Samuel Dobroslav Štefanovič

**Samuel Dobroslav Štefanovič** (* 19. august 1822, Banská Bystrica – † 25. november 1910, Kremnica, pochovaný v Martine) bol slovenský národný buditeľ, publicista a redaktor. Pseudonym: Dobromil, Ivanov, Očitý svedok, Pravoľub, Samo, setník Ivanov, Sine ira et studio, Starec Theolog, Starý Zvolenčan,Števo

## Rodina
* otec: Ján Štefanovič
* matka: Anna rod. Drobová
* manželka: Karolína rod. Pirovská
* syn: Miloš Vladimír Štefanovič (18541904) – slovenský politik a Mojmír Karol Štefanovič 

## Životopis
Študoval na nižšom gymnáziu v Banskej Bystrici, pokračoval v Gemeri. Bol jedným zo študentov bratislavského evanjelického gymnázia, ktorí ho v roku 1844 spolu s Ľudovítom Štúrom demonštratívne opustili. V roku 1844 sa v Liptovskom Svätom Mikuláši stal spoluzakladateľom spolku Tatrín.

Roku 1847 vychovávateľ v Záriečí, profesor na nižšom gymnáziu v Banskej Bystrici (18471848). Notár Meštianskeho vzdelávacieho spolku v Banskej Bystrici (1848).
V rokoch 18481849 sa zapojil do povstania a spomína sa ako jediný slovenský dobrovoľnícky povstalecký kapitán, odporca spolupráce s viedenským dvorom. Bol tiež jedným z iniciátorov memorandového zhromaždenia v roku 1861.

Predstaviteľ radikálneho krídla slovenských národných síl v revolučnom hnutí, ako pansláv prenasledovaný. Rozvíjal myšlienky utopického socializmu. Autor politických a literárno-kritických článkov i recenzií.

Od roku 1872 sa venoval publicistike a v roku 1887 založil vlastný časopis *Svetlo*.

V roku 1975 previezli jeho ostatky na Národný cintorín v Martine.

## Pamiatky
* hrob s náhrobníkom a vlastným epitafom na Národnom cintoríne v Martine
* dva portréty od M. Jiránka (lept, 1905)
* rukopisná pozostalosť v LAMS
Matica slovenská si pripomenula dvestoročnicu Samuela Štefanoviča  spolu s ostatnými dvestoročnicami štúrovcov priamo pri jeho hrobe na Národnom cintoríne po Národnom pochode mestom Martin v lete roku 2022.

## Ideový odkaz
Politológ Eduard Chmelár ho označuje (Slovo, 2006) ako *prvého slovenského ľavicového novinára* a zdôrazňuje, že *koncipoval vlastný program, ktorý bol založený na zlepšení ekonomických a sociálnych pomerov, reforme cirkvi, školstva a hlbokom demokratizme*. Štefanovič píše: „*Štát má prevziať  povinnú školskú dochádzku do 14 rokov. Kňazstvo má byť platené štátom a ľud má byť oslobodený od všetkých cirkevných a školských poplatkov…“*

Dejiny slovenského povstania spracovali tak Mikuláš Dohnány ako aj Samuel Štefanovič. Štefanovič ho vydáva pod pseudonymom *Očitý svedok* a celý text je k dispozícii v službe Google knihy. Štefanovič povstanie poňal kriticky a poukázal aj na chyby dobrovoľníckeho vojska na Myjave. Napriek jeho silnej kritickosti voči Štúrovi napokon vo svojej knihe uvádza: *„Štúrovi ohľadom na jeho dobrú vôľu a žertvovanie sa záujmom a blahu slovenského národa, ale hlavne ohľadom  na oživotvorenie  našej najpôvodnejšej slovansko-slovenskej reči, všetka česť, vďaka a pamäť! Zásluhy jeho o národ náš  sú dozaista  nielen úcty, ale aj  nasledovania hodné. No koriť sa otrockým spôsobom výnimočnej osobnosti jeho, bolo by práve to najohavnejšie zneuctenie opravdových zásluh jeho!“* Štefanovič však povstanie poňal kriticky a poukázal aj na chyby dobrovoľníckeho vojska na Myjave.**

## Dielo
* Slovenské povstanie z roku 1848/9. Na základe pravdy a skutočnosti sostavil Očitý svedok (Nákladom autora. Tlač Adolf Horovitz. 1886)
* *Slovenské povstanie z roku 1848 – 1849* (Tatran Brat. 1988, pôv. vyd. Trnava 1886)
* *Naša politika*, Liptovský Mikuláš, 1906

## Referencie

## Literatúra
* 

## Externé odkazy
* 
* Záznam o narodení a krste v matrike - evanjelická farnosť

Kategória:Slovenskí novinári
Kategória:Osobnosti z Banskej Bystrice
Kategória:Slovenskí publicisti
Kategória:Slovenskí redaktori
Kategória:Slovenskí národní buditelia
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine