open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trieda presnosti

**Trieda presnosti** trieda meracích prístrojov, ktoré spĺňajú metrologické požiadavky zamerané na udržanie chýb v špecifikovaných medziach s poznámkou, že trieda presnosti sa zvyčajne udáva dohodnutým číslom alebo symbolom a nazýva sa značka (index) triedy.

Udáva sa ITx kde x je číslo od 0 do 18. Čím menšie číslo, tým vyššia presnosť.

Odchýlka nie je pre danú triedu konštantná ale relatívna k veľkosti obrábacieho rozsahu (t. j. aký maximálne veľký obrobok je možné vyrobiť). To preto,lebo napr. 1 mm sa 1 cm veľkom obrobku dokáže rozvibrovať zariadenie ale pri 10 m veľkom sa prakticky neprejaví.

Napríklad bežný sústruh zvládne IT8-IT11, vrták IT12-IT13. Pri IT6 je obrobok hladký aj pod mikroskopom.

## Pozri aj

* Meradlo geometrie

## Zdroj
* STN 01 0115 – Terminológia v metrológii (odsek 5.19 – trieda presnosti (správnosti))

Kategória:Meracie prístroje
Kategória:Strojárska konštrukcia
Výstružník

thumb|250px|Kužeľovitý výstružník pre kužeľový otvor (Morse) používaný v nástrojárstve.
**Výstružník** je upínaný nástroj určený na presné opracovanie vyvŕtaných, alebo vyhrubovaných dier. Opracúvajú sa ním valcové, alebo kužeľové diery. 

Pri vŕtaní sa nedá dosiahnuť vysoká presnosť. Pri väčšej požadovanej presnosti (IT7 až IT5) sa vyvŕta menšia diera a tá sa potom vyberie výstružníkom. Výstružník odoberá maximálne 0,5 mm materiálu.

## Druhy výstružníkov
Podľa spôsobu použitia môže byť výstružník:
# *ručný* - Má dlhú reznú časť, aby bol v otvore lepšie vedený. Stopka je ukončená štvorhranom. 
# *strojový* - Má kratšiu reznú časť a upínacia časť môže byť:
#* *valcová stopka*
#* *kužeľová stopka* - Morse kužeľ
#* valcový otvor - tzv. *nástrčný výstružník* pre väčšie priemery.

Podľa tvaru otvoru sú výstružníky:
# *valcové*
# *kužeľovité*
#* pre otvory kužeľovitých kolíkov s kužeľovitosťou 1:50
#* pre Morse kužele
#* pre metrické kužele
 
Väčšie otvory sa vystružujú súpravou viacerých výstružníkov.

Podľa konštrukcie sú výstružníky:
# *z jedného kusu*
# *nastaviteľné* - do telesa výstružníka sú zasadené samostatne nastaviteľné rezné hrany
# *s reznými doštičkami so spekaných karbidov* - pre vysoké rezné rýchlosti a zvýšenie odolnosti.

## Geometria výstružníka
Výstružník je viacrezný nástroj so 4 až 18 reznými hranami. Rezné hrany sú rozmiestnené nepravidelne (s rôznym rozstupom), aby sa lepšie dosiahol presný tvar otvoru.
Podľa druhu obrábaného materiálu sú rezné hrany rovné, alebo v skrutkovici so stúpaním 5° až 45°. Počet zubov býva párny, čo je dobré na premeriavanie.

## Upínanie výstružníka
Pri upínaní sa používaju tzv. voľné vložky, ktoré umožňujú malý osový výkyv výstružníka. Toto riešenie zabezpečuje aby bol výstružník vedený predvŕtaným otvorom, čo vedie k vyššej presnosti.

Kategória:Nástrojárstvo
Kategória:Vŕtanie a vyvrtávanie
Arietidy

**Arietidy** je označenie meteorických rojov, ktoré sa objavujú v súhvezdí Baran. Medzi ne patria:

*Májové Arietidy
*Jesenné Arietidy
*Delta Arietidy
*Epsilon Arietidy
*Denné Arietidy
*Aries-Triangulidy

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Baran
Delta Aurigidy

**Delta Aurigidy** sú meteorický roj, ktorý má maximum 10. októbra.

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Povozník
Orionidy

**Orionidy** sú meteorický roj, ktorý má maximum 21. októbra, kedy produkuje približne 15 meteoritov za hodinu. Jeho zdrojom je Halleyova kométa. Je pomenovaný po súhvezdí Orión. Jeho radiant sa nachádza medi súhvezdiami Orión a Blíženci.

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Orión
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1839
Alfa Capricornidy

**Alfa Capricornidy** je letný meteorický roj, ktorý je aktívny od 15. júla do 10. augusta. Nachádza sa v súhvezdí Kozorožca. Roj bol objavený maďarským astronómom Miklósom Kónkoly-Thegom v roku 1871. Tento roj má malú početnosť, ale pomerne jasné meteory, občas aj bolidy. Materské teleso je kométa 169P/NEAT.

Peter Jenniskens a Jeremie Vaubaillon identifikovali materské teleso ako asteroid 2002 EX12, ktorý bol pri návrate v roku 2005 uznaný slabo aktívnym blízko afélia. Tento objekt je dnes nazývaný kométou 169P/NEAT.

Podľa Jenniskensa a Vaubaillona bol meteorický roj vytvorený pred asi 3 500 až 5 000 rokmi, kedy sa zhruba polovica materského tela rozpadla a premenila na prach. Oblak prachu sa rozvinul pozdĺž obežnej dráhy Zeme v poslednej dobe, čo spôsobuje roj s maximálnou frekvenciou 25 meteorov za hodinu, niekedy s výbuchmi jasne planúcich meteorov.

Väčšina z prachu bude v ceste Zemi ešte v 24. storočí. Očakáva sa, že Alfa Capricornidy budú hlavným meteorickým rojom zhruba v rokoch 22202420, kedy budú počentnejšie, ako akýkoľvek súčasný roj.

## Referencie

*

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Kozorožec
Severné Delta Aquaridy

**Severné Delta Aquaridy** sú meteorický roj, ktorý má maximum 8. augusta. International Metor organization ho vyčiarkla z pracovného zoznamu v roku 2006 kvôli neistej existencii.

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Vodnár
Tau Aquaridy

**Tau Aquaridy** sú meteorický roj, ktorý má maximum 28. júna.

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Býk
Alfa Aurigidy

**Alfa Aurigidy** sú meteorický roj, ktorý má maximum 1. septembra. Roj je aktívny od 25. augusta do 6. septembra.

Tento meteorický roj bol prvýkrát popísaný v noci z 31. augusta na 1. septembra 1935. Pri pozorovaní v nemeckom Sonnenbergu si ho prrvýkrát všimli Cuno Hoffmeister a A. Teichgraeber.

## Referencie

* L. Bálint Alfa Aurigidy

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Povozník
Septembrové Perzeidy

**Septembrové Perzeidy** sú meteorický roj, ktorý má maximum 9. septembra. Je aktívny od 5. septembra do 17. septembra. V maxime dosahuje okolo 5 meteorov za hodinu. Vniká do atmosféry zeme rýchlosťou 65 km/s. V roku 2008 prekvapil vysokou aktivitou s vysokým počtom bolidov. Na roj naväzuje aktivita delta Aurigíd. Či tieto dva roje súvisia nie je známe.

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Perzeus
Piscidy

**Piscidy** sú meteorický roj, ktorý má maximum 20. septembra. Jeho radiant sa nachádza v súhvezdí Ryby (Pisces).

Kategória:Meteorické roje
Kategória:Súhvezdie Ryby
Frézovačka

náhľad|Frézovanie
náhľad|rôzne frézy

**Frézovačka **(frézka) je obrábací stroj, ktorý obrába povrch obrobku pomocou rotujúceho rezného nástroja - frézy. Proces odoberania triesky z obrobku pomocou frézy sa nazýva frézovanie. Nástroj sa môže pohybovať horizontálne i vertikálne a obrába materiál upevnený na pracovnej ploche. Pracovná plocha je pohyblivá, pri obrábaní sa však môže pohybovať zároveň iba jedným smerom.

Frézová hlava sa väčšinou otáča okolo Z-osi (zvislej). Pri *deliacej fréze* je hlava vodorovná a priečne na jej os sa pohybuje predmet, ktorý sa frézuje (tzv. obrobok). Tento typ je v súčasnosti v priemysle málo používaný.

Pri malých obrobkoch sa spravidla pohybuje len obrobok v osiach *x* a *y* a hlava v osi *z*. Ďalšia možnosť je lineárno-radiálny pohyb hlavy. Pri veľkých obrobkoch je obrobok upnutý a hlava sa pohybuje vo všetkých troch osiach. Frézová hlava sa pri zložitejších frézovačkách môže aj nakláňať od zvislej osi.

Pohyb hlavy vzhľadom na obrobok sa pri malých frézovačkách riadi ručne. Pri veľkých pohyb zabezpečujú elektromotory riadené elektromechanicky, alebo servopohonami s krokovými motormi riadené numericky (CNC).

## História frézovačiek
Prvý frézovací prístroj vznikol pravdepodobne v roku 1818. Vo svojej dobe však stroj nebol docenený a užívaný vo významnejšej miere.
 V praxi sa uplatnila až univerzálna frézovačka z roku 1862, ktorá slúžila predovšetkým na frézovanie skrutkových vrtákov. Mala všetky znaky novodobých frézovačiek, deliaci prístroj a otočný stôl.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Obrábacie stroje
Kategória:Frézovanie
Chris Gueffroy

náhľad|Dočasná pamätná tabuľa Chrisa Gueffroya pri Reichstagu
**Chris Gueffroy** (* 21. jún 1968, Pasewalk, Nemecko – † 6. február 1989, Berlín) bol posledný človek, ktorý bol zastrelený pri pokuse prekročiť hranice medzi východným a Západným Nemeckom cez Berlínsky múr. Nemal vtedy ani 21 rokov.

Spoločne so svojim priateľom Christianom Gaudianom sa pokúsil v noci z 5. na 6. februára 1989 prejsť z východného do Západného Berlína. Keď sa šplhali cez posledné zamrežované oplotenie, zbadala ich pohraničná stráž a spustila na nich paľbu. Gueffroy bol zasiahnutý do hrudníka desiatimi strelami a zomrel na hraničnej čiare. Jeho priateľ Gaudian bol ťažko zranený a bol odsúdený na tri roky do väzenia za pokus o ilegálne prekročenie hraníc. V septembri 1989 bol prepustený na kauciu a 17. októbra 1989 mu bolo dovolené odísť do Západného Berlína.

Štyria príslušníci pohraničnej stráže, ktorí sa podieľali na zavraždení Chrisa Gueffroya, získali vyznamenanie a odmenu 150 mariek. Po zjednotení Nemecka sa dostali pred súd. Dvaja z nich boli oslobodení a tretí dostal podmienečný trest. Posledný z nich, Ingo Heinrich, ktorý spôsobil Gueffroyovi smrteľné zranenia, bol najskôr odsúdený na tri a pol roka do väzenia. Po odvolaní na najvyšší súd mu bol trest znížený na dva roky podmienečne.

V roku 2000 boli obvinení zo smrti Gueffroya a ďalších dvoch mladých mužov funkcionári vládnej komunistickej Zjednotenej socialistickej strany Nemecka Siegfried Lorenz a Hans-Joachim Böhme. Boli však oslobodení vzhľadom na to, že súd nezískal dôkazy, že mohli byť schopní zrušiť príkaz na streľbu do osôb unikajúcich cez Berlínsky múr. Súd bol opäť obnovený v roku 2004 a tentoraz ich súd odsúdil na 15 mesiacov podmienečne. 

21. júna, v deň nedožitých 35. narodenín Chrisa Gueffroya bol v blízkosti miesta kde bol zavraždený umiestnený pamätník berlínskeho umelca Karla Biedermanna.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Kurzportrait

Kategória:Nemecké osobnosti
Ulica Československej armády (Hlohovec)

**Ulica Československej armády** je ulica v Hlohovci v mestskej časti Hlohovec. Je pomenovaná na počesť vojakov bojujúcich v česko-slovenskej armáde.

## Referencie

Kategória:Ulice v Hlohovci
Kategória:Pomenovania podľa Československej armády
Thread (multithreading)

**Thready** (z angl. vlákno; súvislosť) alebo hovorovo **vlákna** v informatike sú nezávisle bežiace úlohy, na ktoré je pri tzv. multithreadingu rozdelený jeden program.

Použitie threadov je spôsob, ako rozdeliť program na dve alebo viac rovnocenne vykonávaných úloh. Viaceré vlákna môžu byť vykonávané naraz – nazýva sa to multithreading (porovnaj s multiprogramovanie). Multithreading sa obyčajne zabezpečuje buď rozdeľovaním času (kde jeden procesor prepína medzi vykonávaním rôznych vlákien) alebo paralelné spracovanie dát - multiprocessing (kde sú vlákna vykonávané na viacerých procesoroch (SMP) či jadrách procesora (CMP)). Vlákno sa podobá procesu, odlišný je spôsob zdieľania prostriedkov a súvisiaci kontext.

Veľa moderných operačných systémov priamo podporuje obidva spôsoby – rozdeľovanie času aj multiprocessing s plánovaním procesov (scheduling). Jadro operačného systému dovoľuje programátorom manipulovať s vláknami cez vyvolania systému. Niektoré implementácie sa nazývaju vlákna jadra (kernel threads) alebo odľahčené procesy. Program môže mať vlákna implementované aj bez podpory operačného systému pomocou časovačov, signálov, alebo inak. Je však potrebné prerušiť vlastné vykonávanie a odtiaľ urobiť vlastné rozdeľovanie času. Tieto vlákna sa niekedy nazývaju používateľské.

## Porovnanie vlákien a procesov
Procesy v tradičných viacúlohových operačných systémoch sa od vlákien odlišujú najmä tým, že procesy:
* sú spravidla nezávislé,
* obsahujú značnú informáciu o svojom stave,
* majú oddelený adresný priestor a
* interagujú len prostredníctvom mechanizmov na medziprocesovú komunikáciu, ktoré poskytuje operačný systém.
Na druhej strane viacero vlákien priamo zdieľa stavové informácie procesu, ako aj pamäť a ďalšie zdroje. Zmena kontextu medzi vláknami jedného procesu je spravidla rýchlejšia ako zmena kontextu medzi procesmi. Systémy ako Windows NT alebo OS/2 majú "lacné" vlákna a "drahé" procesy; v ostatných operačných systémoch nie je medzi vláknami a procesmi taký veľký rozdiel.

Kategória:Technológie operačných systémov
Kategória:Programovacie techniky
Dilongova ulica

**Dilongova ulica** je ulica v Prešove v mestskej časti Táborisko neďaleko Fakultnej nemocnice s poliklinikou. Pomenovaná je podľa slovenského básnika, prozaika, dramatika a publicistu Rudolfa Dilonga. Na tejto ulici sa nachádza Hvezdáreň a planetárium v Prešove.

## Pozri aj
* Ulica Rudolfa Dilonga
* Rudolf Dilong

Kategória:Ulice v Prešove
Ulica Františka Lipku

**Ulica Františka Lipku** je ulica v Hlohovci v mestskej časti Nová štvrť. Nachádza sa na nej Stredné odborné učilište strojárske a verejné basketbalové ihrisko a tenisové kurty.

Kategória:Ulice v Hlohovci
Duklianska ulica

**Duklianska ulica** je ulica:
* v Bánovciach nad Bebravou, pozri Duklianska ulica (Bánovce nad Bebravou)
* v Bardejove, pozri Duklianska ulica (Bardejov)
* v Handlovej, pozri Duklianska ulica (Handlová)
* v Holíči, pozri Duklianska ulica (Holíč)
* v Liptovskom Hrádku, pozri Duklianska ulica (Liptovský Hrádok)
* v Michalovciach, pozri Duklianska ulica (Michalovce)
* v Myjave, pozri Duklianska ulica (Myjava)
* v Nemšovej, pozri Duklianska ulica (Nemšová)
* v Novákoch, pozri Duklianska ulica (Nováky)
* v Partizánskom, pozri Duklianska ulica (Partizánske)
* v Prešove, pozri Duklianska ulica (Prešov)
* v Prievidzi, pozri Duklianska ulica (Prievidza)
* v Skalici, pozri Duklianska ulica (Skalica)
* v Spišskej Novej Vsi, pozri Duklianska ulica (Spišská Nová Ves)
* v Stupave, pozri Duklianska ulica (Stupava)
* vo Svidníku, pozri Duklianska ulica (Svidník)
* v Šuranoch, pozri Duklianska ulica (Šurany)
* vo Veľkom Krtíši, pozri Duklianska ulica (Veľký Krtíš)
* v Zlatých Moravciach, pozri Duklianska ulica (Zlaté Moravce)

## Pozri aj
* Dukelská ulica

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Ulica 9. mája (Hlohovec)

**Ulica 9. mája** je ulica v Hlohovci v časti Nová Štvrť. Je pomenovaná na počesť Dňa víťazstva nad fašizmom druhá svetová vojna (koniec vojny 8. mája 1945).

## Referencie

Kategória:Ulice v Hlohovci
Ulica Fraňa Kráľa

**Ulica Fraňa Kráľa** je ulica:
* v Banskej Bystrici, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Banská Bystrica)
* v Bardejove, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Bardejov)
* v Bratislave, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Bratislava)
* v Brezne, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Brezno)
* v Bytči, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Bytča)
* v Čadci, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Čadca)
* v Hlohovci, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Hlohovec)
* v Kežmarku, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Kežmarok)
* v Levoči, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Levoča)
* v Liptovskom Hrádku, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Liptovský Hrádok)
* v Michalovciach, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Michalovce)
* v Modre, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Modra)
* v Nitre, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Nitra)
* v Novákoch, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Nováky)
* v Novom Meste nad Váhom, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Nové Mesto nad Váhom)
* v Partizánskom, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Partizánske)
* v Pezinku, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Pezinok)
* v Poprade, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Poprad)
* v Prešove, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Prešov)
* v Revúcej, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Revúca)
* v Sabinove, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Sabinov)
* v Senci, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Senec)
* v Spišskej Novej Vsi, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Spišská Nová Ves)
* v Strážskom, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Strážske)
* v Svätom Juri, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Svätý Jur)
* v Svite, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Svit)
* v Šali, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Šaľa)
* v Topoľčanoch, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Topoľčany)
* v Trnave, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Trnava)
* vo Vrbovom, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Vrbové)
* v Žarnovici, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Žarnovica)
* v Želiezovciach, pozri Ulica Fraňa Kráľa (Želiezovce)

## Pozri aj
* Ulica F. Kráľa
* Ulica Janka Kráľa
* Ulica J. Kráľa

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Ulica Ľuda Zúbka

**Ulica Ľuda Zúbka** je ulica: 

* v Bratislave, pozri Ulica Ľuda Zúbka (Bratislava)
* v Malackách, pozri Ulica Ľuda Zúbka (Malacky)

Pomenovaná je podľa slovenského prozaika Ľuda Zúbka.

## Pozri aj
*Ulica Ľ. Zúbka (Hlohovec)

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Fraštacká ulica

**Fraštacká ulica** je ulica v meste Hlohovec na Slovensku. Jej názov je odvodený od staršieho nemeckého názvu mesta Hlohovec - Frašták (*Freistadt*). Spája ulice Hlohová a Nábrežie Andreja Hlinku. Nachádza sa tu známe miestne pohostinstvo a lekáreň.

Kategória:Ulice v Hlohovci
Hlohová ulica (Hlohovec)

**Hlohová ulica** je ulica v Hlohovci.

Hlohová ulica v Hlohovci leží blízko centra mesta. Je pomenovaná podľa rastliny hloh, ktorá rastie v okolí Hlohovca, a ktorej vďačí za meno aj toto mesto. Je to jedna z najfrekventovanejších ulíc v Hlohovci. Nachádzajú sa tu obchody, pohostinstvá i rodinné domy a paneláky.

Na tejto ulici sa nachádza aj turistické informačné centrum http://www.infopoint.tk 

Kategória:Ulice v Hlohovci
Jarmočná ulica (Hlohovec)

**Jarmočná ulica** je ulica v Hlohovci.

Jarmočná ulica v Hlohovci svoje pomenovanie získala preto, že v minulosti bola tradičným miestom konania jarmokov. Dnes sa na tejto ulici nachádza Špeciálna stredná škola.

## Referencie

Kategória:Ulice v Hlohovci
Krátka ulica

**Krátka ulica** je ulica:
* v Banskej Bystrici, pozri Krátka ulica (Banská Bystrica)
* v Bardejove, pozri Krátka ulica (Bardejov)
* v Bojniciach, pozri Krátka ulica (Bojniciach)
* v Bratislave, pozri Krátka ulica (Bratislava)
* v Brezne, pozri Krátka ulica (Brezno)
* v Dunajskej Strede, pozri Krátka ulica (Dunajská Streda)
* v Gbeloch, pozri Krátka ulica (Gbely)
* v Handlovej, pozri Krátka ulica (Handlová)
* v Hlohovci, pozri Krátka ulica (Hlohovec)
* v Humennom, pozri Krátka ulica (Humenné)
* v Hurbanove, pozri Krátka ulica (Hurbanovo)
* v Kolárove, pozri Krátka ulica (Kolárovo)
* v Komárne, pozri Krátka ulica (Komárno)
* v Košiciach, pozri Krátka ulica (Košice)
* v Leviciach, pozri Krátka ulica (Levice)
* v Levoči, pozri Krátka ulica (Levoča)
* v Liptovskom Mikuláši, pozri Krátka ulica (Liptovský Mikuláš)
* v Lučenci, pozri Krátka ulica (Lučenec)
* v Michalovciach, pozri Krátka ulica (Michalovce)
* v Modre, pozri Krátka ulica (Modra)
* v Nitre, pozri Krátka ulica (Nitra)
* v Novej Dubnici, pozri Krátka ulica (Nová Dubnica)
* v Novákoch, pozri Krátka ulica (Nováky)
* v Novom Meste nad Váhom, pozri Krátka ulica (Nové Mesto nad Váhom)
* v Nových Zámkoch, pozri Krátka ulica (Nové Zámky)
* v Partizánskom, pozri Krátka ulica (Partizánske)
* v Poprade, pozri Krátka ulica (Poprad)
* v Prešove, pozri Krátka ulica (Prešov)
* v Prievidzi, pozri Krátka ulica (Prievidza)
* v Rožňave, pozri Krátka ulica (Rožňava)
* v Senci, pozri Krátka ulica (Senec)
* v Senici, pozri Krátka ulica (Senica)
* v Seredi, pozri Krátka ulica (Sereď)
* v Sládkovičove, pozri Krátka ulica (Sládkovičovo)
* v Sliači, pozri Krátka ulica (Sliač)
* v Stupave, pozri Krátka ulica (Stupava)
* v Šali, pozri Krátka ulica (Šaľa)
* v Štúrove, pozri Krátka ulica (Štúrovo)
* v Šuranoch, pozri Krátka ulica (Šurany)
* v Tlmačoch, pozri Krátka ulica (Tlmače)
* v Topoľčanoch, pozri Krátka ulica (Topoľčany)
* v Trebišove, pozri Krátka ulica (Trebišov)
* v Trenčíne, pozri Krátka ulica (Trenčín)
* v Trnave, pozri Krátka ulica (Trnava)
* v Trstenej, pozri Krátka ulica (Trstená)
* v Turčianskych Tepliciach, pozri Krátka ulica (Turčianske Teplice)
* vo Vrábľoch, pozri Krátka ulica (Vráble)
* vo Vranove nad Topľov, pozri Krátka ulica (Vranov nad Topľov)
* vo Vrbovom, pozri Krátka ulica (Vrbové)
* vo Vrútkach, pozri Krátka ulica (Vrútky)
* v Zlatých Moravciach, pozri Krátka ulica (Zlaté Moravce)
* v Žiline, pozri Krátka ulica (Žilina)
* bývalý názov zaniknutej ulice v Petržalke, pozri Výrová ulica

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Ulica M. R. Štefánika (Hlohovec)

thumb|Pešia zóna na ulici M. R. Štefánika v Hlohovci

**M. R. Štefánika** je ulica v Hlohovci.

Je pomenovaná podľa slovenského astronóma, politika a generála francúzskej armády Milana Rastislava Štefánika. 

V Hlohovci sa táto ulica nachádza v tesnej blízkosti Námestia sv. Michala. V roku 2005 bola na tejto ulici vybudovaná pešia zóna. Nachádzajú sa tu najmä rôzne obchody a pohostinstvá. Na ulici sa však tiež nachádza I. Základná škola, mestský úrad, mestská polícia a kino. Za komunizmu niesla meno Leninova ulica.

## Pozri aj
* Štefánikova ulica 
* Štefánikovo námestie

Kategória:Ulice v Hlohovci
Kategória:Ulice pomenované podľa Milana Rastislava Štefánika
Ulica M. Benku (Hlohovec)

**M. Benku** je ulica v Hlohovci v časti Nová Švtrť. Nachádza sa tu najmä Združená stredná škola (M. Benku 3).

Kategória:Ulice v Hlohovci
Michalská ulica

**Michalská ulica** je ulica:
*v Banskej Štiavnici, pozri Michalská ulica (Banská Štiavnica)
*v Bratislave, pozri Michalská ulica (Bratislava)
*v Hlohovci, pozri Michalská ulica (Hlohovec)
*v Kežmarku, pozri Michalská ulica (Kežmarok)
*v Trnave, pozri Michalská ulica (Trnava)
*v Turčianskych Tepliciach, pozri Michalská ulica (Turčianske Teplice)

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Ulica kpt. Nálepku

**Ulica kpt. Nálepku** je ulica:
* v Bardejove, pozri Ulica kpt. Nálepku (Bardejov)
* v Bojniciach, pozri Ulica kpt. Nálepku (Bojnice)
* v Detve, pozri Ulica kpt. Nálepku (Detva)
* v Dolnom Kubíne, pozri Ulica kpt. Nálepku (Dolný Kubín)
* v Dubnici nad Váhom, pozri Ulica kpt. Nálepku (Dubnica nad Váhom)
* vo Fiľakove, pozri Ulica kpt. Nálepku (Fiľakovo)
* v Galante, pozri Ulica kpt. Nálepku (Galanta)
* v Gbeloch, pozri Ulica kpt. Nálepku (Gbely)
* v Giraltovciach, pozri Ulica kpt. Nálepku (Giraltovce)
* v Handlovej, pozri Ulica kpt. Nálepku (Handlová)
* v Hlohovci, pozri Ulica kpt. Nálepku (Hlohovec)
* v Hnúšti, pozri Ulica kpt. Nálepku (Hnúšťa)
* v Holíči, pozri Ulica kpt. Nálepku (Holíč)
* v Hriňovej, pozri Ulica kpt. Nálepku (Hriňová)
* v Humennom, pozri Ulica kpt. Nálepku (Humenné)
* v Ilave, pozri Ulica kpt. Nálepku (Ilava)
* v Košiciach, pozri Ulica kpt. Nálepku (Košice)
* v Krompachoch, pozri Ulica kpt. Nálepku (Krompachy)
* v Leviciach, pozri Ulica kpt. Nálepku (Levice)
* v Liptovskom Hrádku, pozri Ulica kpt. Nálepku (Liptovský Hrádok)
* v Lučenci, pozri Ulica kpt. Nálepku (Lučenec)
* v Mihalovciach, pozri Ulica kpt. Nálepku (Michalovce)
* v Novom Meste nad Váhom, pozri Ulica kpt. Nálepku (Nové Mesto nad Váhom)
* v Partizánskom, pozri Ulica kpt. Nálepku (Partizánske)
* v Považskej Bystrici, pozri Ulica kpt. Nálepku (Považská Bystrica)
* v Prešove, pozri Ulica kpt. Nálepku (Prešov)
* v Sabinove, pozri Ulica kpt. Nálepku (Sabinov)
* v Sečovciach, pozri Ulica kpt. Nálepku (Sečovce)
* v Sliači, pozri Ulica kpt. Nálepku (Sliač)
* v Snine, pozri Ulica kpt. Nálepku (Snina)
* v Sobranciach, pozri Ulica kpt. Nálepku (Sobrance)
* v Spišskej Belej, pozri Ulica kpt. Nálepku (Spišská Belá)
* v Svite, pozri Ulica kpt. Nálepku (Svit)
* v Šahách, pozri Ulica kpt. Nálepku (Šahy)
* v Trebišove, pozri Ulica kpt. Nálepku (Trebišov)
* v Trenčíne, pozri Ulica kpt. Nálepku (Trenčín)
* v Trstenej, pozri Ulica kpt. Nálepku (Trstená)
* vo Veľkom Šariši, pozri Ulica kpt. Nálepku (Veľký Šariš)
* vo Vranove nad Topľou, pozri Ulica kpt. Nálepku (Vranov nad Topľou)
* v Žarnovici, pozri Ulica kpt. Nálepku (Žarnovica)
* v Želiezovciach, pozri Ulica kpt. Nálepku (Želiezovce)

## Pozri aj
* Ulica kapitána Nálepku
* Nálepkova ulica

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Kamenná

**Kamenná** môže byť:

* sídlo:
**obec v okrese České Budějovice (Česko), pozri Kamenná (okres České Budějovice)
**obec v okrese Jihlava (Česko), pozri Kamenná (okres Jihlava)
**obec v okrese Šumperk (Česko), pozri Kamenná (okres Šumperk)
**obec v okrese Třebíč (Česko), pozri Kamenná (okres Třebíč)
**osada obce Olcnava v okrese Spišská Nová Ves

* potok:
**prítok Búru v povodí Ipľa, pozri Kamenná (prítok Búru)
**prítok Hradnej v povodí Slatiny, pozri Kamenná (prítok Hradnej)

* vrch:
** vrch () v Západných Tatrách, pozri Kamenná (vrch v Západných Tatrách)
** vrch () v Bachurni, pozri Kamenná (vrch v Bachurni)
** vrch () v Považskom Inovci, pozri  Kamenná (vrch v Považskom Inovci)
Kukučínova ulica

**Kukučínova ulica** je ulica:
* v Bánovciach nad Bebravou, pozri Kukučínova ulica (Bánovce nad Bebravou)
* v Banskej Bystrici, pozri Kukučínova ulica (Banská Bystrica)
* v Bardejove, pozri Kukučínova ulica (Bardejov)
* v Bojniciach, pozri Kukučínova ulica (Bojnice)
* v Bratislave, pozri Kukučínova ulica (Bratislava)
* v Brezne, pozri Kukučínova ulica (Brezno)
* v Bytči, pozri Kukučínova ulica (Bytča)
* v Čadci, pozri Kukučínova ulica (Čadca)
* v Detve, pozri Kukučínova ulica (Detva)
* v Dubnici, pozri Kukučínova ulica (Dubnica)
* v Dunajskej Strede, pozri Kukučínova ulica (Dunajská Streda)
* vo Fiľakove, pozri Kukučínova ulica (Fiľakovo)
* v Gelnici, pozri Kukučínova ulica (Gelnica)
* v Hlohovci, pozri Kukučínova ulica (Hlohovec)
* v Holíčí, pozri Kukučínova ulica (Holíč)
* v Humennom, pozri Kukučínova ulica (Humenné)
* v Ilave, pozri Kukučínova ulica (Ilava)
* v Kežmarku, pozri Kukučínova ulica (Kežmarok)
* v Košiciach, pozri Kukučínova ulica (Košice)
* v Kysuckom Novom Meste, pozri Kukučínova ulica (Kysucké Nové Mesto)
* v Leopoldove, pozri Kukučínova ulica (Leopoldov)
* v Levoči, pozri Kukučínova ulica (Levoča)
* v Liptovskom Mikuláši, pozri Kukučínova ulica (Liptovský Mikuláš)
* v Malackách, pozri Kukučínova ulica (Malacky)
* v Martine, pozri Kukučínova ulica (Martin)
* v Modre, pozri Kukučínova ulica (Modra)
* v Nemšovej, pozri Kukučínova ulica (Nemšová)
* v Nitre, pozri Kukučínova ulica (Nitra)
* v Novákoch, pozri Kukučínova ulica (Nováky)
* v Novom Meste nad Váhom, pozri Kukučínova ulica (Nové Mesto nad Váhom)
* v Nových Zámkoch, pozri Kukučínova ulica (Nové Zámky)
* v Partizánskom, pozri Kukučínova ulica (Partizánske)
* v Pezinku, pozri Kukučínova ulica (Pezinok)
* v Piešťanoch, pozri Kukučínova ulica (Piešťany)
* v Poprade, pozri Kukučínova ulica (Poprad)
* v Prešove, pozri Kukučínova ulica (Prešov)
* v Prievidzi, pozri Kukučínova ulica (Prievidza)
* v Púchove, pozri Kukučínova ulica (Púchov)
* v Rajci, pozri Kukučínova ulica (Rajec)
* v Revúcej, pozri Kukučínova ulica (Revúca)
* v Ružomberku, pozri Kukučínova ulica (Ružomberok)
* v Seredi, pozri Kukučínova ulica (Sereď)
* v Snine, pozri Kukučínova ulica (Snina)
* v Spišskej Novej Vsi, pozri Kukučínova ulica (Spišská Nová Ves)
* v Stropkove, pozri Kukučínova ulica (Stropkov)
* v Stupave, pozri Kukučínova ulica (Stupava)
* vo Svätom Juri, pozri Kukučínova ulica (Svätý Jur)
* vo Svite, pozri Kukučínova ulica (Svit)
* v Šali, pozri Kukučínova ulica (Šaľa)
* v Šuranoch, pozri Kukučínova ulica (Šurany)
* v Topoľčanoch, pozri Kukučínova ulica (Topoľčany)
* v Trebišove, pozri Kukučínova ulica (Trebišov)
* v Trenčíne, pozri Kukučínova ulica (Trenčín)
* v Trnave, pozri Kukučínova ulica (Trnava)
* v Trstenej, pozri Kukučínova ulica (Trstená)
* v Tvrdošíne, pozri Kukučínova ulica (Tvrdošín)
* vo Vrábľoch , pozri Kukučínova ulica (Vráble)
* vo Vranove nad Topľou, pozri Kukučínova ulica (Vranov nad Topľov)
* v Zlatých Moravciach, pozri Kukučínova ulica (Zlaté Moravce)
* v Žiari nad Hronom, pozri Kukučínova ulica (Žiar nad Hronom)
* v Žiline, pozri Kukučínova ulica (Žilina)

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Nábrežie A. Hlinku

**Nábrežie A. Hlinku** je ulica v Hlohovci, ktorá vedie popri Váhu. Je to jedna z najfrekventovanejších a najdlhších ulíc v meste. Spája mestskú časť Sihoť s centrom mesta. Pomenovaná je podľa katolíckeho kňaza a politika Andreja Hlinku.

## Referencie

Kategória:Ulice v Hlohovci
Kategória:Nábrežia na Slovensku
Koperníkova ulica (Hlohovec)

**Koperníkova** je ulica v Hlohovci situovaná na úpätí kopca v južnej časti mesta.

## Základné informácie
V spodnej časti ulice sa nachádzajú štyri panelové obytné domy. Vrchnú časť tvoria rodinné domy, prevažne v radovej zástavbe.
Na Koperníkovej ulici v Hlohovci sa nachádza Základná škola Koperníkova, centrum voľného času Dúha a Hotel Stofing.

## Pôvod názvu
Ulica je pomenovaná podľa slávneho poľsko-nemeckého astronóma, filozofa a humanistu Mikuláša Koperníka.

## Blízke ulice
* Vinohradská
* Kpt. Nálepku
* Vodárenská
* Šafárikova
* Tajovského

## Externé odkazy
* Základná škola Koperníkova 24, Hlohovec
* Centrum voľného času Dúha
* Hotel Stofing

Kategória:Ulice v Hlohovci
Manckovičova ulica

**Manckovičova** ulica sa na Slovensku nachádza iba v Hlohovci. Pomenovaná je podľa hlohovského kníhtlačiara Valentína Manckoviča.

Kategória:Ulice v Hlohovci
Ulica Mateja Bela

**Ulica Mateja Bela** je ulica:

* v Banskej Bystrici, pozri Ulica Mateja Bela (Banská Bystrica)
* v Bratislave, pozri Ulica Mateja Bela (Bratislava)
* v Kráľovskom Chlmci, pozri Ulica Mateja Bela (Kráľovský Chlmec)
* v Lučenci, pozri Ulica Mateja Bela (Lučenec)
* v Novákoch, pozri Ulica Mateja Bela (Nováky)
* v Piešťanoch, pozri Ulica Mateja Bela (Piešťany)
* v Štúrove, pozri Ulica Mateja Bela (Štúrovo)
* v Trenčíne, pozri Ulica Mateja Bela (Trenčín)
* v Zvolene, pozri Ulica Mateja Bela (Zvolen)
* v Žiline, pozri Ulica Mateja Bela (Žilina)

## Pozri aj
*Ulica M. Bela

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Opuch

náhľad|Opuch pri zlomenine V. metakarpu pravej ruky
**Opuch** alebo **edém** (lat. *oedema*) je stav, pri ktorom sa v tkanive alebo orgáne vyskytuje viac tekutiny, ako za normálnych, fyziologických okolností. Príčiny môžu byť miestne - napríklad zápal alebo úraz, alebo celkové - napríklad zlyhávanie srdca alebo obličiek. Zvyčajne je sprevádzaný zvýšenou lokálnou teplotou tkaniva.

Kategória:Patofyziológia
Kategória:Patológia
Thread

**Тhread** (z angl. vlákno; súvislosť) alebo hovorovo **vlákno** môže byť:
* označenie pre nadväzujúce príspevky v internetovej alebo e-mailovej diskusii, pozri thread (diskusia)
* jedna z nezávisle spracúvaných úloh programu, pozri thread (multithreading)

## Pozri
*zreťazený kód (po anglicky threaded code)
Nekróza

**Nekróza** (lat. *necrosis*) je patologicko-anatomický pojem, ktorý označuje odumretú oblasť tkaniva s reakciou okolitého živého tkaniva. Bunka alebo bunky pri nekróze na rozdiel od apoptózy zanikajú "násilne", poškodením cytoplazmatickej membrány. To má za následok edém, enzymatické poškodenie a nekontrolovaný rozpad bunky, s možnou indukciou nekrózy i ďalších okolitých buniek a následným vznikom zápalovej reakcie.

## Makroskopické rozdelenie
* koagulačná n.
** kazeifikačná n.
** Zenkerova voskovitá n.
* kolikvačná n.
* enzymatická
* traumatická nekróza tukového tkaniva
* hemoragická n.
* gangréna
** suchá
** vlhká
*** fuzospirilóza
** plynová

## Príčiny nekrózy
* fyzikálne
* chemické
* imunitné
* hypoxia
* hormonálne

## Konečný stav nekrózy
* resorbcia
* jazva
* pseudocysta
* inspisácia
* zvápenatenie
* demarkácia a sekvestrácia

Kategória:Patológia
Toba

**Toba** môžu byť:
*kmeň v Indonézii patriaci k Batakom, pozri Toba (Indonézia)
*kmeň v Južnej Amerike, pozri Tobovia
*jazero v Indonézii, pozri Toba (jazero)
*japonský cisár, pozri Toba (cisár)
Guajkurovia

::*Článok o Indiánoch na polostrove Baja California nájdete pod [[Guaicura]].*

**Guajkurovia** alebo **Guaikuru** alebo **Guaycurúovia** (po španielsky *Guaycurú(es), Guaykuru, Waikurú, Guaikurú, Guaicurú, Guaycuru*) je skupina indiánskych kmeňov (okolo 25 000 ľudí) v pohraničnej oblasti Argentíny, Bolívie a Čile. Patria sem napríklad Tobovia a Kaduvejovia.

## Externé odkazy
*po španielsky 

Kategória:Domorodí obyvatelia Južnej Ameriky
Guaraní

**Guaraní** alebo **guarani** môže byť:

* oficiálna mena Paraguaja, pozri guarani (mena)
* guaraníjčina
* (s veľkým G:) Guaraníovia
Guaraníjčina

**Guaraníjčina** alebo **guaraní** alebo **guarani**, vlastným označením *avañe'ẽ*, je juhoamerický domorodý jazyk, patriaci do rodiny tupijských jazykov a v jej rámci do skupiny tupi-guaraníjske jazyky (táto podrodina je veľmi členitá s obtiažnym rozdelením). 

Hovorí ním v podobe nazývanej *jopará*, viac či menej ovplyvnenej španielskou slovnou zásobou, asi 6&nbsp;milionov ľudí (94 %) v Paraguaji, kde je spolu so španielčinou úradným jazykom. Ďalší zhruba milión hovoriacich predstavujú obyvatelia priľahlých oblastí okolitých krajín a paraguajskí emigranti v Buenos Aires.

## Vzorový text
### Všeobecná deklarácia ľudských práv

Kategória:Juhoamerické indiánske jazyky
Kategória:Paraguaj
Collovia

**Collovia** alebo **Kollovia** alebo **Colla**, **Kolla**, **Coya** (z kečuánskeho *coya* alebo *pjolla*) je všeobecné označenie obyvateľov kečuánskeho, aymarského alebo iného domorodého pôvodu na rovine Altiplano, najmä v provincii Jujuy. Označujú sa tak aj Bolívijci zo spomenutých etník žijúci v mestách. V Argentíne sa slovo používa aj pejoratívne.

Španielske slovníky slovo vykladajú rôzne, napr.:
*obyvatelia Altiplanu
*obyvatelia andských vysočín
*juhoamerický indián obývajúci pustinu/púšť alebo Andy
*Bolívijec alebo domorodec žijúci v Salte alebo človek pochádzajúci z puny (andskej náhornej plošiny)

Pôvodne išlo o spoločný názov, ktorým Inkovia označovali všetkých Aymarov.

Napokon sa slovenské **Collovia** môže vzťahovať aj na slovo Collao, čo je indiánsky kmeň, ktorý v 11. – 12. storočí žil na severnom pobreží jazera Titicaca (dnes Peru a Bolívia).

Kategória:Domorodí obyvatelia Južnej Ameriky
Indiánske jazyky

**Indiánske jazyky** sú jazyky amerických Indiánov (teda praobyvateľov Ameriky okrem Eskimákov a Aleutov – tí patria do eskimácko-aleutských jazykov).

Ako celok asi nie sú príbuzné, ide iba o umelo vytvorenú skupinu.

Delia sa na:
* Severoamerické indiánske jazyky 
* Mezoamerické indiánske jazyky (Stredoamerické indiánske jazyky)
* Juhoamerické indiánske jazyky

## Referencie


## Pozri aj
* Amerind
Geografická poloha

**Geografická poloha** by sa dala charakterizovať ako poloha určitého objektu (bodu) v geografickom priestore (na Zemi). Z hľadiska vzťahov k iným objektom možno rozlíšiť polohu absolútnu a relatívnu.

* Absolútna poloha je pozícia objektu k zaužívanému polohovému systému, ktorý na povrchu Zeme vytvára sieť, vzhľadom na ktorú je možné určovať pozíciu jednotlivých objektov. Zemepisná šírka a zemepisná dĺžka sú najpoužívanejšie prostriedky na určovanie absolútnej polohy. Táto sa určuje ako poloha v kartografickom súradnicovom systéme, ktorý na povrchu Zeme tvorí sieť rovnobežiek a poludníkov. Bratislava napr. leží na 48° 08' 196" s. š. a 17° 06' 178" v. d. Iným opisom absolútnej polohy je adresa, ako napr. Mlynská dolina 52, Bratislava. V obidvoch prípadoch je poloha určovaná k nejakej abstraktnej sieti (zemepisná sieť alebo sieť ulíc). Absolútnu polohu miesta možno určiť aj nadmorskou výškou (v metroch nad hladinou Baltského mora).

* Relatívna poloha je pozícia vzhľadom na iné objekty. Možno napr. povedať, že Bratislava leží na rieke Dunaj, pri hraniciach s Rakúskom, vo vzdialenosti asi  východne od Viedne a je (po diaľnici) len asi pol hodinu vzdialená od Trnavy. Relatívna poloha dvoch miest sa, na rozdiel od absolútnej polohy, môže v čase radikálne meniť. Dôvodom sú hlavne rýchlo sa meniace politické, spoločenské či ekonomické podmienky.
Z hľadiska typu objektov, ku ktorým sa relatívna poloha určuje, možno rozlíšiť:

* Fyzicko-geografickú poloha. Určuje sa ako poloha voči okolitým fyzicko-geografickým celkom. Sú to napr. geomorfologické celky, riečna sieť (významným prvkom pri lokalizácii ľudských sídiel býva poloha na resp. pri rieke), príp. iné.

* Humánno-geografickú poloha. Najčastejšie sa určuje ako poloha voči hranici, administratívna poloha (okres, kraj, štát), poloha v sídelnom systéme (t. j. vzhľadom na okolité obce, najbližšie mestá, regionálne centrá a hlavné mesto), dopravná poloha atď.

Z hľadiska mierky možno rozlíšiť ešte mikropolohu a makropolohu, príp. mezopolohu.

Kategória:Geografia
2005 BS1

**2005 BS<sub>1</sub>** je planétka zo skupiny Apollo, patriaca súčasne medzi objekty pravidelne sa približujúce k Zemi (NEO). Pretože sa v budúcnosti môže veľmi priblížiť k Zemi, bola zaradená medzi potenciálne nebezpečné telesá (PHA). Jej dráha nie je dosiaľ definitívne určená, preto jej nebolo doteraz pridelené katalógové číslo.

## Popis objektu

Vzhľadom na to, že bola pozorovaná iba krátko počas najväčšieho priblíženia sa k Zemi, nebolo možné uskutočniť spektroskopický výskum. Preto o jej chemickom zložení nie je nič známe. Jej priemer je odhadovaný na základe hviezdnej veľkosti a keďže nie je známe ani albedo jej povrchu, je do veľkej miery neistý rovnako ako údaje o hmotnosti a strednej hustote, uvedenej v pripojenej tabuľke.

## História

Planétku objavili 16. januára 2005 okolo 08:20 svetového času (UTC) na Lincoln Laboratory ETS. Dňa 13. januára 2005 v 10:11 UTC preletela v minimálnej vzdialenosti 269 tis. km od stredu Zeme.

Pretože neboli nájdené žiadne záznamy o jej pozorovaní v minulosti, sú parametre jej dráhy veľmi neisté a preto bude aj ťažké ju nájsť pri budúcich návratoch do blízkosti Zeme.

## Výhľad do budúcnosti

Zo znalosti súčasných elementov dráhy planétky vyplýva, že minimálna vypočítaná vzdialenosť medzi jej dráhou a dráhou Zeme je 57 tis. km. K najbližšiemu veľkému priblíženiu k Zemi na vzdialenosť 11,0 mil. km má dôjsť 21. januára 2016. V 21. storočí dôjde k podobným priblíženiam ešte v rokoch 2073 a 2096. Kumulatívna pravdepodobnosť zrážky so Zemou do konca 21. storočia nie je príliš vysoká a bola vyčíslená na 8,2×10−5.  Na turínskej stupnici je preto klasifikovaná stupňom 0, na palermskej −4,51. Ak by však ku kolízii došlo, bola by rýchlosť stretu telesa so Zemou približne /s.  Vzhľadom na odhadované rozmery by jej kolízia so Zemou nespôsobila pravdepodobne žiadne škody.

## Externé odkazy

* Asteroid 2005 BS1. - NEO page. NASA/JPL  (po anglicky, nákres dráhy)
* 2005 BS1. - NeoDys (po anglicky)

Kategória:Skupina Apollo
Kategória:Potenciálne nebezpečné planétky
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 2005
2005 FN

**2005 FN** je planétka zo skupiny Aten, patriaca súčasne medzi objekty pravidelne sa približujúce k Zemi (NEO). Jej dráha nie je doposiaľ definitívne určená, preto jej nebolo doteraz pridelené katalógové číslo.

## Popis objektu

Vzhľadom na to, že bola pozorovaná iba necelé dva dni počas najväčšieho priblíženia sa k Zemi, nebolo možné uskutočniť spektroskopický výskum. Preto o jej chemickom zložení nie je nič známe. Jej priemer je odhadovaný na základe hviezdnej veľkosti a pretože nie je známe ani albedo jej povrchu, je preto do veľkej miery neistý rovnako ako údaje o hmotnosti a strednej hustote, uvedenej v pripojenej tabuľke.

## História

Planétku objavili 17. marca 2005 okolo 10:34 svetového času (UTC) jednometrovým ďalekohľadom s CCD kamerou na Lincoln Laboratory Observatory v rámci programu LINEAR astronómovia M. Blythe, F. Shelly, M. Bezpalko, R. Huber, L. Manguso, D. Torres, R. Kracke, M. McCleary, H. Stange a A. Milner. Stalo sa tak iba 35 hodín pred jej priblížením k Zemi. Dňa 18. marca 2005 o 21:43 UTC preletela rýchlosťou 10,62 km/s v minimálnej vzdialenosti 150 tis. km od stredu Zeme.

## Výhľad do budúcnosti

Zo znalosti súčasných elementov dráhy planétky vyplýva, že minimálna vypočítaná vzdialenosť medzi jej dráhou a dráhou Zeme je 99 tis. km. Najbližšie veľké priblíženie k Zemi na vzdialenosť 12,2 mil. km sa očakáva 18. marca 2014. V 21. storočí dôjde ešte k ďalším priblíženiam tohto telesa k Zemi, a to najmä v rokoch 2039, 2051, 2066 a 2095, ale žiadne z nich nebude už tak veľké ako v roku 2005. Okrem toho preletí tiež dvakrát okolo Venuše a to 27. marca 2006 (vo vzdialenosti 4,4 mil. km) a v roku 2090. Aj keď patrí k blízkozemským planétkam, nemôže Zem ohroziť.

## Externé odkazy

* Asteroid 2005 FN. - NEO page. NASA/JPL  (po anglicky, nákres dráhy)
* 2005 FN. - NeoDys (po anglicky)
* 2005 FN: Practice at tracking incoming objects  (po anglicky, nákres preletu okolo Zeme) 
* The earth-approacher 2005 FN (po anglicky, fotografie)

Kategória:Skupina Aten
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 2005
2005 CM7

**2005 CM<sub>7</sub>** je planétka zo skupiny Amor, patriaca súčasne medzi objekty pravidelne sa približujúce k Zemi (NEO). Pretože sa v budúcnosti môže veľmi priblížiť k Zemi, bola zaradená medzi potenciálne nebezpečné telesá (PHA). Jej dráha nie je dosiaľ definitívne určená, preto jej nebolo doteraz pridelené katalógové číslo.

## Popis objektu

Vzhľadom na to, že bola pozorovaná iba šesť dní počas najväčšieho priblíženia sa k Zemi, nebolo možné uskutočniť spektroskopický výskum. Preto o jej chemickom zložení nie je nič známe. Jej priemer je odhadovaný na základe hviezdnej veľkosti a pretože nie je známe ani albedo jej povrchu, je preto do veľkej miery neistý rovnako ako údaje o hmotnosti a strednej hustote, uvedenej v pripojenej tabuľke.

## História

Planétku objavili 4. februára 2005 okolo 06:57 svetového času (UTC) jednometrovým ďalekohľadom na Lincoln Laboratory Observatory astronomove M. Blythe, F. Shelly, M. Bezpalko, R. Huber, L. Manguso, D. Torres a R. Krack. Dňa 1. februára 2005 v 18:42 UTC preletela v minimálnej vzdialenosti 1 062 tis. km od stredu Zeme. Na jej sledovaní sa podieľalo tiež observatórium na juhočeskej Kleti.

## Výhľad do budúcnosti

Zo znalostí súčasných elementov dráhy planétky vyplýva, že minimálna vypočítaná vzdialenosť medzi jej dráhou a dráhou Zeme je 458 tis. km. Najbližšie veľké priblíženie k Zemi na vzdialenosť 10,8 mil. km sa očakáva 28. januára 2014. V 21. storočí dôjde ešte k ďalším priblíženiam tohto telesa k Zemi, a to v rokoch 2023, 2067, 2070 a 2079. Okrem toho minie v rokoch 2027 a 2083 planétu Venuša. Kumulatívna pravdepodobnosť zrážky so Zemou v 21.  storočí nie je príliš vysoká a bola vyčíslená na 9,53−9.  Na turínskej stupnici je preto klasifikovaná stupňom 0, na palermskej −8,12. Vzhľadom na odhadované rozmery by jej kolízia so Zemou nespôsobila pravdepodobne žiadne škody.

## Externé odkazy

* Asteroid 2005 CM7. - NEO page. NASA/JPL (po anglicky, nákres dráhy)
* 2005 CM7. - NeoDys (po anglicky)

Kategória:Skupina Amor
Kategória:Potenciálne nebezpečné planétky
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 2005
Vtáčnik (opereta)

**Vtáčnik** (***Der Vogelhändler***) je opereta, ktorú skomponoval Carl Zeller. Premiéra sa konala 10. januára 1891 v Theater an der Wien. Libreto napísali Moritz West a Ludwig Held. Opereta plná valčíkových melódií bola najväčším autorovým svetovým úspechom.

## Obsah

### I. dejstvo
Dej operety sa odohráva na Tirolskom vidieku, kam má doraziť knieža na lov. Privítanie má zabezpečiť barón Weps, ktorý v tom vidí možnosť získať peniaze z obecnej kasy pre svojho zadlženého synovca Stanislava. Keď dôjde depeša, v ktorej knieža návštevu odvolá, rozhodna sa situáciu zachrániť tak, že knieža zahrá jeho syn Stanislav.

V oblasti žije aj vtáčnik Adam, ktorý je zaľúbený do poštárky Kristy, potreboval by však riadnu prácu. Krista chce využiť návštevu kniežača, aby u neho žiadala prácu inšpektora kniežacej menažérie pre Adama. Stanislav ju zavedie do Pavilónu, kde ju chce zviesť - čo sa nestretne s úspechom. Do dediny prichádza aj kňažná Mária, ktorá chce inkognoto prekvapiť manžela. Padnú si s Adamom do oka. Keď Adam prichytí Kristu so Stanislavom v pavilóne, cíti sa podvedený. Svoje srdce chce teraz venovať Márii.

### II. dejstvo
Adam sa s minimálnym nadšením dostaví na vstupný pohovor inšpektora menažérie. Skúšajú ho dvaja profesori, ktorí však už boli vopred podplatení kňažnou, aby Adam tú prácu dostal. Do paláca príde aj Krista, ktorá sa zverí kňažnej že „knieža“ ju zvádzal, ale ona mu nedovolila ani jeden bozk. Kňažnú jej úprimnosť presvedčí a navyše aj vysvitne, že „knieža“ v skutočnosti tentoraz nebol jej záletnícky manžel, ale rovnako záletnícky Stanislav. Adam však Kriste stále neverí a trvá na tom, aby Stanislav požiadal Kristu o ruku, keď ju skompromitoval.

### III. dejstvo
Krista sa pripravuje na svadbu so Stanislavom, ale je veľmi nešťastná, pretože miluje Adama. Stanislava prenasleduje aj dvorná dáma Adelaide, ktorá je síce škaredá, ale zato bohatá.

Adam už vie, že Mária je kňažná a nakoniec predsa len udobrí s Kristou, ktorá veľmi rada prenechá Stanislava Adelaide. Nakoniec však Stanislav so šťastím unikne aj jej, lebo si ju kvôli peniazom vezme jeho strýko.

Kategória:Operety
Substancia (filozofia)

**Substancia** alebo **podstata** (lat. substantia) je niečo, čo spočíva v základe, podstata, zložka reálne existujúcich vecí, ktorá nie je na inom, ale je sama v sebe.

## Názory filozofov na substanciu

* Aristoteles: substancia je súcno alebo substrát. Existuje samostatne a je nemenným nositeľom všetkých premenných vlastností.

* Descartes: substancia je vec, v ktorej je niečo bezprostredne obsiahnuté ako v subjekte alebo v ktorej prostredníctvom existuje niečo, čo vnímame, t. j. nejaká vlastnosť, akosť alebo atribút a jej skutočná idea je v nás.

* Hegel: substancia je bytie, ktoré je subjekt, čiže ktoré je skutočné len potiaľ, pokiaľ je pohybom sebakladenia (*Bewegung des Sichselbstsetzens*), čiže sprostredkovaním medzi prechodom seba v iné bytie a sebou samým (*die Vermittlung des Sichanderswerdens mit sich selbst*). Substancia je samovývoj, dianie, stávanie (*Werden*), stávanie sa iným (*Anderswerden*), stávanie sa samým sebou (*Sichselbstwerden*), samopohyb (*Selbstbewegung*). Substancia je živá.

* Spinoza: substancia je príčina seba samej (*causa sui*); je večná, nekonečná, totožná s Bohom; má nekonečné množstvo atribútov, ktoré majú svoje individuálne konečné prejavy - mody. Substancia je príroda tvoriaca (*natura naturans*) stvorenú prírodu (*natura naturata*). Z atribútov substancie sú nám pristupné dva: rozpriestranenosť a myslenie a ich mody, napríklad telesá alebo idey. Všetko je tak prejavom tej istej substancie.

## Zdroj
* 

Kategória:Metafyzika
Ivan Brndiar

Ing. **Ivan Brndiar** (* 26. september 1944, Revúca† 21. november 2005) bol poslancom Slovenskej národnej rady zvoleným za Demokratickú stranu vo volebnom období 19901992. Pôsobil vo Výbore Slovenskej národnej rady pre národnostnosti, etnické skupiny a ľudské práva. V rokoch 19981999 bol predsedom Demokratickej strany.

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Revúcej
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Politici DS
Júlia Liptáková

**Júlia Liptáková** (* 8. apríl 1984, Nová Dubnica, Slovensko) je slovenská modelka.

Narodila sa a takmer celé svoje detstvo prežila v Novej Dubnici. Navštevovala gymnázium v Dubnici nad Váhom. 

V roku 2000 zvíťazila na súťaži Miss dievča v Novej Dubnici. V roku 2004 získala v Malajzii titul *[[Miss Body Beautiful of the World]]* a v Číne špeciálnu cenu *Miss Bikini of the World*. Na svetovom finále súťaže *[[Model Of The Year]]* v septembri 2005 v Južnej Kórei získala titul *2. vicemiss* a vyhrala v kategórii *Best Body In Swimsuit*. V priamo nadväzujúcej súťaži *[[Global Beauty Queen]]*, ktorá sa konala v Číne sa umiestnila na 4. mieste (3rd runner up) a vyhrala v kategórii *Miss Disco Queen*. Koncom novembra 2006 získala v Číne prestížny titul *[[Miss Bikini International]]* a vyhrala v kategórii *Miss Body Beautiful*.

Počas troch rokov (2008, 2009 a 2010) sa zúčastnila, spolu s Gabrielou Kořínkovou, väčšiny podnikov seriálu MotoGP ako Paddock Girl.

Je  vysoká, jej miery sú 90-61-89; má blond vlasy a modrozelené oči.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 1984
Kategória:Žijúci ľudia
Kategória:Osobnosti z Novej Dubnice
Kategória:Slovenské modelky
Božena Badálová

**Božena Badálová**, rod. Lapšanská (* 25. september 1940, Dobšiná) bola poslankyňou SNR zvolenou za Demokratickú stranu vo volebnom období 1990-1992. 

Kategória:Osobnosti z Dobšinej
Kategória:Slovenské političky
Kategória:Politici DS
Anna Martvoňová

**Anna Martvoňová**, (Hornungová), rodená Mányiová, (* 3. október 1922, Nitra – † 16. december 1990, Bratislava) bola slovenská operná speváčka, dlhoročná sólistka Slovenského národného divadla. Manželka sólistu Slovenského národného divadla Juraja Martvoňa.

V rokoch 1941-1942 pôsobila ako členka zboru opery SND, 1943-1945 ako členka divadla v Nitre, od 1. mája 1946 opäť ako členka zboru opery SND a od 1. júla 1951 až do svojho odchodu do dôchodku (31. decembra 1985) ako sólistka opery SND.

Kategória:Narodenia v 1922
Kategória:Úmrtia v 1990
Kategória:Slovenské operné speváčky
Kategória:Sopranistky
Kategória:Členovia Opery Slovenského národného divadla
Kategória:Osobnosti z Nitry