Eugen Suchoň

[náhľad|Pamätná tabuľa na ulici Eugena Suchoňa v [Piešťany|Piešťanoch od Romana Hrčku]]
**Eugen Suchoň** (* 25. september 1908, Pezinok – † 5. august 1993, Bratislava) bol slovenský hudobný skladateľ, pedagóg a teoretik. Položil základy modernej slovenskej hudby a je aj autorom slovenskej národnej opery. Vo svojej tvorbe hojne vychádzal zo slovenskej ľudovej melodiky.

V roku 2008 si Slovenská republika pripomínala jeho 100. výročie narodenia, zaradené aj do kalendára výročí UNESCO pre roky 20082009. Pri tejto príležitosti Hudobné centrum koordinovalo rozsiahly projekt s názvom *Storočnica Eugena Suchoňa*, v rámci ktorého sa uskutočňuje rad hudobných aj odborných podujatí na Slovensku i v zahraničí.

Dňa 25. septembra 2024 bola slávnostne odhalená pamätná tabuľa s lavičkou na mieste, kde sa v minulosti nachádzal jeho rodný dom.

## Život
Základné hudobné skúsenosti získal v domácom prostredí.
* od 1917 – 1923 gymnázium a od 1920 zároveň Hudobná škola v Bratislave (klavír – Frico Kafenda)
* 1927 – 1931 Hudobná a dramatická akadémia v Bratislave (kompozícia a klavír – Frico Kafenda, dirigovanie – Josef Vincourek)
* 1931 – 1933 štúdium kompozície na majstrovskej škole pražského Konzervatória (Vítězslav Novák)
* 1933 profesor teoretických predmetov a od 1948 na Hudobnej a dramatickej akadémii v Bratislave (1941 poštátnená a premenovaná na Štátne konzervatórium v Bratislave)
* 1941 – 1948 profesor kompozície na Štátnom konzervatóriu v Bratislave
* 1948 – 1960 profesor a vedúci Katedry hudobnej výchovy na Vysokej škole pedagogickej v Bratislave
* 1963 – 1974 prednášal hudobnú vedu a výchovu na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského

## Životopis
náhľad|Pamätník a lavička na mieste, kde sa nachádzal rodný dom Eugena Suchoňa (2025)
Eugen Suchoň sa narodil v Pezinku, v dome oproti rímskokatolíckej fare na Farskej ulici (dnes priestor pri vzduchotechnike PKC) a v meste prežil celú svoju mladosť. Ako mladý študent sa zapájal do kultúrneho a športového života mesta. V roku 1921 bol založený Športový klub, pre ktorý skomponoval skladbu Pochod pezinského športového klubu. V roku 1923 založil salónny orchester, ktorý uviedol Predohru k Figarovej svadbe. Ako dirigent v ňom uviedol žánrovo pestrú hudobnú literatúru reprezentovanú dielami Bélu Kélera, Franza von Suppé, Čajkovského i Mozarta a Beethovena. Začína sa obdobie jeho skladateľskej tvorby. Z tohto obdobia sa zachovalo aj niekoľko desiatok jeho olejomalieb.

Počas éry nemého filmu hrával na klavíri pri predstaveniach v modranskom a pezinskom kine. Pôsobil ako korepetítor u tanečného majstra Tyrolera. Nedeľné omše sprevádzal hrou na organe.

Na Hudobnej a dramatickej akadémii v Bratislave začína tvoriť profesionálne. Prvou skladbou, ktorú tu skomponoval pod vedením profesora Kafendu bolo Prelúdium As dur. Štúdium ukončil absolventskou prácou Sláčikové kvarteto. V Bratislave nadviazal priateľstvá s intelektuálmi nielen z kruhov hudobných, ale aj z kruhov spisovateľských a výtvarníckych – spoznáva sa s Jánom Smrekom, Martinom Benkom, Ľudovítom Fullom, Jánom Mudrochom, Petrom Matejkom či Jankom Alexym, s básnikom Jánom Kostrom, Ladislavom Novomeským, ale i s literárnym kritikom a teoretikom Alexandrom Matuškom.

Spolupracoval zo speváckym chlapčenským zborom *Trnavskí saleziánski speváčikovia*, ktorý založil a viedol dirigent salezián, Jozef Strečanský. Tento spevácky zbor si vybral, aby ako prví interpretovali jeho hymnickú pieseň *Aká si mi krásna*.

Cestu do sveta otvorila Suchoňovi jeho Baladická suita, k čomu prispelo i notové vydanie skladby v nakladateľstve Universal Edition vo Viedni. Dielo v klavírnej verzii nahrala na platňu Líza Fuchsová a o týždeň uviedol Baladickú suitu Bratislavský symfonický orchester pod taktovkou Karla Nedbala. Bola uvedená v Drážďanoch, Berlíne, vo Viedni, Rotterdame, Freiburgu, v Utrechte, Bukurešti, Sofii, v Budapešti, Záhrebe, Bazileji a v ďalších európskych mestách. Napokon sa vrátila na koncertné pódium Českej filharmónie, ktorá ju uviedla v januári 1949 s dirigentom Jozefom Vincourkom. V máji toho istého roku reprezentovala Baladická suita spolu s Concertinom pre klavír a orchester od Jána Cikkera a I. symfóniou Alexandra Moyzesa slovenskú hudbu na prvej Pražskej jari.

Zomrel 5. augusta 1993 v Bratislave, pochovaný bol a hrob má na miestnom cintoríne v Pezinku, sektor 2, hrob č. 1601.

## Ocenenia

* **1937** Cena Slovenskej krajiny za scénickú hudbu Kráľ Svätopluk 
* **1937** Bellova cena mesta Bratislavy za Baladickú suitu 
* **1941** Štátna cena I. stupňa za Baladickú suitu 
* **1951** Štátna cena I. stupňa za operu Krútňava 
* **1951** Štátna cena II. stupňa za hudbu k filmu Boj sa skončí zajtra 
* **1954** Štátna cena II. stupňa za Metamorfózy 
* **1958** titul Národný umelec pri príležitosti 50. narodenín skladateľa 
* **1960** Štátna cena I. stupňa za operu Svätopluk 
* **1964** Cena Mikuláša Schneidera-Trnavského 
* **1967** Pamätná medaila SND za zásluhy o rozvoj slovenskej národnej scény 
* **1968** Rad práce za umeleckú a kultúrnopolitickú činnosť 
* **1968** Čestné občianstvo mesta Pezinok 
* **1968** Čestné občianstvo mesta Piešťany 
* **1968** Čestné občianstvo mesta Trenčianske Teplice 
* **1969** Čestný člen Ochranného zväzu autorského v Prahe 
* **1969** Čestný doktorát Univerzity Komenského v Bratislave 
* **1972** Pamätná medaila Janáčkovej akadémie múzických umení v Brne 
* **1973** Štátna cena I. stupňa za Symfonickú fantáziu na tému BACH 
* **1978** Rad víťazného februára za mimoriadne zásluhy v oblasti kultúry pri príležitosti 70. narodenín skladateľa 
* **1978** Pamätná medaila mesta Bratislavy za zásluhy o výstavbu 
* **1978** Zlatá medaila VŠMU v Bratislave 
* **1979** Talichova medaila Slovenskej filharmónie, udelená pri príležitosti 30. výročia založenia SF 
* **1981** Herderova cena, Hamburg - Viedeň 
* **1981** Výročná cena vydavateľstva OPUS za muzikologické dielo Akordika od trojzvuku po dvanásťzvuk 
* **1982** Zlatá medaila Monnaire de Paris (Parížska mincovňa) 
* **1988** Rad republiky pri príležitosti 80. narodenín skladateľa 
* **1991** Národná cena Slovenskej republiky za celoživotné hudobné dielo, hlboko spojené so základnými hodnotami slovenského národného charakteru .

V roku 2008 mu prezident Ivan Gašparovič prepožičal štátne vyznamenanie Rad Ľudovíta Štúra I. triedy, in memoriam.

## Diela
### Balet
* Angelika (1925-1926), prvý, doteraz neinscenovaný slovenský balet hudobného skladateľa Eugena Suchoňa. Svetová premiéra 27. september 2014 v Historickej budove opery SND v Bratislave v rámci jubilejných Bratislavských hudobných slávností.

### Opery
* Ester – nedokončená opera (1927)
* Maškrtka – nedokončená opera (1927)
* Krútňava (194149), libreto: Eugen Suchoň a Štefan Hoza, premiéra: 10. december 1949
* Svätopluk (195359), premiéra: 10. marec 1960

### Orchestrálne skladby

* Noc čarodejníc (1927)
* Balada pre lesný roh a orchester (1928)
* Sonáta As dur pre husle a klavír (192930)
* Malá suita s passacagliou (193132)
* Burleska pre husle a orchester (1933)
* Predohra Kráľ Svätopluk (1935)
* Baladická suita (1935)
* Fantázia pre husle a orchester (1948)
* Metamorfózy (1953)
* Šesť skladieb pre sláčikový orchester (195563)
* Rapsodická suita pre klavír a orchester (1965)
* Kaleidoskop (Evoluzioni armoniche), cyklus skladieb pre klavír, organ, sláčikový orchester a bicie nástroje (196769)
* Symfonická fantázia na B-A-C-H pre organ, sláčiky a bicie (1971)
* Concertino pre klarinet a orchester (1977)

### Komorné skladby
* Sláčikové kvarteto (193031)
* Serenáda pre dychové kvinteto (193233)
* Klavírne kvarteto (193233)
* Sonatína pre husle a klavír (1937)
* Obrázky zo Slovenska, šesť cyklov skladieb pre klavír (195455)
* Poéme Macabre pre husle a klavír (1963)
* Kontemplácie pre recitátora a klavír (1964)
* klavírna Elégia a Toccata (1973-78)
* Elégia pre trombón a komorný orchester
* Legenda pre klarinet a sláčikový orchester

### Vokálna tvorba
* Bačovské piesne pre barytón a klavír (1929)
* Slovenské ľudové piesne (1930)
* Nox et solitudo na báseň Ivana Krasku – piesňový cyklus (1932)
* Štyri slovenské ľudové piesne pre soprán a klavír (1936)
* Žalm zeme podkarpatskej – kantáta (193738)
* Piesne z hôr, 6 slovenských ľudových piesní pre soprán, tenor a malý orchester (alebo klavír 193841)
* Spievanky (1950)
* Terchovské spevy (1950)
* Triptych O krvi: piesne Ad Astra na básne Štefana Žáryho (1961)
* Slovenská pieseň na báseň J. Smreka (1972)
* Pohľad do neznáma (197677) piesňový cyklus na slová Petra Štilichu

### Zbory
* O horách – vokálna symfónia (193442)
* O človeku – cyklus miešaných zborov na básne Jána Smreka (1962)

### Hudba k filmu
* Boj sa skončí zajtra (1951)

### Publikácie
* Všeobecná náuka o hudbe (1955)
* Akordika v hudbe 20. stor. (1977)

## Referencie

## Literatúra
* Jozef Kresánek: Národný umelec Eugen Suchoň, SVKL (Slovenské vydavateľstvo krásnej literatúry), 1961
* Kresánek, J., Vajda, I.: Národný umelec Eugen Suchoň. OPUS Bratislava, 1978
*Zavarský, Ernest: Eugen Suchoň. Hudobné centrum, 2008
*Suchoňová, Danica: Podmanený svet. Mladé letá, 1981
*Štilichová - Suchoňová, Danica: Život plný hudby. Mladé letá, 2005
*Jegorová, V.: Eugen Suchoň, Žizň i tvorčestvo. Sovietsky kompozitor, 1987
*Suchoň, Eugen: Denník z notovej osnovy. Perfekt, 2012
*Štilichová, Danica: Krútňava vo svete. Slovenské národné múzeum, 1993
*Eugen Suchoň: Slovenské národné múzeum - Hudobné múzeum, Bratislava, 2008
*Eugen Suchoň, Hudobnoteoretické dielo. Hudobné centrum, Bratislava 2018

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Stránky venované Eugenovi Suchoňovi - www.suchon.info 
* Hudobné centrum
* Storočnica Eugena Suchoňa 


Kategória:Slovenskí hudobní skladatelia
Kategória:Česko-slovenskí národní umelci
Kategória:Operní skladatelia
Kategória:Slovenskí hudobní pedagógovia
Kategória:Hudobní teoretici
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra I. triedy
Kategória:Osobnosti z Pezinka
Kategória:Držitelia čestných doktorátov Univerzity Komenského