraný pre reklamné shoty. Koncom 80. rokov nahrala štúdiové albumy *Histoires d'amour* a *Lies*. Sandy Stevens spievala s viacerými umelcami vrátane Richard Clayderman, Lambert Wilson, Jocelyne Beroard či Gérard Lenorman. Speváčka taktiež prepožičala svoj hlas aj v kompilácii *75 artists for Lebanon*, na ktorej sa podieľali umelci ako Jeanne Mas, Gilbert Montagné, Smain alebo Philippe Russo. Po skončení 80. rokov sa Sandy Stevens stiahla zo sveta hudby.

## Diskografia

### Albumy
* 1988: *Histoires d'amour*
* 1988: *Lies*

### Single
* 1983: *Sandy*
* 1984: *Everyman’s the same*
* 1986: *Love is danger*
* 1987: *Marguerite*
* 1988: *J’ai faim de toi*
* 1988: *Lies*
* 1988: *Comme je respire*
* 1988: *Les Enfants sans Noël*
* 1988: *Liban*
* 1989: *Les Enfants sans Noël*

## Filmografia

### Herečka
* 1983: *Sandy*

### Speváčka
* 1986: *[[Emmanuelle 5]]*

## Referencie

## Externé odkazy
* Sandy Stevenson na Discogs
* 
* Encyclopedisque.fr

Kategória:Britské speváčky
Kategória:Britské filmové herečky
Jubileum

**Jubileum** môže byť:
* všeobecne:
** význačné (napr. 25., 50.) výročie, najmä ak je oslavované a najmä ak ide o výročie dôležitej udalosti, pozri jubileum (význačné výročie)
** výročie
** oslava význačného výročia; slávnosť na pripomenutie význačného výročia, pozri pod slávnosť
* v náboženstve:
** skrátene: jubilejný rok
** v rímskom katolicizme: osobitný odpustok, ktorý možno za určitých podmienok získať počas svätého roka, pozri jubileum (odpustok)
* v ekonómii: všeobecná dlhová amnestia, čiže úplné odpustenie dlhov v celej spoločnosti, synonymum: dlhové jubileum, pozri dlhové jubileum

## Referencie
Žandári

**Žandári** môže byť:
* množné číslo slova žandár
* francúzska filmová séria, pozri Žandári (filmová séria)
Prokurátorka

**Prokurátorka** môže byť:
* ženský rod slova prokurátor
* seriál, pozri Prokurátorka (seriál)
Dvojtvárnik kapský

**Dvojtvárnik kapský** () je druh drevnatej rastliny rodu dvojtvárnik, z čeľade astrovité (*Asteraceae*). Prirodzene sa vyskytuje iba v subtropických oblastiach v Juhoafrickej republike.

## Opis
Dvojtvárnik kapský je trváci ker alebo poloker. Byľ je od bázy rozkonárená, vysoká 30 až 70 (100) cm, husto listnatá, chlpatá, jednotlivé konáre sú drevnatejúce, vzpriamené alebo poliehavé.

Listy sú striedavé, stopkaté, čepeľ je úzko obrátene vajcovitá až obrátene kopijovitá, celistvookrajová alebo oddialene zúbkatá, dlhá 50 až 150 mm, lysá, na líci žliazkato chlpatá.

Úbory sú jednotlivé, alebo v riedkom chocholíku, dlho stopkaté, s priemerom 40 až 60 (80) mm. Jazykovité kvety sú obojpohlavné, biele, na rube fialové, modré, purpurové alebo ružové. Rúrkovité kvety sú samčie, azúrové až purpurové, s päťzubým korunným lemom. Zákrovné listene s počtom 13 až 18 sú na vrchole dlho končisté, dlhé do 16 mm, na okraji široko blanité a žliazkato chlpaté.

Plodmi sú nažky z jazykovitých kvetov, ktoré sú podlhovasto obrátene vajcovité, vráskavé, trojhranné, dlhé do 7 mm.

## Rozšírenie
Dvojtvárnik kapský je pôvodný iba v Kapskej oblasti v Juhoafrickej republike. Na Slovensku sa často pestuje ako letnička na záhonoch alebo v nádobách. Vyšľachtených je viacero kultivarov. Údaje o splanení nie sú známe.

## Ekológia
Dvojtvárnik kapský sa v pôvodnom areáli vyskytuje na otvorených slnečných stanovištiach, suchých, najmä piesočnatých pôdach. Kvitne od júna do augusta (októbra).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Flóra Afriky
Kategória:Nepôvodné druhy rastlín
kapský
Kategória:Rastliny s bielymi kvetmi
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Kategória:Rastliny s ružovými kvetmi
Ježovec

**Ježovec** môže byť:
* v zoológii:
** slovenské rodové meno všetkých rodov podčeľade Galericinae z čeľade ježovité, pozri pod ježovité
** príslušník triedy ježovce patriacej do ostnatokožcov, synonymum: ježovka, pozri ježovky
** staršie: dikobraz (hrebenatý), pozri dikobraz hrebenatý
* v botanike: slovenský názov hubieho rodu *Creolophus* (ktorý sa dnes už obyčajne neuznáva a jeho druhy sú porozdeľované medzi viacero iných rodov), pozri ježovec (Creolophus)
* vrch:
** v obci Kobeliarovo na Slovensku, pozri Ježovec (vrch, Kobeliarovo)
** v obci Hrabské na Slovensku, pozri Ježovec (vrch, Hrabské)
** v obci Prostřední Bečva v Česku, pozri Ježovec (vrch, Prostřední Bečva)
* vinohrad v obci Radimov na Slovensku, pozri Ježovec (vinohrad)
* sídlo:
** v obci Prostřední Bečva v Česku, pozri pod Prostřední Bečva
** v obci Bednja v Chorvátsku, pozri Ježovec (Chorvátsko)
Požehnanie domu

náhľad|Nápis na dverách
**Požehnanie domu** je kresťanský obrad, pri ktorom kňaz požehná dom, príbytok, kanceláriu, či inú stavbu. Robí sa tak v predvečer sviatku Zjavenia Pána (Bohozjavenia), na samotný sviatok 6. januára alebo v období po sviatku. Dom je však možné požehnať po celý rok.

V latinskom obrade sa pri požehnaní domu na dvere alebo veraje dverí napíšu kriedou písmená C✝M✝B a príslušný rok v podobe **20✝C✝M✝B✝25**. Na Slovensku sa často používa aj nesprávne G✝M✝B, v zahraničí sa používa aj K✝M✝B. Tieto tri písmená sú skratkou latinského **C**hristus **M**ansionem **B**enedicat (*Kristus žehná tento dom*). Nesprávne sa uvádza, že ide o prvé písmená mien troch kráľov – po latinsky Caspar, Melchior a Balthazar (po slovensky *Gašpar, Melichar, Baltazár*). Písmeno G je podľa všetkého skomoleninou pôvodného značenia, keďže pre ľudí, ktorí neovládali latinčinu, bolo zrejme ľahšie zapamätať si skratku pomocou mien troch kráľov.

V byzantskom obrade sa nepoužíva krieda, iba voda posvätená na sviatok Bohozjavenia (často v rieke, potoku či jazere). Posvätenie domov  súvisí s kozmickým rozmerom sviatku – symbolizuje posvätenie stvorenstva a celého vesmíru.
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Kresťanské sviatky
Kategória:Sväteniny
Kategória:Náboženské spôsoby a správania
Kategória:Kresťanské symboly
Úsťanský kraj (1948 – 1960)

**Úsťanský kraj** () bol správny celok v Česko-Slovensku, ktorý existoval v rokoch 1948 – 1960. Jeho centrom bolo mesto Ústí nad Labem a kraj mal rozlohu 4&nbsp;144 km².

## Historický vývoj
Úsťanský kraj vznikol na území severozápadných Čiech 24. decembra 1948 na základe zákona o krajskom zriadení, podľa ktorého bolo k 31. decembru 1948 zrušené dovtedajšie krajinské zriadenie. Krajský národný výbor bol zriadený k 1. januáru 1949.

Dňa 1. júla 1960 bol na základe zákona o územnom členení štátu Úsťanský kraj zrušený a väčšina jeho územia začlenená do Severočeského kraja. Od roku 2000 patrí väčšina územia bývalého kraja k Úsťanskému kraju.

## Geografia
Na severovýchode kraj susedil s Libereckým krajom, na juhovýchode s Pražským a na juhozápade s Karlovarským krajom. Severozápadne susedilo Nemecko.

## Administratívne členenie
Úsťanský kraj sa členil na 13 okresov: Bílina, Děčín, Duchcov, Horní Litvínov, Chomutov, Litoměřice, Louny, Lovosice, Most, Roudnice nad Labem, Teplice, Ústí nad Labem a Žatec.

## Referencie


## Literatúra
*  

## Pozri aj
* Česko-Slovensko v rokoch 1948 až 1989
* Úsťanský kraj

## Zdroj
* 

Kategória:Kraje v Česku (1948 – 1960)
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji hráčov do 20 rokov 2026

**Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji hráčov do 20 rokov 2026** boli v poradí 50. juniorským hokejovým svetovým šampionátom. Turnaj Top divízie sa hral v Minnesote v USA od 26. decembra 2025 do 6. januára 2026.

## Dejiská

## Nasadenie do skupín

;Skupina A
;(Grand Casino Arena)
* (1)
* (4)
* (6)
* (8)
* (9)

;Skupina B 
;(3M Arena at Mariucci)
* (2)
* (3)
* (5)
* (7)
* (11)

## Základné skupiny

*Všetky dátumy a časy sú prepočítané na [[Stredoeurópsky čas]] ([[UTC+1]]).*

### Skupina A

#### Tabuľka

|}
Zdroj: IIHF

**(H)** Hostiteľ

#### Zápasy

----
----
----
----
----
----

### Skupina B

#### Tabuľka

|}
Zdroj: IIHF

#### Zápasy

----
----
----
----
----
----

### O udržanie

## Play-off
Prvé štyri tímy z každej základnej skupiny hrali play-off. Tímy, ktoré postúpili do semifinále, buoli znovanasadené podľa umiestnenia v tabuľke skupinovej fázy.

### Tabuľka skupinovej fázy
**Kritériá:**
# Lepšia pozícia v skupine
# Vyšší počet bodov
# Lepší gólový rozdiel
# Vyšší počet strelených gólov
# Lepšie nasadenie do turnaja (konečné poradie z minuloročných MS)

**Poradie:**

### Pavúk

### Štvrťfinále

### Semifinále

### Zápas o 3. miesto

### Finále

## Konečné poradie

|}Zdroj: IIHF

## Štatistiky turnaja

### Kanadské bodovanie
*Poradie podľa počtu bodov*

**Hetrik**

*Hráči, ktorí skórovali aspoň trikrát v jednom zápase (dali tri góly za zápas).*

### Najlepší brankári

**Shut-out**

*Brankári, ktorí vychytali zápas s nulou (t. j. nedostali v zápase ani jeden gól).*

### All-Star tím turnaja

## Nižšie divízie

### Divízia I

#### Skupina A
Turnaj divízie I, skupiny A sa hral v Blede v Slovinsku od 7. do 13. decembra 2025.

|}Zdroj: IIHF

**(H)** Hostiteľ

#### Skupina B
Turnaj divízie I, skupiny B sa hral v Miláne v Taliansku od 8. do 14. decembra 2025.

|}Zdroj: IIHF

**(H)** Hostiteľ

### Divízia II

#### Skupina A
Turnaj divízie II, skupiny A sa bude hrať v Bukurešti v Rumunsku od 4. do 10. januára 2026.

|}Zdroj: IIHF

**(H)** Hostiteľ

#### Skupina B
Turnaj divízie II, skupiny B sa bude hrať v Belehrade v Srbsku od 18. do 24. januára 2026.

* 
* 
* 
*  – zostúpili z divízie II A
*  – postúpil z divízie III A
* 

### Divízia III

#### Skupina A
Turnaj divízie III, skupiny A sa bude hrať v Sofii v Bulharsku od 19. do 25. januára 2026.

*  – zostúpili z divízie II B
* 
* 
* 
*  – postúpil z divízie III B
* 

#### Skupina B
Turnaj divízie III, skupiny B sa bude hrať v Biškeku v Kirgizsku od 18. do 24. januára 2026.

*  – noví účastníci
*  – noví účastníci
* 
* 
*  – zostúpili z divízie III A
* 

## Referencie

## Pozri aj
* Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji hráčov do 18 rokov 2026

Kategória:Majstrovstvá sveta juniorov v ľadovom hokeji
Kategória:Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2026
Kategória:Ľadový hokej v 2026
Kategória:Šport v Minneapolise
Kategória:Ľadový hokej v USA
Kategória:2025 v USA
Kategória:2026 v USA
Monty Norman

**Monty Norman** (* 4. apríl 1928, Londýn – † 11. júl 2022, Slough) bol britský spevák a skladateľ filmovej hudby. Je známy predovšetkým ako tvorca ''James Bonda theme''.

## Životopis
Monty Norman začal svoju kariéru ako spevák s poprednými britskými big bandmi z konca 50. a začiatku 60. rokov. Písal popové piesne pre seba a iných umelcov. Po úspechu piesne False Hearted Lover, ktorá sa stala medzinárodným hitom, začal uvažovať o tom, že sa stane skladateľom na plný úväzok. Rozhodnutie padlo za neho, keď sa jeho prvý muzikál *Expresso Bongo* stal hitom West Endu. Nasledovala séria muzikálov vrátane dlhotrvajúcej londýnskej a broadwayskej šou *Irma la Douce*. Bol zodpovedný aj za sedem ďalších muzikálov produkovaných v Londýne. Medzi jeho mnohé filmové skladby patrí *Call Me Bwana* (pre Boba Hopea), *Expresso Bongo*, *The Two Faces of Dr. Jekyll* a prvý film o Jamesovi Bondovi, *[[James Bond: Dr. No|Dr. No]]*, z ktorého pochádza jeho téma James Bond. Ide o hlavnú melódiu pre všetky nasledujúce bondovky – stala sa jednou z najúspešnejších filmových tematických melódií všetkých čias. Má viac ako 500 nahrávok a predalo sa viac ako 25 000 000 nahrávok. Norman dostal za tento jedinečný úspech špeciálnu cenu Ivora Novella. Jeho piesne naspievalo a nahralo nespočetné množstvo amerických, britských a európskych umelcov vrátane Cliff Richard, Tommy Steele, Jack Jones, Frank Sinatra, Shirley MacLaine, Bob Hope, John Barry či Count Basie. V roku 1989 získal od Britskej akadémie skladateľov a autorov zlatý odznak za zásluhy za zásluhy o britskú hudbu. Na prelome storočí sa venuje oživeniam muzikálov ako *Irma la Douce* či *Quick Quick Slow*.

## Filmografia

### Skladateľ
* 1963: *Call Me Bwana*
* 1962: *[[James Bond: Dr. No|Dr. No]]*
* 1960: *The Two Faces of Dr. Jekyll*

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálny web
* Monty Norman na Discogs
* 
* 

Kategória:Britskí speváci
Kategória:Britskí hudobní skladatelia
Kategória:Osobnosti z Londýna
Kategória:Britskí skladatelia filmovej hudby
Melach

**Melach** je pravostranný prítok rieky Inn v údolí Sellrain (Serllaintal) v Tirolsku v Rakúsku s dĺžkou približne 23 km.

## Priebeh toku
Melach vzniká sútokom niekoľkých pramenných potokov severne od Lüsener Fern v údolí Lüsenstal v Stubaiských Alpách, ktoré patria k obci Sankt Sigmund im Sellrain. Najprv preteká údolím Lüsenstal na sever. V obci Gries im Sellrain sa spája s riekou Zirmbach, ktorá priteká zo západného údolia Sellraintal a stáča sa na severovýchod. Preteká údolím Sellrain av Sellraine, kde sa do nej vlieva potok Fotscher Bach. Na konci údolia pri Kematene sa zarezala do hlbokej rokliny a potom sa vlieva do údolia Innu (Inntal), kde navŕšila náplavový kužeľ a posunula *Inn* na sever k úpätiu Martinswandu. Medzi obcami Unterperfuss a Kematen v Tirolsku sa vlieva do rieky Inn. Tento sútok je oficiálnou deliacou čiarou medzi údolím Oberinntal a údolím Unterinntal.

## Povodie a prietok
Prirodzená plocha povodia Melachu je asi 245 km², z toho 5,1 km² (2 %) je zaľadnené. Najvyšším bodom v povodí je Hintere Brunnenkogel vo výške 3325 m n. m. Niekoľko prítokov Melachu je odvádzaných do nádrže Längental elektrárne Sellrain-Silz, čo zmenšuje efektívnu plochu povodia o 60 km².

Priemerný prietok na mernom profile In der Au je 4,08 m³/s, čo zodpovedá výtokovej dotácii 28,3 l/s-km². Melach má odtokový režim typický pre horský tok bez významného vplyvu ľadovca. Priemerný prietok v júni, mesiaci s najväčším množstvom vody (8,06 m³/s), je približne päťkrát vyšší ako vo februári, mesiaci s najmenším množstvom vody (1,57 m³/s). Výdatné zrážky a silné topenie snehu pravidelne spôsobujú vyliatie Melachu z brehov, najmä na dolnom toku. Stavby na ochranu brehov, ktoré mali chrániť polia a lúky v okolí Kematenu, sú spomínané už okolo roku 1280. V júni 1965 došlo k rozsiahlym záplavám polí v údolí Inntalu a bol vyplavený železničný násyp Arlbergskej dráhy, ktorá bola na štrnásť dní prerušená. Naposledy v roku 2015 došlo k zaplaveniu rieky Melach s vážnymi následkami. Niekoľko obytných budov a ciest bolo zaplavených alebo zničených. Boli vybudované ochranné objekty a obranné stavby za niekoľko miliónov eur.

## Názov
Názov *Melach*, predtým nazývaný tiež *Melchbach*, *Melch* alebo *Malch*, sa odvodzuje od slova *Milch* (mlieko), ktoré odkazuje na mliečne bielu vodu (ľadovcové mlieko), je názov spájaný aj s koreňom mel *düster (*ponurý, súvisí s μέλας).

## Referencie


## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Povodie Innu
Kategória:Stubaiské Alpy
Kategória:Rieky v Tirolsku
Diaľnica D66 (Slovensko)

náhľad|
náhľad|Plánovaná diaľničná sieť ČSSR roku 1963
**Diaľnica D66** bola plánovaná diaľnica v Česko-Slovensku, ktorá mala viesť od hraničného priechodu v Šahách severným smerom cez mesto Krupina, Zvolen a Banská Bystrica k Martinu, kde mala končiť križovatkou s diaľnicou D1.

Po revízii cestnej siete bola z väčšej časti nahradená plánovanou rýchlostnou cestou R3, ktorej stredná časť však nepôjde cez Banskú Bystricu, ale cez Kremnicu. V danom období bol vybudovaný štvorpruh len medzi Zvolenom a Banskou Bystricou.

## Pozri aj
* Zoznam diaľnic na Slovensku
* Zoznam rýchlostných ciest na Slovensku
* Harmonogram výstavby diaľnic a rýchlostných ciest
* Rýchlostná cesta R1 (Slovensko)
* Diaľnica D1

Kategória:Diaľnice na Slovensku
Kategória:Zaniknuté cesty na Slovensku
Kostol svätého Žigmunda

**Kostol svätého Žigmunda** môže byť:

### Slovensko
* Kostol svätého Žigmunda (Grinava)

### Česko
* Kostol svätého Žigmunda (Králova Lhota)
* Kostol svätého Žigmunda (Popice)
* Kostol svätého Žigmunda (Rapšach)
* Kostol svätého Žigmunda (Sopotnice)
* Kostol svätého Žigmunda (Stráž pod Ralskem)
* Kostol svätého Žigmunda (Velká Hraštice)

### Francúzsko
* Kostol svätého Žigmunda (Aime-la-Plagne)
** Bývalý kostol svätého Žigmunda (Aime-la-Plagne)
* Kostol svätého Žigmunda (Albertville)
* Kostol svätého Žigmunda (Bordères-et-Lamensans)
* Kostol svätého Žigmunda (Coudrecieux)
* Kostol svätého Žigmunda (Faverges-Seythenex)
* Kostol svätého Žigmunda (Heidolsheim)
* Kostol svätého Žigmunda (Champagny-en-Vanoise)
* Kostol svätého Žigmunda (Larressingle)
* Kostol svätého Žigmunda (Mansac)
* Kostol svätého Žigmunda (Matzenheim)
* Kostol svätého Žigmunda (Moncrabeau)
* Kostol svätého Žigmunda (Nojeon-en-Vexin)
* Kostol svätého Žigmunda (Ruederbach)
* Kostol svätého Žigmunda (Saint-Sigismond)
* Kostol svätého Žigmunda (Saint-Sigismond-de-Clermont)
* Kostol svätého Žigmunda (Saint-Sigismond, Vendée)
* Kostol svätého Žigmunda (Saint-Simon, Cantal)
* Kostol svätého Žigmunda (Saint-Simon, Charente)
* Kostol svätého Žigmunda (Saint-Simon, Lot)
* Kostol svätého Žigmunda (Vouthon-Haut)

### Maďarsko
* Kostol svätého Žigmunda (Sumony)

### Nemecko
* Kostol svätého Žigmunda (Daverden)
* Kostol svätého Žigmunda (Hepbach)
* Kostol svätého Žigmunda (Pleystein)
* Kostol svätého Žigmunda (Römerberg)
* Kostol svätého Žigmunda (Seußling)
* Kostol svätého Žigmunda (Zeilitzheim)

### Poľsko
* Kostol svätého Žigmunda (Čenstochová)
* Kostol svätého Žigmunda (Kleszczele)
* Kostol svätého Žigmunda (Królewo)
* Kostol svätého Žigmunda (Łosice)
* Kostol svätého Žigmunda (Rosocha)
* Kostol svätého Žigmunda (Sienno)
* Kostol svätého Žigmunda (Szydłowiec)
* Kostol svätého Žigmunda (Varšava)
* Kostol svätého Žigmunda (Żukowo)

### Rakúsko
* Kostol svätého Žigmunda (Gries am Brenner)
* Kostol svätého Žigmunda (Heimschuh)
* Kostol svätého Žigmunda (Krensdorf)
* Kostol svätého Žigmunda (Mariazell)
* Kostol svätého Žigmunda (Oberwölz)
* Kostol svätého Žigmunda (Spitz)
* Kostol svätého Žigmunda (Strobl)
* Kostol svätého Žigmunda (St. Sigmund im Sellrain)
* Kostol svätého Žigmunda (Zell am See)

### Slovinsko
* Kostol svätého Žigmunda (Polhovica)

### Taliansko
* Kostol svätého Žigmunda (Bologna)
* Kostol svätého Žigmunda (Cremona)
* Kostol svätého Žigmunda (Faenza)
* Kostol svätého Žigmunda (Gaiole in Chianti)
* Kostol svätého Žigmunda (Kiens)
* Kostol svätého Žigmunda (Poggio alle Mura)
* Kostol svätého Žigmunda (Predaia)

Žigmund
Formula 1 v roku 2003

**Sezóna 2003** bola 54. ročníkom majstrovstiev sveta jazdcov a 46. ročníkom šampionátu konštruktérov Formuly 1. Kalendár pretekov obsahoval 16 veľkých cien. Sezóna sa začala Veľkou cenou Austrálie 9. marca a skončila sa Veľkou cenou Japonska 12. októbra 2003. 

Majstrom sveta sa stal štvrtýkrát po sebe a celkovo šiestykrát Nemec Michael Schumacher, čím prekonal rekord Juana Manuela Fangia, 46 rokov starý rekord. Piaty titul po sebe a celkovo trinásty si vybojoval tím Ferrari. 

## Zloženie tímov

## Kalendár

Veľká cena Belgicka naplánovaná na 31. augusta bola zrušená kvôli sporu o tabakovú reklamu, napriek tomu, že viacero pretekov sa konalo bez takejto reklamy.

## Výsledky a umiestnenie

### Výsledky veľkých cien

### Bodovací systém
Body sa udeľovali prvým ôsmim najlepšie klasifikovaných jazdcov. Body sa udeľujú za každé preteky podľa nasledujúceho systému:

### Majstrovstvá sveta jazdcov

### Majstrovstvá sveta konštruktérov

## Referencie

2003
Kategória:Formula 1 v roku 2003
Kategória:Šport v 2003
Turistická značkovaná trasa číslo 2608

**Turistická značkovaná trasa číslo 2608** je modrá trasa v Strážovských vrchoch. Začína  v lokalite Vozore a končí v obci Diviacka Nová Ves. Dĺžka trasy je 24 km. Turistická trasa je v správe Klubu slovenských turistov. 

## Priebeh trasy

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam turistických značkovaných trás v Strážovských vrchoch

## Externé odkazy
* Trasa na turistickej mape

2608
2608
Krivuľa (prítok Račkovej)

**Krivuľa** je vodný tok v Západných Tatrách a Liptovskej kotline na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Račkovej s dĺžkou približne 8,2 km a je tokom V. rádu. Preteká územím Tatranského národného parku a na dolnom toku jeho ochranným pásmom.

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti Tatier, v geomorfologickom podcelku Západné Tatry a v ich časti Liptovské Tatry, v lokalite Vrchhoľa na južnom úbočí Ježovej (), v nadmorskej výške približne 

Potok pramení v oblasti hornej hranice pásma kosodreviny, v nevýraznom žľabe južne orientovaného svahu. Od prameňa tečie južným smerom cez porast kosodreviny a vstupuje do lesa, kde sa stáča na západ a následne sa oblúkom opäť stáča až na juhovýchod. Pod Suchým Hrádkom () potok opúšťa Západné Tatry a pokračuje do Podtatranskej kotliny a jej podcelku Tatranské podhorie, kde priberá významnejší ľavostranný prítok. Na úpätí pohoria opúšťa Tatranský národný park a následne križuje Tatranskú magistrálu i Podtatranskú cyklomagistrálu. Opúšťa Tatranské podhorie a vteká do Liptovskej kotliny, kde v časti Hybianska pahorkatina priberá významný pravostranný Potok. Pokračuje juhozápadným smerom už rovinatejšou časťou nazývanou Liptovské nivy, kde priberá niekoľko pravostranných prítokov. Na dolnom toku tečie sčasti oblasťou mokrín a tu priberá aj významný pravostranný Rakytinský potok. Následne sa už na okraji obce Pribylina, v nadmorskej výške približne  vlieva do Račkovej. Potok patrí do povodia rieky Váh. 

Potok pramení a preteká iba katastrálnym územím obce Pribylina v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji.

## Referencie

## Pozri aj
* Tatry, Západné Tatry, Liptovské Tatry
* Podtatranská kotlina, Liptovská kotlina, Liptovské nivy, Hybianska pahorkatina
* Tatranský národný park

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Salve Regina

[vpravo|náhľad| [Michelangelo Buonarroti|Rafaelova Madona, príklad mariánskeho umenia]]
**Salve Regina**, slovensky **Zdravas' Kráľovná** je stredoveký text jednej z mariánskych antifón (záverečných spevov breviára z časti kompletória). Autorom textu je zrejme stredoveký básnik Herman z Reichenau, niekedy je ale text pripisovaný úplne alebo čiastočne sv. Anzelmovi z Luccy alebo sv. Bernardovi (ten mal podľa legendy doplniť záverečné oslovenie). Ide o jednu z najslávnejších mariánskych modlitieb (spievaných aj hovorených), sú známe početné zhudobnenia tohto textu. Salve regina je často poslednou modlitbou po recitovaní ruženca. Modlitba je za splnenia obvyklých podmienok (spoveď, sväté prijímanie a modlitba na úmysel Svätého otca) spojená s čiastočnými odpustkami.

## Text modlitby
[vpravo|náhľad|[Gregoriánsky chorál|Gregoriánsky nápev v latinskom jazyku.]]

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Liturgia hodín
Kategória:Kresťanské modlitby
Kategória:Ruženec
Kategória:Mariánske modlitby
Dvojtvárnik vykrojený

**Dvojtvárnik vykrojený** () je druh jednoročnej byliny rodu dvojtvárnik, z čeľade astrovité (*Asteraceae*). Pôvodný je iba v južnej Afrike.

## Opis
Dvojtvárnik vykrojený je jednoročná bylina s krátkym životným cyklom. Byľ je jednoduchá alebo od bázy rozkonárená, vzpriamená, alebo poliehavá, riedko listnatá, holá, vysoká 10 až 30 cm.

Listy sú striedavé a stopkaté. Čepeľ je slabo dužinatá, podlhovastá, obrátene vajcovitá až čiarkovitá, na okraji vykrajovano zúbkatá, dlhá 70 až 100 mm, široká do 30 mm, takmer holá až riedko chlpatá.

Úbory sú jednotlivé, dlho stopkaté, s priemerom 40 až  80 mm. Žliazkato páperistá stopka je ryhovaná, dlhá 20 až 150 mm. Jazykovité kvety sú samičie, žlté až oranžovožlté, niekedy na báze alebo vrchole tmavofialové.
Rúrkovité kvety sú obojpohlavné, oranžovožlté, dlhé do 5 mm, s päťzubým korunným lemom. Zákrov tvorí 15 až 25 zákrovných listeňov, ktoré sú na vrchole dlho končisté, na okraji široko blanité, chlpaté a dlhé do 10 mm.

Plodmi  sú nažky, z jazykovitých sú vráskavé alebo hrboľaté, trojhranné, dlhé do 5 mm. Nažky z rúrkovitých kvetov sú sploštené, široko obrátene vajcovité, krídlaté, dlhé i široké do 7 mm.

## Rozšírenie
Dvojtvárnik vykrojený je pôvodný v južnej Afrike, kde sa vyskytuje sa iba v oblasti Namaqualand (Namíbia a Juhoafrická republika). Ako zavlečený sa vyskytuje v Severnej Amerike, v Mexiku, Francúzsku, Pakistane, Austrálii a Indii.

Na Slovensku sa často pestuje ako letnička na záhonoch alebo v nádobách. Vyšľachtených je viacero kultivarov. Údaje o jeho splanení nie sú známe.

## Ekológia
Dvojtvárnik vykrojený je jednoročný druh s krátkym životným cyklom. Tri mesiace po klíčení semien sa objavujú na pestovaných rastlinách semená. Suché obdobie prežíva v podobe semien, ktoré po dažďoch urýchlene klíčia a tvoria koberce kvitnúcich rastlín. V pôvodnom areáli sa vyskytuje na otvorených slnečných stanovištiach, suchých, najmä piesčitých pôdach. Kvitne od júla do augusta (septembra).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Flóra Afriky
Kategória:Nepôvodné druhy rastlín
vykrojený
Kategória:Rastliny so žltými kvetmi
Gáborov potok

**Gáborov potok** je menší vodný tok v Západných Tatrách na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Račkovej s dĺžkou približne 2,5 km a je tokom V. rádu. Preteká územím Tatranského národného parku.

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti Tatier, v geomorfologickom podcelku Západné Tatry a v ich časti Liptovské Tatry, v závere Gáborovej doliny na východnom úbočí vrchu Klin (), v nadmorskej výške približne 

Potok pramení neďaleko Gáborovho sedla v hlavnom hrebeni Západných Tatier, v oblasti nad hornou hranicou lesa i kosodreviny, v nevýraznom žľabe východne orientovaného svahu. Od prameňa tečie juhovýchodným až južným smerom a onedlho priberá ľavostranný prítok spod Bystrého sedla. Pokračuje hornou časťou Gáborovej doliny oblasťou nesúvislej kosodreviny a postupne sa stáča na juhozápad. V strednej časti je na potoku menší vodopád a potok tu tečie už západným smerom pásmom nesúvislého lesa bez významnejších prítokov. Na dolnom toku sa opäť stáča na juhozápad a vteká do Račkovej doliny, kde sa v nadmorskej výške približne  vlieva do Račkovej. Potok patrí do povodia rieky Váh. Dolinou vedie zväčša popri potoku značený turistický chodník do Gáborovho sedla. 

Potok pramení a preteká iba katastrálnym územím obce Pribylina v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji.

## Referencie

## Pozri aj
* Tatry, Západné Tatry, Liptovské Tatry
* Tatranský národný park

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Západných Tatrách
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Pražský kraj

**Pražský kraj** bol správny celok v Česko-Slovensku, ktorý existoval v rokoch 1948 – 1960. Jeho centrom bola Praha, mal rozlohu 9&nbsp;605 km² a jeho územie bolo podobné súčasnému Stredočeskému kraju.

## Historický vývoj
V rokoch 1850 až 1862 existoval odlišný Pražský kraj. Tento kraj vznikol v stredných Čechách 24. decembra 1948 na základe zákona o krajskom zriadení, podľa ktorého bolo k 31. decembru 1948 zrušené dovtedajšie krajinské zriadenie. Krajský národný výbor bol zriadený k 1. januáru 1949. Do 16. mája 1954 bolo jeho súčasťou aj územie hlavného mesta Prahy, ktoré sa od 17. mája 1954 na základe zákona o národných výboroch stalo samostatným celkom a Ústrední národný výbor hlavného mesta Prahy bol postavený na úroveň ostatným krajským národným výborom.

Dňa 1. júla 1960 bola na základe zákona o územnom členení štátu väčšina územia Pražského kraja začlenená do nového Stredočeského kraja, iba malá časť územia pripadla Juhočeskému a Západočeskému kraju.

## Geografia
Na severe kraj susedil s Libereckým, na severovýchode s Hradeckým, na východe s Pardubickým, na juhovýchode s Jihlavským, na juhu s Českobudejovickým, na juhozápade s Plzenským, na západe s Karlovarským a na severozápade s Úsťanským krajom.

## Administratívne členenie
Kraj sa členil na hlavné mesto Prahu (do roku 1954) a 26 okresov: Benešov, Beroun, Brandýs nad Labem, Český Brod, Dobříš, Hořovice, Kladno, Kolín, Kralupy nad Vltavou, Kutná Hora, Mělník, Mladá Boleslav, Nové Strašecí, Nymburk, Poděbrady, Praha-juh, Praha-sever, Praha-východ, Praha-západ, Příbram, Rakovník, Říčany, Sedlčany, Slaný, Vlašim a Votice.

## Referencie


## Literatúra
*  

## Pozri aj
* Česko-Slovensko v rokoch 1948 až 1989
* Stredočeský kraj

## Zdroj
* 

Kategória:Kraje v Česku (1948 – 1960)
Luka Radivojevič

**Luka Radivojevič** (* 3. január 2007, Edina, Minnesota, USA) je slovenský profesionálny hokejový obranca, ktorý aktuálne pôsobí v tíme Muskegon Lumberjacks v USHL. Je synom bývalého slovenského útočníka Branka Radivojeviča.

## Klubová kariéra
### Örebro HK
Luka začínal s hokejom v Dukle Trenčín. V sezóne 2021/22 sa v 14 rokoch vybral do švédskej juniorky kde hrával za tím do 16 rokov v AIK Štokholm. V sezóne 2022/23 sa dostal do juniorky Örebro HK. V rámci jednej sezóny sa dostal z tímu do 16 rokov do juniorky U20.

V sezóne 2023/24 pokračoval v juniorke U20. V 43 zápasoch zaznamenal 33 bodov (4 góly a 29 asistencií). Počas sezóny dostal šancu aj v SHL a za prvý tím odohral šesť zápasov v základnej časti a na tri zápasy naskočil v play-off. 

### Presun do USHL
V sezóne 2024/25 pridal ďalšie tri zápasy v SHL. V októbri však odišiel do americkej juniorskej súťaže USHL, kde začal hrávať v tíme Muskegon Lumberjacks.

## Reprezentačná kariéra
Luka sa v 16 rokoch dostal na juniorské Majstrovstvá sveta 2024 vo švédskom Göteborgu. Na turnaji nastúpil v piatich zápasoch a strelil gól a pridal aj asistenciu.

V apríli 2024 sa zúčastnil Majstrovstiev sveta do 18 rokov. V šiestich zápasoch zaznamenal šesť asistencií. Na turnaji bol zaradený do All-Stars tímu turnaja.

Luka sa opäť zúčastnil juniorského šampionátu v Ottawe 2025. Na turnaji odohral päť zápasov a zaznamenal dve asistencie.

## Štatistiky kariéry
*K 8. januáru 2025*

### Klubové štatistiky

### Reprezentácia

## Kariérne úspechy
* All-Stars tím Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji hráčov do 18 rokov 2024

## Referencie

## Externé odkazy
* Luka Radivojevič – eliteprospects.com

Kategória:Slovenskí hokejisti
Kategória:Slovenskí hokejoví obrancovia
Kategória:Hráči Örebro HK
Kategória:Hráči Muskegon Lumberjacks
Kategória:Osobnosti z Minnesoty
Železničná stanica Boleráz

**Železničná stanica Boleráz** je železničná stanica pri obci Boleráz. Nachádza sa v nadmorskej výške  medzi zastávkami Klčovany a Bíňovce na 14,677 km. Stanica je súčasťou trate Kúty – Trnava, ktorá je elektrifikovaná 25 kV 50 Hz. Na železničnej stanici nie je možná kúpa cestovného lístka.

Budova stanice sa nachádza vľavo, v smere od Trnavy. Stanica je na severovýchodnom okraji obce, najbližšia autobusová zastávka je vzdialená asi 900 m.

## Referencie


## Iné projekty

Boleráz
Kategória:Železničné stanice v okrese Trnava
Kategória:Boleráz
Voľná energia

**Voľná energia** môže byť:

* termodynamická voľná energia, teda energia systému, ktorú možno premeniť na prácu, kam patria
** Helmholtzova voľná energia
** Gibbsova voľná energia
** Landauova voľná energia
Kanál (televízia)

**Televízny kanál** je rozsah frekvencií, ktoré sa používajú na vysielanie televízneho signálu. Pri pozemnom vysielaní má kanál šírku 5 - 14 MHZ (podľa použitej normy). Z tohto dôvodu sa na vysielanie televízie používajú rádiové vlny s frekvenciou nad 40 MHZ v pásmach VHF a UHF. Pri analógovom vysielaní môže jeden kanál prenášať signál iba jedného programu. Pri digitálnom vysielaní sa vďaka kompresii na jeden kanál zmestí celý multiplex, ktorý môže šíriť niekoľko televíznych a rozhlasových staníc.

## Kanály v pásme VHF
Pravidelné televízne vysielanie začalo vo väčšine krajín sveta v pásme VHF – teda na kmitočtoch 40 – 230 MHZ. Presné frekvencie a šírky kanálov sa líšili v rôznych oblastiach sveta. Frekvencie boli rozdelené na nasledujúce pásma:

* I. TV pásmo 47-68 MHz
* II. TV pásmo 76-100 MHz
* III. TV pásmo 174-230 MHz

S postupnou digitalizáciou televízie sa vysielanie v pásme VHF ukončuje. Väčšina DVB-T alebo DVB-T2 tunerov dokáže prijímať iba III. VHF pásmo, ktoré je však rezervované pre digitálny rozhlas vo formáte DAB+.

## Kanály v pásme UHF
Vzhľadom k neskoršiemu začiatku využívania pásma UHF sa viac uplatnila štandardizácia, vďaka ktorej sa v celej Európe, Afrike, na Strednom východe a v Číne používajú kanály s odstupom 8 MHz rozdelené do dvoch pásiem

* IV. TV pásmo 470-582 MHz
* V. TV pásmo 582-958 MHz

Pri DVB-T a DVB-T2 sa spravidla udáva stredný kmitočet kanálu, napr. 474 MHz pre kanál 21. Stĺpce „Nosná frekvencia obrazu“ a „Nosná frekvencia zvuku“ platia pre analógové vysielanie podľa noriem CCIR-G a CCIR-H (postupne ukončované v rôznych štátoch od roku 2007). V systéme CCIR-K, ktorý sa používal vo väčšine krajín východného bloku vrátane bývalého Československa boli nosné frekvencie zvuku o 1 MHz vyššie, než sú uvedené v tabuľke.

S rozvojom mobilnej telefónie sú televízne kanály postupne uvoľňované pre potrebu mobilných telefónov. Televízne kanály 71 - 81, ktoré sa používali iba v Taliansku boli uvoľnené pre GSM siete, kanály 61 - 70 boli využité pre siete LTE (čiže Long Term Evolution). Po prechode na DVB-T2 sa používajú iba kanály 21 - 48. Kanály 49 - 60 bude využívať sieť 5G. Uvoľňovanie časti pásma pre potrebu mobilných telefónov sa nazýva *digitálna dividenda*.

* **Poznámka**: Kanály 21 – 25 mali pred rokom 1961 čísla 14 – 18.

V Severnej a Južnej Amerike, Japonsku a niektorých ďalších ázijských štátoch je pásmo od 470 MHz rozdelené na kanály s odstupom 6 MHz, v Austrálii je pásmo od 526 MHz rozdelené na kanály s odstupom 7 MHz číslované od 28.

## Referencie

Kategória:Televízna technika
Universal Studios Lot

**Universal Studios Lot** je filmové a televízne štúdio, ktoré vlastní Universal Pictures a nachádza sa v Universal City v Kalifornii. Nachádzajú sa vedľa zábavného parku Universal Studios Hollywood. Štúdiá obsahujú vlastný backlot.

## História
V roku 1915 Carl Laemmle otvoril zariadenie na výrobu filmov v Universal City na pozemku bývalej farmy s rozlohou 230 akrov (0,9 km²), tesne nad priesmykom Cahuenga v Hollywoode. Universal sa stáva najväčším štúdiom v Hollywoode a pomerne lacno sa tam natáčajú filmy. V roku 1950 sa ateliéry rozšírili a teraz sa rozprestierajú na ploche 400 akrov (1,5 km²), po získaní pôdy na juhu. Music Corporation of America kúpila štúdiá v roku 1958. Počas nasledujúcich desaťročí sa v Universal Studios natáčalo množstvo seriálov, televíznych relácií a filmov. Štúdiá sa stali jedným z najväčších centier výroby a služieb spojených s audiovizuálnou tvorbou. Miesta sa naďalej modernizujú a rozširujú o nové pódiá a budovy.

## Galéria

Súbor:Gate2universalstudios.JPG|Hlavný vchod do areálu komplexu.
Súbor:View Over Universal Studios Backlot (2562140962).jpg
Súbor:Universal Studios Hollywood 01.JPG


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálny web

Kategória:Filmové štúdiá USA
Kategória:Kinematografia v USA
Kategória:Filmové podniky
Kategória:Podniky založené v 1915
Peter Wittgrúber

**Peter Wittgrúber** (* 28. apríl 1974, Bratislava – † 8. január 2025, Pezinok) bol slovenský historik stredoveku a regionálnej histórie, mestský  kronikár, poslanec Mestského zastupiteľstva v Pezinku a bývalý redaktor regionálneho spravodajsko-inzertného 
týždenníka *[[Pezinsko]]*.

Je autorom niekoľkých publikácii vrátane sci-fi poviedok *Temné sny* (1996) a od roku 1998 svojimi prácami prispieval do TV Pezinok, novín *[[Pezinčan]]* a iných médií. V roku 2000 spolu s Jirkom Vitálošom a Petrom Turčekom založili občianske združenie Karpaty Slovakia. V roku 2001 nad lokalitou Slnečné údolie s Jirkom Vitálošom a ďalšími nadšencami objavil archeologický nález starého pezinského hradu. Od roku 2003 do roku 2015 pôsobil v Mestskom múzeu v Pezinku.

## Publikácie
* WITTGRÚBER, Peter. *Temné sny*. Bratislava : Road, 1996.
* WITTGRÚBER, Peter, TURČEK, Peter, VITÁLOŠ, Jiří. *Dejiny baníctva v Malých Karpatoch: historická štúdia*. Bratislava : Road, 2001. 48 s. .
* WITTGRÚBER, Peter, POSPECHOVÁ, Petra. *Bránami mesta: Životopis starého domu*. Pezinok : Mestské múzeum, 2008.
* WITTGRÚBER, Peter. *Zastavenia v čase: pezinská historická mozaika*. Pezinok, 2018. 197 s. .
* WITTGRÚBER, Peter. *Čertova diera: Pezinské príbehy z dávnych čias*. Impalex, 2019. .
* WITTGRÚBER, Peter a kol. *PŠC Pezinok, 100 rokov od založenia klubu*. 2021. 120 s. .

## Ocenenia
* Pamätná plaketa primátora mesta Pezinok za rozhodujúci podiel na objavení Pezinského hradu, organizovanie archeologického výskumu, popularizáciu historických objavov a dejín mesta v tlači, za organizovanie Pezinského Permoníka a za vznik a vyznačenie Banského náučného chodníka (2002)

## Zdroje
* Peter Wittgrúber na databazeknih.cz
* 
* 
* 

Kategória:Osobnosti z Pezinka
Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Slovenskí kronikári
Kategória:Slovenskí redaktori