open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bitka v Teutoburskom lese

[thumb|Mapa znázorňujúca porážku [Publius Quinctilius Varus|Publia Quinctilia Vara pri Kalkriese]]

**Bitka v Teutoburskom lese** alebo **Varova bitka** () bola bitka medzi rímskou armádou pod vedením Publia Quinctilia Vara a alianciou germánskych kmeňov s hlavným slovom Cheruskov pod vedením Arminia („Hermann“). Bitka sa konala pravdepodobne medzi 8. až 11. septembrom roku 9. Rímska armáda bola v močaristom teréne počas pochodu prepadnutá Germánmi a boli takmer úplne zničené tri légie aj s pomocnými zbormi. Zahynul aj Varus, ktorý spáchal samovraždu. 

Päť storočí sa historici a laická verejnosť snažili nájsť v lesoch Teutoburg pri Bielefelde miesto bitky. Podarilo sa im to až v roku 1987. Ide o klin medzi vysýchajúcim močariskom a vrchom Kalkriese, ktorý sa nachádza pri venci pohoria Wiehengebirge neďaleko Osnabrücku a je vzdušnou čiarou asi 30 km vzdialený od Teutoburského lesa. 

Aj keď Rimania uskutočnili množstvo výprav do *Germanie Magny*, táto bitka ukončila plány cisára Augusta ovládnuť a pripojiť k Rímskej ríši aj územia napravo od Rýna hlavne kvôli tomu, že v Teutoburskom lese stratil Rím viac ako desatinu celej armády.

## Pozadie
V roku 4, vstúpil do Germánie rímsky generál (a neskôr cisár) Tiberius a podmanil si Cananefates v provincií Germanského Inferiora, Chatti pri hornej rieke Weser a Bructeri južne od Teutoburského lesa. Po týchto bojoch viedol svoju armádu cez Weser.

## Iné projekty

Kategória:Rímske bitky
Kategória:Bitky v 9
Koválovský potok

**Koválovský potok** je potok na Záhorí, preteká územím okresu Senica. Je to pravostranný prítok Myjavy, má dĺžku 8,1 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká Chvojnickou pahorkatinou, pramení v podcelku Zámčisko, na juhovýchodnom svahu vrchu Zámčisko (434,1 m n. m.) v lokalite Medzi hájmi, v nadmorskej výške približne 292 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na juh, tečie zalesneným územím v lokalite Bažantnica a postupne sa stáča juhovýchodným smerom. Následne vstupuje do podcelku Unínska pahorkatina, kde zľava priberá najprv prítok (229,8 m n. m.) z oblasti Koválovcov a následne z tej istej strany prítok z lokality Padelky. Potom sa stáča severojužným smerom a preteká intravilánom obce Koválov, v strede obce mení smer a prechodne tečie juhovýchodným smerom. Ďalej priberá ľavostranný Smrdácky potok, stáča sa na juhojuhozápad a preteká okolo samoty Melišovci na ľavom brehu. V lokalite Jazerské diely sa stáča a na krátkom úseku tečie na západojuhozápad, z pravej strany priberá Dojčiansky potok, stáča sa na juh a napája vodnú nádrž Koválov. Pod nádržou vstupuje do Borskej nížiny, do podcelku Myjavská niva, stáča sa juhozápadným smerom, podteká cestu II. triedy č. 500 a tečie v blízkosti obce Dojč. Tu sprava priberá krátky vodný kanál pritekajúci od miestneho poľnohospodárskeho družstva a sprava sa následne oddeľuje vedľajšie rameno, ktoré z juhu obteká Dojč a ústi do Dolinského potoka. Koryto sa napokon stáča severojužným smerom, križuje koryto Obradznovského potoka a juhojuhovýchodne od obce Dojč sa v nadmorskej výške cca 181 m n. m. vlieva do Myjavy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v Chvojnickej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v Borskej nížine
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Koválov
Kategória:Dojč
Džiu-džicu

right|thumb|Džiu-džicu
**Džiu-džicu** alebo **džú džucu** (staršie alebo nespisovne *jiu-jitsu*; po japonsky: 柔術 - *džú-džucu*, čiže v anglickom prepise *ju-jutsu* alebo menej správne *j(i)u-jitsu*) je staré japonské bojové umenie založené na technikách bez zbrane. Používa ale aj techniky malých zbraní, zahrňuje metódy kopov, úderov, použitia kolien, hádzania, škrtenia, blokovania kĺbov, držania a zviazania nepriateľa.

Z japonského džiu-džicu vzniklo niekoľko novších bojových umení, medzi ktoré patria brazílske džiu-džicu a nemecké džiu-džicu. 

## Dejiny
O spôsobe boja džiu-džicu existujú zmienky v starej japonskej mytológii už spred 2 000 rokov. Začiatok moderného džiu-džicu sa traduje medzi 8. až 16. storočím nášho letopočtu. V týchto časoch bolo Japonsko zmietané neustálymi občianskymi vojnami. Džiu-džicu bolo bojovým umením japonskej triedy bojovníkov Bushi, ktorá zahrňovala aj slávnych samurajov. Samuraji sa obracali k džiu-džicu, keď prišli o svoj meč v boji, alebo keď boli zastihnutí bez neho. Bol to spôsob neozbrojeného boja, ale využíval v prípade potreby aj zbrane (nôž, palicu a.i.).

Obdobie Edo, nazývané aj Tokugawské (16031868), nastolilo pevnú vojenskú vládu na čele so šógunom. V tomto období prestal mať boj taký silný vplyv na život v Japonsku a preto džiu-džicu prosperovalo aj ako umelecká forma. Toto obdobie je preto známe aj ako Zlatý vek džiu-džicu. Džiudžicu sa začalo presúvať viac smerom k neozbrojeným technikám. Niektoré z jeho hlavných smerov boli ovplyvnené čínskymi bojovými umeniami. Obdobím Mejdži (1868), ktoré prinavrátila moc z rúk šóguna späť do rúk cisára, započalo obdobie úpadku džiu-džicu. Väčšina samurajov bojovala po boku šóguna, a preto upadli po jeho porážke do nemilosti. Cisár im zakázal cvičiť ich formy boja. Niektorí majstri však naďalej pracovali v ilegalite, alebo preniesli svoje umenie do iných krajín. V tomto období sa džiu-džicu dostáva po prvýkrát aj do Európy.

V roku 1882 zakladá Džigoró Kanó (18601938) na základoch džiu-džicu džudo, ktoré sa stáva prostriedkom zdokonaľovania osobnosti. Počas príprav na 2. svetovú vojnu japonská vláda požiadala Kana, aby cvičil japonských vojakov. Kano, ako odpoveď na túto výzvu, začal skrývať techniky v džude.

Po porážke Japonska v 2. svetovej vojne nasledovala americká okupácia Japonska. Počas okupácie siahali Američania po všetkom, čo mohli z japonských vedomostí využiť, vrátane bojových umení. Aby sa tomuto zabránilo, bolo džudo pretvorené do formy zápasenia a mohlo sa naďalej praktikovať ako šport. Po ukončení americkej okupácie však už bolo džudo nenávratne zmenené. Napriek tomu mu džiu-džicu veľkou mierou vďačí za svoje pretrvanie.

Moderné džiu-džicu zahŕňa aj obranu proti súčasným improvizovaným zbraniam, ako rozbité fľaše, stoličky a podobne. Ako šport sa džiu-džicu veľmi neujalo, pretože neponúka také možnosti športového zápolenia ako napríklad džudo alebo karate. Nacvičujú sa síce kata, ale tie sú len formálnou prezentáciou techník.

## Podobné články
* Nindžucu (Ninjutsu)
* Dódžó (Dojo)
* Džudo (Judo)
* Aikido

Kategória:Bojové umenia
Obrádznovský potok

**Obrádznovský potok** je potok na Záhorí, v centrálnej časti okresu Senica. Je to pravostranný prítok Starej Myjavy, meria 11,3 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení v Chvojnickej pahorkatine, východne od obce Koválov v lokalite Obradznové lósy, v nadmorskej výške cca 225 m n. m. 

## Smer toku
Najprv tečie na juh, veľkým oblúkom obteká zo západnej strany Veľkú horu (247,9 m n. m.), stáča sa na juhovýchod a z ľavej strany priberá Kadlubkovský potok. Odtiaľ pokračuje na juh, dvakrát sa esovito stáča a tečie priamo na juh. Po pribratí Rehákovho kanála sa stáča na západ a výraznejšie rozširuje svoje koryto. Východne od obce Dojč sa stáča najprv na juhozápad, potom na západojuhozápad a križuje koryto Koválovského potoka. Na dolnom toku už tečie západným smerom súbežne s korytom Starej Myjavy na ľavom brehu. Pri osade Hornovci sa napokon stáča na juh a ústi do Starej Myjavy.

## Geomorfologické celky
*Chvojnická pahorkatina, podcelok Senická pahorkatina
*Borská nížina, podcelok Myjavská niva

## Prítoky
*pravostranné: prítok (183,1 m n. m.) z oblasti Nádavok, krátky prítok z lokality Hrudy, Dolinský potok
*ľavostranné: Kadlubkovský potok, Rehákov kanál, prítok z lokality Hrubé pasienky

## Ústie
Do koryta Starej Myjavy sa vlieva juhovýchodne od obce Štefanov, pri osade Hornovci, v nadmorskej výške približne 175 m n. m.

## Obce
Nepreteká intravilánom žiadnej obce, tečie týmito katastrálnymi územiami:
*Senica
*Dojč
*Štefanov

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Vodné toky v Chvojnickej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v Borskej nížine
Kategória:Príroda v Senici
Kategória:Dojč
Kategória:Štefanov
Suprémum

::*Suprémum znamená aj všeobecne jav či prvok najbližší z ďalších nasledujúcich.*

**Suprémum** množiny reálnych čísel A je číslo K také, ktoré je najmenším horným ohraničením. Horné ohraničenie je číslo väčšie alebo rovné ľubovoľnému prvku množiny A. Supremum označujeme K = \sup A. 

Najväčšie dolné ohraničenie nazývame infimum.

## Definičné vlastnosti superéma

# Keďže K je horným ohraničením množiny A, musí platiť a pre všetky a z množiny A.
# K má byť najmenším horným ohraničením. Ak ho zmenšíme o ľubovoľnú kladnú hodnotu \varepsilon, dostaneme K - \varepsilon, čo už nesmie byť horným ohraničením.

### Príklad
Majme množinu A = \left \{\frac 0 1 , \frac 1 2 , \frac 2 3 , \frac 3 4, \frac 4 5 , \dots \right \} = \left\{ \frac {n-1} n, n \in \mathbb N \right \}. Ukážeme, že 1 je jej suprémom.

# Musí platiť, že \frac {n-1} n = 1 - \frac 1 n , čo je pravda pre každé prirodzené číslo n.
# Musí platiť, že pre každé \varepsilon > 0 nebude hodnota 1-\varepsilon horným ohraničením množiny A. Teda má existovať také a \in A, pre ktoré bude väčšie ako 1-\varepsilon. Hodnoty a môžeme zapísať ako \frac {n-1} n, takže ekvivalentne možno povedať: Má existovať také n \in \mathbb N, že \frac {n-1} n > 1-\varepsilon. Postupnými úpravami dospejeme k nerovnosti n > \frac 1 \varepsilon, čo má určite celočíselné riešenie.

Kategória:Algebra
Pasecký potok (prítok Teplice)

**Pasecký potok** je potok na Záhorí, na území okresu Senica. Je to pravostranný prítok Teplice, meria  a je tokom V. rádu. Na hornom toku (cca ) v obdobiach bez zrážok vysychá. Na dolnom toku, v okolí obce Rybky, sa koryto výraznejšie vlní.

## Prameň
Pramení na juhozápadnom okraji Bielych Karpát juhozápadne od kóty  v lokalite Kútiky, v nadmorskej výške približne , severovýchodne od obce Častkov.

## Smer toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na juhojuhovýchod, potom na juhozápad, východne od Častkova tečie prechodne severojužným smerom. Po sútoku s Častkovským potokom pokračuje k obci Rohov juhozápadným smerom, za obcou sa stáča na juh. Na dolnom toku, od obce Rybky tečie najprv na juhojuhovýchod, vytvára výrazný ohyb na západ a potom už pokračuje k ústiu juhovýchodným smerom.

## Geomorfologické celky
*Biele Karpaty, podcelok Žalostinská vrchovina
*Chvojnická pahorkatina, podcelky Zámčisko (na strednom toku na pravom brehu), Senická pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok z lokality Padelky, Častkovský potok, Bôrik, Rohovský potok, prítok () z lokality Kadlúbky, Rybčiansky potok ()
*ľavostranné: krátky prítok prameniaci južne od kóty ,  prítok prameniaci západne od kóty 

## Ústie
Do Teplice ústi na okraji mesta Senica (pri priemyselnej zóne) v nadmorskej výške cca 

## Obce
Pasecký potok preteká štyrmi katastrálnymi územiami:
*Častkov (netečie cez intravilán)
*Rovensko (netečie cez intravilán)
*Rohov (aj intravilánom)
*Rybky (aj intravilánom)
*mesto Senica (okrajom intravilánu)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v Bielych Karpatoch
Kategória:Vodné toky v Chvojnickej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Častkov
Kategória:Rovensko
Kategória:Rohov (okres Senica)
Kategória:Rybky
Kategória:Príroda v Senici
Čaňov

**Čaňov** je krátky potok na Záhorí, v okrese Skalica. Je to pravostranný prítok Kováloveckého potoka, meria 1,6 km a je tokom V. rádu. 

Preteká Chvojnickou pahorkatinou, pramení v lokalite Čaňov v nadmorskej výške približne 260 m n. m. Od prameňa tečie najprv na juh, vytvára oblúk prehnutý na západ a ďalej sa stáča juhovýchodným smerom. Bez pribratia významnejších prítokov sa severne od obce Radošovce vlieva v nadmorskej výške cca 228 m n. m. do Kováloveckého potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Moravy
Kategória:Vodné toky v Chvojnickej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Skalica
Kategória:Radošovce (okres Skalica)
Čársky potok

**Čársky potok** je potok na Záhorí, preteká západnou časťou okresu Senica. Je to pravostranný prítok Myjavy, meria 8,3 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Borskej nížine, v podcelku Gbelský bor, severne od obce Čáry v nadmorskej výške približne 177 m n. m. 

## Opis toku
Tečie západojuhozápadným smerom v blízkosti obce Čáry, zľava priberá občasný prítok a stáča sa na juhozápad. Z ľavej strany priberá bočné rameno Myjavy a značne rozširuje svoje koryto. Na dolnom toku ešte obteká menšiu vodnú plochu (štrkovisko) s rekreačným strediskom pri motoreste U Janíčkov a juhozápadne od obce Kúty ústi v nadmorskej výške cca 153 m n. m. do Myjavy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v Borskej nížine
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Čáry
Kategória:Kúty (okres Senica)
Závesný klzák

náhľad|vpravo|150px|Závesný klzák
**Závesný klzák** (hovorovo rogalo, často iba krídlo, kedysi deltaplán) je jednoduchá konštrukcia zložená najčastejšie z kovovej kostry (duralové rúrky), spojenej kovaniami a oceľovými lankami, na ktorú je navlečený poťah (plachta) z pevnej syntetickej tkaniny (Mylar, Dacron) alebo igelitu. Pilot je zavesený na túto konštrukciu prostredníctvom postroja, v ktorom sedí alebo leží. Závesný klzák sa ovláda len zmenou ťažiska, čo je vyvolané pohybmi tela pilota. Aby mohol ovládať smer pohybu klzáka, zmenu ťažiska vyvoláva rukami – odtláčaním sa od riadiacej hrazdy, ktorá je pevne spojená s konštrukciou. V prípade motorového závesného klzáku, pilot najčastejšie sedí na ľahkej trojkolke s motorom, ktorá je zavesená na konštrukcii krídla.

## Pozri aj
* Klzák
* Závesné lietanie
* paraglajding

Kategória:Závesné lietanie
Kategória:Klzáky
Koválovecký potok

**Koválovecký potok** je potok na Záhorí, preteká východnou časťou okresu Skalica. Je to pravostranný prítok Chvojnice, má dĺžku 6,5 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení na južnom okraji Bielych Karpát (podcelok Žalostinská vrchovina) na juhozápadnom úpätí vrchu Čupy (574,3 m n. m.), v lokalite Cerovina, v nadmorskej výške približne 380 m n. m.

## Opis toku
Najprv tečie juhozápadným smerom, vstupuje do Chvojnickej pahorkatiny, sprava priberá prítok z lokality Staré hory a zľava občasný tok spod Richtárky (509,0 m n. m.). Ďalej sa stáča na západ, preteká obcou Koválovec a ústi do vodnej nádrže Radošovce (235,0 m n. m.). Z pravej strany sa do nádrže vlieva Hlboký potok, Koválovecký potok následne vyteká z nádrže a na krátkom úseku pokračuje na juhozápad. Z pravej strany následne priberá Čaňov a ďalej už tečie smerom na juh. Na dolnom toku preteká intravilánom obce Radošovce, podteká štátnu cestu č. 51 a juhozápadne od centra obce sa v nadmorskej výške cca 213 m n. m. vlieva do Chvojnice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Moravy
Kategória:Vodné toky v Bielych Karpatoch
Kategória:Vodné toky v Chvojnickej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Skalica
Kategória:Koválovec
Kategória:Radošovce (okres Skalica)
Debernícky potok

**Debernícky potok** je potok na Záhorí, preteká územím okresov Myjava a Senica. Je to ľavostranný prítok Myjavy, meria 6,8 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká Myjavskou pahorkatinou, pramení na juhovýchodnom svahu vrchu Starý hrad (454,6 m n. m.), v lokalite Krížnická úboč, v nadmorskej výške približne 350 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na juh, zľava priberá prítok z oblasti osady Tulákovci a stáča sa na juhozápad. Potok následne viackrát výrazne ohýba svoje koryto a na oboch brehoch sú viditeľné erózne ryhy, spôsobené tečúcou zrážkovou vodou. Potom preteká cez osady Horný Deberník a Dolný Deberník, pokračuje viac juhojuhozápadným smerom, esovito sa stáča a preteká intravilánom obce Prietrž. Na jej území ústi v nadmorskej výške cca 224 m n. m. do Myjavy.

## Referencie

## Externé odkazy
* Debernícký potok na mape
* Debernícký potok na mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v Myjavskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Myjava
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Bukovec (okres Myjava)
Kategória:Prietrž (okres Senica)
Motorola 68020

**Motorola 68020** je 32-bitový mikroprocesor architektúry CISC zo série 680x0, ktorý vyrábala firma Motorola. Jej predchodcom bol procesor Motorola 68010, ďalší procesor z radu mal názov Motorola 68030.
Motorola 68020, ktorá obsahovala 190&nbsp;000 tranzistorov, bola použitá v mnohých modeloch osobných (domácich) počítačov Amiga a Apple Macintosh II.

**Motorola 68EC020** je lacným mikroprocesorom z radu Motorola 680x0. Hlavným rozdielom medzi originálnym procesorom 68020 a týmto obmedzeným variantom bola implementácia horšej 24-bitovej adresovej zbernice, ktorá dovoľovala adresovať len 16 MB RAM pamäti.

Procesor 68EC020 bol použitý ako hlavný CPU v populárnom domácom počítači Amiga 1200.

Kategória:Mikroprocesory
Motorola 68030

[right|200px|thumb|Motorola 68030 v balení [PGA]]

**Motorola 68030** je 32-bitový mikroprocesor architektúry CISC z radu 680x0, ktorý vyrábala firma Motorola. Jej predchodcom bol procesor Motorola 68020, ďalší procesor v rade mal názov Motorola 68040.

Motorola 68030, ktorá obsahovala 273&nbsp;000 tranzistorov, ponúkala na čipe dve oddelené cache pamäte (inštrukčnú a dátovú), s veľkosťou 256 bajtov. Tiež mala dôležitú MMU jednotku a umožňovala pripojiť rýchlu matematickú FPU jednotku Motorola 68882. Motorola 68030 bola použitá v mnohých modeloch osobných (domácich) počítačov Amiga, Apple&nbsp;Macintosh&nbsp;II, Atari TT a hlavne Atari Falcon.

**Motorola 68EC030** je lacným mikroprocesorom z radu Motorola 680x0. Hlavným rozdielom medzi originálnym procesorom 68030 a týmto obmedzeným variantom je úplná absencia dôležitej MMU jednotky. Procesor 68EC030, ktorý obsahoval 251&nbsp;000 tranzistorov, bol použitý ako hlavné CPU v jednom z modelov populárneho domáceho počítača Amiga 4000.

Kategória:Mikroprocesory
Tančibocký potok

**Tančibocký potok** je potok na Záhorí, na území okresu Malacky. Je to významný ľavostranný prítok Maliny, meria 7,5 km a je tokom IV. rádu. V suchom marci prietok v ústi dosahuje 0,117 m³/s. 

Preteká Borskou nížinou, pramení v lokalite Slanisko, na území VVP Záhorie, v nadmorskej výške okolo 184 m n. m. Najprv tečie západným smerom cez borovicové lesy, napája rybník Tančibok, následne vytvára oblúk ohnutý na sever a napája malý rybník pri osade Valchovňa. Ďalej preteká cez rekreačnú osadu Vampil, pokračuje odlesnenou poľnohospodárskou krajinou a stáča sa na severozápad. Potom na krátkom úseku tečie na západ, opätovne sa stáča k severozápadu, preteká sústavou Jakubovských rybníkov a východne od obce Jakubov sa v nadmorskej výške okolo 148,5 m n. m. vlieva do Maliny.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Moravy
Kategória:Vodné toky v okrese Malacky
Motorola 68040

thumb|240px|Motorola 68LC040 / 33 MHz
**Motorola 68040** je mikroprocesor architektúry CISC z radu 680x0, ktorý vyrábala firma Motorola. Jej predchodcom bol procesor Motorola 68030, ďalší procesor v rade mal názov Motorola 68060. Najrýchlejší procesor 68040 mal frekvenciu 40MHz a bol použitý najmä v multimediálnom počítači Apple Quadra 840AV.

**Motorola 68LC040** je lacným mikroprocesorom z radu Motorola 680x0. Hlavným rozdielom medzi originálnym procesorom 68040 a týmto obmedzeným variantom je úplná absencia dôležitej FPU jednotky. Procesor 68LC040 je však stále v mnohých prípadoch výrazne rýchlejší ako staršie procesory Motorola 68020 a Motorola 68030.

Kategória:Mikroprocesory
Chropovský potok

**Chropovský potok** je potok na Záhorí, vo východnej časti okresu Skalica. Je to pravostranný prítok Chvojnice, meria 6 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Bielych Karpatoch, v podcelku Žalostinská vrchovina, na južnom svahu Richtárky (509,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 440 m n. m. Tečie juhozápadným smerom tzv. Chropovskou stržou (rovnomenná PP na výmere 47,66 ha, vyhlásená v roku 1993 na ochranu skamenelín živočíchov z poslednej transgresie mora). Vstupuje do Chvojnickej pahorkatiny, tečie cez obec Chropov, sprava priberá prítok z oblasti Ciňačky a zľava prítok od osady Kamenec (spod kóty 271,9 m). Za obcou ďalej priberá dva ľavostranné prítoky, najprv z oblasti Pustých sadov, potom zo severozápadného úpätia Novej hory (317,4 m n. m.) a následne napája Radošovský rybník. Z rybníka vyteká západným smerom, z pravej strany ešte priberá krátky prítok, na okraji obce Radošovce sa stáča k svojmu ústiu na juh a podteká štátnu cestu č. 51. Do Chvojnice sa vlieva juhovýchodne od stredu obce v nadmorskej výške okolo 221 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Moravy
Kategória:Vodné toky v okrese Skalica
Kategória:Vodné toky v Bielych Karpatoch
Kategória:Vodné toky v Chvojnickej pahorkatine
Kategória:Chropov
Kategória:Radošovce (okres Skalica)
Dankácky potok

**Dankácky potok** je potok na Záhorie, preteká územím okresov Myjava a Senica. Je to ľavostranný prítok Myjavy, má dĺžku 5,7 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká Myjavskou pahorkatinou, pramení na západnom svahu Vrchhája (462,9 m n. m.), južne od obce Bukovec, v nadmorskej výške okolo 375 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie na severozápad k osade Dankovci, sprava priberá krátky prítok a oblúkom sa stáča na juhozápad. Ďalej tečie cez osadu Horné Paseky, kde sprava priberá prítok spod Záhumenice (415,8 m n. m.) a zľava od osady Brožkovci. Pokračuje cez osadu Dolné Paseky, z ľavej strany priberá najprv prítok od osady Zuščíkovci a následne z tej istej strany aj prítok spod Varákovej (441,6 m n. m.). Za osadou napája vodnú nádrž Prietrž, z nej vyteká na západ a južne od obce Prietrž sa v nadmorskej výške 222,7 m n. m. vlieva do Myjavy.

## Referencie

## Externé odkazy
* Dankácky potok na mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v Myjavskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Myjava
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Bukovec (okres Myjava)
Kategória:Prietrž (okres Senica)
Motorola 68060

**Motorola 68060** je plne 32bitový mikroprocesor architektúry CISC z radu 680x0, ktorý vyrábala firma Motorola. Prišiel na trh v roku 1994 a jej predchodcom bol procesor Motorola 68040. Procesor 68060, ktorý obsahoval 2&nbsp;400&nbsp;000 tranzistorov a dve oddelené cache pamäte (inštrukčnú a dátovú) s veľkosťou 8 KB, bol posledným a jednoznačne najrýchlejším členom radu 680x0.

**Motorola 68LC060** je lacným mikroprocesorom z radu Motorola 680x0. Hlavným rozdielom medzi originálnym procesorom 68060 a týmto obmedzeným variantom je úplná absencia dôležitej FPU jednotky. 

## Architektúra
Motorola 68060 rozhodne nie je vylepšením staršieho procesoru 68040, ale celkom nový procesor s dvoma celočíselnými pipeline, dvomi celočíselnými jednotkami pre násobenie, jasne rýchlejšie FPU jednotkou a logikou pre dynamické vykonávanie inštrukcií mimo poradia. Vďaka tomu dosahoval trikrát väčšieho výkonu ako čip 68040 na rovnakej frekvencii.

## Externé odkazy

* Architektúra procesoru Motorola 68060 (po anglicky) 

Kategória:Mikroprocesory
Balážov potok

**Balážov potok** je potok na Záhorí, preteká územím okresu Malacky. Je to ľavostranný prítok Maliny, meria 6,494 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v Borskej nížine, na území VVP Záhorie v nadmorskej výške okolo , juhovýchodne od mesta Malacky.

## Opis toku
Tečie západným smerom cez oblasť borovicových lesov, zľava priberá dva krátke prítoky a napája sústavu 11 rybníkov v lokalite Marheček (Marhecký rybník) na južnom okraji Malaciek. Potom tečie prevažne odlesnenou krajinou a juhozápadne od osady Vinohrádok, na okraji sústavy Jakubovských rybníkov ústi v nadmorskej výške cca  do Maliny.

## Referencie

## Zdroje
* Základná mapa ZBGIS 
* GEO-portál, názvy potokov

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Moravy
Kategória:Záhorie
Kategória:Vodné toky v Borskej nížine
Kategória:Vodné toky v okrese Malacky
Motorola 68881

**Motorola 68881** bol matematický koprocesor (FPU), ktorý bol použitý v niektorých počítačových systémoch postavených na procesore Motorola 68020 alebo 68030.
Pridaním čipu 68881 sa síce značne zvýšila cena počítača, ale tiež rýchlosť vykonávania matematických výpočtov. To bolo užitočné najmä pre vedecký a matematický softvér.
68881 mal osem 80-bitových dátových registrov.

**Motorola 68882** bola vylepšenou verziou 68881, s lepším prúdovým spracovaním, a neskôr dosiahnuteľný na vyšších taktovacích frekvenciách počítača. Jeho inštrukčný súbor bol celkom identický so staršou verziou 68881.

## Štatistika
### 68881
*155 000 tranzistorov na čipe
*16 MHz verzia ponúka výkon 160 kFlops
*20 MHz verzia ponúka výkon 192 kFlops
*25 MHz verzia ponúka výkon 240 kFlops

### 68882
*176 000 tranzistorov na čipe
*25 MHz verzia ponúka výkon 264 kFlops
*33 MHz verzia ponúka výkon 352 kFlops
*40 MHz verzia ponúka výkon 422 kFlops
*50 MHz verzia ponúka výkon 528 kFlops

Kategória:Mikroprocesory
Nový Sad

**Nový Sad** (srb. *Нови Сад* alebo *Novi Sad*, maď. *Újvidék*) je druhé najväčšie mesto v Srbsku (po Belehrade), nachádzajúce sa na brehu rieky Dunaj. V roku 2011 v ňom žilo 341 625  obyvateľov. Je najväčším a hlavným mestom v autonómnom kraji Vojvodina.

Od zrútenia prístrešku na miestnej železničnej stanici v novembri 2024, v dôsledku čoho zahynulo 16 občanov, sa po celej krajine šíria protesty proti vláde a prezidentovi Vučičovi. Do marca 2025 sa protesty rozšírili do 400 miest a obcí po celom Srbsku  a stále pokračujú. Demonštranti považujú katastrofu za dôsledok korupcie vo verejnom obstarávaní. Protesty vedené univerzitnými študentmi požadujú, aby vláda vyvodila zodpovednosť za nešťastie. Usilujú tiež o to, aby sa konali predčasné parlamentné voľby.

## Národnostné zloženie

(údaj z roku 2002)

## Názov
V Novom Sade (ako i vo Vojvodine) sa používajú vedľa srbského jazyka ešte i maďarčina, slovenčina a rusínčina. Názov mesta v iných jazykoch je nasledovný:
* maďarčina: Újvidék (v roku 1748 sa spomína názov Új-Videgh)
* slovenčina: Nový Sad
* rusínčina: Нови Сад (Novy Sad)
Taktiež v iných jazykoch, ktoré sú (resp. ktoré boli) z historického hľadiska veľmi dôležité:
* latinčina: Neoplanta
* nemčina: Neusatz / Neusatz an der Donau
* chorvátčina a rumunčina: Novi Sad
* bulharčina: Млада Лоза (Mlada Loza)

## Slováci v Novom Sade
Okrem toho, že mesto Nový Sad je administratívnym či *de facto* hlavným mestom Vojvodiny, je aj mestom, z ktorého sa riadi, koordinuje a prezentuje i kultúra Slovákov žijúcich v Srbsku. Slovenské obyvateľstvo Nového Sadu tvoria zväčša prisťahovalci z iných slovenských obcí vo Vojvodine, ktorí sem prichádzajú študovať či pracovať. I v minulosti prichádzalo k takýmto vlnám, avšak ojedinele sem prišli Slováci i z vtedajšieho Horného Uhorska (dnešného Slovenska). Keď hovoríme o Novom Sade ako o okrese, tak najväčšie zastúpenie Slovákov je v obci Kysáč, nachádzajúcej sa necelých 15 kilometrov od mesta Nový Sad a tvoriacej jedinú slovenskú obec v tomto okrese – zastúpenie Slovákov je totiž 82 % z celkového počtu obyvateľov.

## Osobnosti mesta
* Pavel Jozef Šafárik (* 1795 – † 1861), slovenský básnik, historik, etnograf, slavista a univerzitný profesor
* Josif Runjanin (* 1821 – † 1878), hudobný skladateľ
* Svetozar Miletić (* 1826 – † 1878), politik, publicista
* Jovan Jovanović Zmaj (* 1833 – † 1904), srbský básnik
* Leopold Baumhorn (* 1860 – † 1932), maďarský architekt
* Mileva Marićová (* 1875 – † 1948), matematička, fyzička a prvá manželka Alberta Einsteina
* Milan Begović (* 1876 – † 1948), chorvátsky spisovateľ
* Miroslav Antić (*1932 – † 1986), básnik, žurnalista
* Slobodan Tišma (* 1946), srbský spisovateľ, nositeľ literárnej ceny NIN, rockový hudobník žánru New Wave 
* Đorđe Balašević (*1953), hudobník
* Monika Selešová (* 1973), americká tenistka
* Dara Bubamara (* 1976), speváčka

## Partnerské mestá

## Referencie


Kategória:Mestá v Srbsku

Kategória:Sídla na Dunaji
Svätý Gerard

**Svätý Gerard** môže byť:
*Gerard (uhorský biskup) (980 – 1046), uhorský biskup a svätec talianskeho pôvodu
*Gerard Majella (1725 – 1755), taliansky svätec, patrón tehotných žien a detí (vrátane nenarodených)
Fokida (krajská jednotka)

right|thumb|Amfissa

**Fokida** alebo **Fókis** (po novogrécky *Fokida*; po starogrécky *Fókis*) je krajská jednotka v Grécku. Leží pri Korintskom zálive. Nachádzala sa tu známa delfská veštiareň. 

## Dejiny

## Dnes
Fokida je dnes pomerne málo zaľudnený kraj, pretože sa veľa obyvateľov presťahovalo do neďalekých Atén. Celý kraj má okolo 50 000 obyvateľov. Najvýznamnejšie mestá sú Amfissa, Itea, Delfy a Galaxidi. Mestá sú veľmi malé, najväčšia Amfissa má okolo 7 000 obyvateľov. Moderní obyvatelia Fokidy sú potomkovia starovekých gréckych kmeňov, ktoré sa medzi sebou pomiešali a tvoria tak základ moderných Fokidčanov. Tí sú dnes označovaní aj ako Rumeliotes (Rumélioti), pretože sa stredné Grécko až do 19. stor. nazývalo Rumélia.

Kategória:Krajské jednotky v Grécku
Veľká sfinga

thumb|Veľká sfinga v roku 2017 

**Veľká sfinga** (písané aj *Veľká Sfinga*) alebo **Sfinga** je najznámejšia egyptská pamiatka. Nachádza sa v Gíze v blízkosti troch známych pyramíd.

Výška od dláždenia pod prednými labami až k temenu hlavy dosahuje 20 m, dĺžka sfingy je 73,5 m. Tvár má maximálnu šírku 4,15 m. 

Väčšina bádateľov je presvedčená, že ju do skaly dal vytesať Rachef (Chefrén, Chafre), ktorý vládol okolo 2500 pred Kr. Ide však len o domienku, pretože žiaden text zo Staršej ríše sa o Sfinge nezmieňuje a skutočnosť, že socha bola vytesaná do skaly prakticky znemožňuje objektívne datovanie. Geologické datovanie – takisto sporné – z konca 20. storočia vedie k domnienke, že socha vznikla medzi 7000 až 5000 rokov pred Kr., tomu však protirečí absencia akýchkoľvek nálezov vyspelejšej kultúry v Egypte z tohto obdobia.

Takisto sa väčšinou tvrdí, že rysy Sfingy predstavujú Rachefovu tvár, ale aj toto tvrdenie je veľmi sporné. Ak vychádzame z predpokladu, že socha vznikla ako súčasť gízskej nekropoly, mala azda úlohu strážcu tejto nekropoly. Neskoršie ju pokladali za zobrazenie boha Hóra a v Novej ríši za ázijského boha Aurona. 

Okolo roku 1279 pred Kr. dal sochu ako posledný rozsiahlo prepracovať Ramesse II.. Ďalšie zásahy na nej urobili stáročia neskôr Arabi. Socha bola v minulosti po stáročia úplne alebo prevažne zaviata pieskom.

## Externé odkazy
* Článok z Historickej revue 

Kategória:Architektúra v starovekom Egypte
Kategória:Gíza
Radzionków

**Radzionków** je poľské mesto. V roku 2004 v ňom žilo 17 359 obyvateľov.

## Iné projekty

Kategória:Mestá v Sliezskom vojvodstve
Kategória:Powiat tarnogórski
Ą

náhľad|Ą
**Ą** je písmeno abecedy používané v abecedách rôznych jazykov (poľština, kašubčina, litovčina, creek, navaština, západná apaština, chiricahua, mescalero, gwich'in, tutchone a elfdaliánčina. Je zložené z písemna *a* a ogonek. Zvyčajne predstavuje *[[nos]]ové (nazálne) a*.

Kategória:Poľská abeceda
Kategória:Písmená latinskej abecedy
Ć

**Ć** je písmeno bosniackej, chorvátskej, srbskej, lužickosrbskej a poľskej abecedy. Vyslovuje sa ako mäkké č. Pre českých aj slovenských užívateľov nie je ľahké ju vysloviť, lebo v mnohých prípadoch ju môžu zameniť so známym č a rozdiely v používaní sú len gramatické.

Kategória:Poľská abeceda
Kategória:Písmená latinskej abecedy
Miloš Uher

**Miloš Uher** (* 27. júl 1914 Lubina – † 27. február 1945 Cetuna, dnes časť Bziniec pod Javorinou) v medzivojnovom období sa živil ako kováč a príležitostný robotník. Počas Slovenského národného povstania významný organizátor partizánskeho hnutia na západnom Slovensku.

## Život

Koncom roku 1939 sa pokúsil utiecť cez Maďarsko do Juhoslávie, bol však zatknutý a 3 mesiace väznený v Budapešti. Po návrate sa zapojil do protifašistického hnutia v Myjave. Udržiaval spojenie s utečencami zo zajateckých a koncentračných táborov. Roku 1943 založil spolu s V. Medvedevom sovietsko-česko-slovenskú partizánsku skupinu. Onedlho nadviazal spojenie s pionierskym (ženijným) práporom v Novom Meste nad Váhom, odkiaľ získal zbrane. V deň vypuknutia Slovenského národného povstania 29. augusta 1944 túto jednotku v Lubine vyzbrojil. Od septembra 1944 velil oddielu Hurban 2. československej partizánskej brigády J.V. Stalina. 12. októbra 1944 oddiel Hurban vykonal partizánsky prepad Starej Turej. 27. februára 1945 bola táto jednotka v Cetune napadnutá oddielom Abwehrgruppe 218-Edelweiss a POHG. Padlo aj najmenej 15 partizánov, medzi nimi aj Miloš Uher.

Podcast k teme: https://www.podbean.com/ei/dir-xht7y-1511c870

## Ocenenie
Na vrchu Roh neďaleko jeho rodiska Lubiny, mu po vojne vybudovali pomník.

Je po ňom pomenovaná ulica v Bratislave v mestskej časti Nové Mesto, v Košiciach v mestskej časti Západ (Terasa) a v Poprade v mestskej časti Juh III, v Martine v mestskej časti Stráne, taktiež v Novom  Meste nad Váhom, Michalovciach, Myjave aj v Dolnom Kubíne. 

Na ulici Jána Bottu v Trnave pri Materiálovotechnologickej fakulte STU je po ňom pomenovaný Študentský domov https://www.mtf.stuba.sk/sk/ine-pracoviska/studentsky-domov-a-jedalen-m.uhra.html?page_id=1893

In memoriam vyznamenaný Radom SNP I. triedy a Radom červenej hviezdy.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 1914
Kategória:Úmrtia v 1945
Kategória:Osobnosti SNP
Kategória:Partizánski velitelia
Kategória:Slovenskí organizátori partizánskeho boja
Kategória:Slovenské vojenské osobnosti
Kategória:Slovenské osobnosti druhej svetovej vojny
Kategória:Osobnosti z Lubiny
Kategória:Nositelia Radu Slovenského národného povstania
Arminius (rozlišovacia stránka)

**Arminius** môže byť:
* knieža Cheruskov, pozri Arminius
* nizozemský teológ, pozri Jacobus Arminius
* pseudonym spisovateľky Adelheid zu Dohna-Poninska 
* časopis vydávaný Ernstom Jüngerom, pozri Arminius (časopis)
* bývalý nemecký  výrobca vnútrozemských lodí, pozri Arminiuswerft
Ę

**Ę** je písmeno litovskej a poľskej abecedy. Vyslovuje sa ako nosové e.

Kategória:Poľská abeceda
Ż

**Ż** (minuskula **ż**, teda *z* s bodkou) je znak latinky používaný v poľštine, kašubčine. Má podobnú funkciu ako Ж a Ž v iných slovanských jazykoch. V maltčine reprezentuje písmeno hlásku [z].

## Poľština
V poľštine znak reprezentuje hlásku [ʐ], respektíve [ʒ] (rovnakú hlásku reprezentuje tiež digraf *rz*, tá má odlišný etymologický pôvod). V poľskom abecednom radení ide o posledné tridsiatedruhé písmeno, písmeno sa objavuje aj v podobe Ƶ z estetických dôvodov (keď sa znak vyskytuje ako majuskula).

## Galéria


Súbor:«książki».jpg|książki (knihy)
Súbor:ZW1 1944-10-15.png|Życie Warszawy (1944)
Súbor:Straz plakietka.svg|Straż miejska (mestská polícia)
Súbor:Straż Miejska.JPG|Straż miejska
Súbor:2023-10-23 18 41 24-File Wólka Żabna znak 20230502 125044 03.jpg - Wikimedia Commons and 14 more pag.png|Wólka Żabna
Súbor:Etykieta piwa Żubr.jpg|Etiketa piva Żubr



## Zdroj

Kategória:Písmená latinskej abecedy
Kategória:Poľština
Poľská abeceda

300px|right|thumb|Poľská abeceda

**Poľská abeceda** má dve verzie:

* jednu skrátenú, ktorá má 32 písmen, 
* druhú rozšírenú, ktorá má 35 písmen vrátane *[[Q]]*, *[[V]]*, *[[X]]*.

## Skrátená verzia
Aa • Ąą • Bb • Cc • Ćć • Dd • Ee • Ęę • Ff • Gg • Hh • Ii • Jj • Kk • Ll • Łł • Mm • Nn • Ńń • Oo • Óó • Pp • Rr • Ss • Śś • Tt • Uu • Ww • Yy • Zz • Źź • Żż

## Rozšírená verzia
Aa • Ąą • Bb • Cc • Ćć • Dd • Ee • Ęę • Ff • Gg • Hh • Ii • Jj • Kk • Ll • Łł • Mm • Nn • Ńń • Oo • Óó • Pp • Qq • Rr • Ss • Śś • Tt • Uu • Vv • Ww • Xx • Yy • Zz • Źź • Żż

## Samohlásky
Aa • Ąą • Ee • Ęę • Ii • Oo • Óó • Uu • Yy

## Spoluhlásky
Bb • Cc • Ćć • Dd • Ff • Gg • Hh • Jj • Kk • Ll • Łł • Mm • Nn • Ńń • Pp • Qq • Rr • Ss • Śś • Tt • Vv • Ww • Xx • Zz • Źź • Żż

## Referencie


Kategória:Abecedy
Kategória:Poľsko
Pýcha a predsudok

***Pýcha a predsudok*** () je najznámejší román anglickej spisovateľky Jane Austenovej a jeden z najpopulárnejších románov anglickej literatúry vôbec. Prvú verziu románu Austenová napísala v rokoch 1796 – 1797 pod názvom *Prvé dojmy* (*First Impressions*), v tejto podobe ho však nikdy nevydala, pretože sa preň Austenovej nepodarilo nájsť vydavateľa. Po vydaní románu Rozum a cit sa k rukopisu Austenová vrátila, prepracovala ho, takže bol román nakoniec publikovaný 28. januára 1813 pod názvom „Pýcha a predsudok“.

Hlavné postavy románu sú mladá, dôvtipná a citlivá Elizabeth Benettová, stelesňujúca samu autorku, a inteligentný, ale neprístupný a navonok necitlivý pán Fitzwilliam Darcy. Román popisuje postupné prekonávanie vlastnej pýchy a zbavovanie sa predsudkov zo strany oboch hrdinov, ktoré - bez toho aby to sami vedeli - prekonáva predovšetkým ich vzájomná láska.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Román ''Pýcha a predsudok'' na stránkach Projektu Gutenberg
* Pride and Prejudice - Audiobook 

Kategória:Romány Jane Austenovej
Kategória:Knihy z 1813
Kategória:Sfilmované romány
Kategória:Romány 19. storočia
Israel Joshua Singer

**Israel Joshua Singer** (* 30. november 1893, Biłgoraj, Poľsko – † 10. február 1944, New York) bol židovský spisovateľ píšuci jidiš, brat nositeľa Nobelovej ceny Isaaca Bashevisa Singera. Žil v Kyjeve, Moskve, od roku 1928 vo Varšave. Od roku 1916 prispieval do európskej jidiš tlače, v roku 1921 sa stal dopisovateľom amerických jidišských novín *Forverts* (*[[The Forward]]*). V roku 1934 emigroval do USA, kde newyorské Židovské umelecké divadlo s veľkým úspechom uviedlo jeho hru *Joše Kalb*, ktorú napísal ešte v Poľsku. Vo svojom neskoršom románe *Di brider Aškenazi* verne, ale nie bez humoru a nadhľadu, opísal tragický údel židovského proletariátu v nepriateľsky naladenom prostredí lodžskej textilnej fabriky.

## Diela
* *Perl un andere dercelungen*
* *Ojf najer erd*
* *Joše Kalb*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Free version in Yiddish of *Fun A Welt Wos Iz Nishto Mer* http://ulrich-greve.eu/free/israel_joshua_singer

Kategória:Spisovatelia židovského pôvodu
ABC (prvá pomoc)

**ABC** je skratka anglických slov **A**irway (dýchacie cesty), **B**reathing (dýchanie) a **C**irculation (cirkulácia-obeh). Je to pomôcka na zapamätanie priorít pri kontrole a liečbe mnohých akútnych situácií v medicíne od prvej pomoci až po nemocničnú liečbu. Dýchacie cesty, dýchanie a (krvná) cirkulácia sú životne dôležité a v tomto poradí ich treba riešiť.

## A - Airway - Dýchacie cesty
Ak sú dýchacie cesty pacienta blokované, kyslík sa nedostane do pľúc a tým ani do krvného obehu. Zaistenie voľných dýchacích ciest je prvý krok pri liečbe každého pacienta. Obvyklým problémom dýchacích ciest je ich blokovanie jazykom alebo dáveným jedlom.

Úvodné spriechodnenie dýchacích ciest sa často dosiahne „záklonom hlavy - povytiahnutím brady“ alebo technikou zvanou uvoľnenie čelustí; niekedy je však nutné pristúpiť aj k iným postupom - intubácii alebo koniotómii.

## B - Breathing - Dýchanie
Po zabezpečení priechodnosti dýchacích ciest pacienta sa pristupuje ku kontrole jeho dýchania. Obvykle sú zistené nasledovné stavy: normálne dýchanie, hlučné dýchanie, lapavé dýchanie (dýchavica) alebo kašľanie. Záchranca postupuje podľa natrénovaných inštrukcií. Obvykle v tomto bode sa ujasní, či pacient bude potrebovať záchrannú akciu - umelé dýchanie alebo stabilizovanú polohu.

## C - Circulation - Cirkulácia (krvný obeh)
Ak môže byť kyslík dopravený do pľúc čistými dýchacími cestami a efektívnym dýchaním, potrebná je cirkulácia krvi na prenos kyslíka po organizme. Kontrola aktívnej cirkulácie krvi sa realizuje viacerými spôsobmi - zistením pulzu, analýzou EKG alebo zistením času pre znovunaplnenie kapilár (vlásočníc).

## Diskusia
Techniky aplikované v uvedených 3 krokoch sa budú líšiť podľa tréningu, praxe a často aj podľa národnosti záchrancu, pretože jednotlivé národné inštitúcie určujúce predpisy pre poskytovanie prvej pomoci môžu určiť priority odlišne.

## Pozri aj

* Kardiopulmonálna resuscitácia

## Externé odkazy
*Resuscitačná rada (UK)
*Resuscitačné postupy podľa smernice Európskej resuscitačnej rady  (schémy, aktuálne v súčasnosti)
*Doporučené postupy pro resuscitaci ERC 2015: Souhrn doporučení  (kompletný preklad, po česky)

Kategória:Prvá pomoc
Kategória:Anestéziológia
AMD K6-2

right|thumb|Procesor AMD K6-2 / 350 MHz

**K6-2** je mikroprocesor od spoločnosti AMD, ktorý bol taktovaný na frekvenciách od 233 do 550 MHz a bol priamou konkurenciou procesorov Intel Celeron a Pentium II. Disponoval 64 KiB L1 cache, jadro bežalo na napätí 2,2 V, bol vyrábaný 0,25-mikrónovou technológiou a obsahoval 9,3 milióna tranzistorov. Vyrábal sa pre základné dosky s architektúrou Socket 7 a Super Socket 7.

## Iné projekty

Kategória:Mikroprocesory
AMD K6-III

300px|right|thumb|Architektúra procesora K6-III

**K6-III** je mikroprocesor architektúry x86 od spoločnosti AMD a súčasne posledný a najvýkonnejší mikroprocesor pre základné dosky Super Socket 7.

Koncepcia procesora bola jednoduchá, bol to upravený procesor K6-2 s pridanou L2 cache priamo na procesore. Obsahoval 21,4 milióna tranzistorov a vyrábal sa vo frekvenciách 400 a 450 MHz. 

## Externé odkazy
* AMD: AMD-K6-III Processor (anglicky)
* AMD: AMD-K6®-III+ Mobile Processor (anglicky)
* K6-III+: Super-7 to the Limit...rychlost až 660 MHz (anglicky) 
* Recipe For Revival: K6-2+ (anglicky) 
* AMD K6-III technical specifications (anglicky) 
* K6Plus.Com Overclockers Database (anglicky) 
* Overclockers.Com CPU Database (anglicky)
* Technical overview of the AMD-K6® series (anglicky)
* Tomshardware: Socket7 Triangle: AMD K6-2, AMD K6-2+ And AMD K6-III+ (anglicky)

Kategória:Mikroprocesory
Arvo Pärt

**Arvo Pärt** (* 11. september 1935, Paide, Estónsko) je estónsky hudobný skladateľ, predstaviteľ minimalizmu, presnejšie tzv. *sakrálneho minimalizmu*. Ďalšími predstaviteľmi tohto prúdu sú Henryk Górecki a John Tavener. 

Vo svojich kompozíciách Pärt využíva dodekafóniu, serializmus, aleatoriku, sonorizmus, algoritmickú kompozíciu a podobné kompozičné postupy. Od roku 1976 tiež používa vlastnú minimalistickú techniku zvanú *tintinnabuli* (z lat. „zvončeky“), ktorej hlavným elementom sú jednoduché harmónie, jednotlivé pomaly doznievajúce noty alebo trojzvuky v jednej tónine pripomínajúce zvuk zvonov. Prvou skladbou, v ktorej Pärt túto techniku použil, bola klavírna skladba *Für Alina*. 

Od roku 1980 žije v Berlíne.

## Diela
* *Kanon Pokajanen* 
* *Litany* 
* *Fratres*
* *Cantus In Memoriam Benjamin Britten*
* *Te Deum* 
* *Orient & Occident* 
* *Festina Lente* 
* *Arbos* 
* *Passio*
* *Tabula Rasa* 
* *Spiegel Im Spiegel*
* *Berliner Messe* 
* *Miserere*
* *Für Alina*
* *Lamentate*

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 1935
Kategória:Estónski hudobní skladatelia
Kategória:Minimalistickí hudobní skladatelia
Ježovka

**Ježovka** môže byť:

* morský živočích, pozri Ježovky
* vodný tok na Záhorí, pozri Ježovka (potok)
Ježovka (potok)

**Ježovka** je prirodzený vodný tok, pripomínajúci kanál na Záhorí, preteká územím okresu Malacky. Je to pravostranný prítok Maliny, má dĺžku 13,905 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Borskej nížine, pod Jazerskými vŕškami (), v lokalite Zbroda, v nadmorskej výške okolo 

## Opis toku
Na hornom toku tečie západným smerom územím vojenského obvodu Záhorie, oblasťou borovicových lesov. V lokalite Polesie Táborisko opúšťa VO, podteká diaľnicu D2, tečie severne od mesta Malacky a pokračuje odlesneným územím. Sprava priberá významný Orlovský kanál pritekajúci z oblasti Padelka, stáča sa najprv na juhozápad a prijíma pravostranný Výhonský kanál. Tvorí vlnu smerujúcu na západ, obracia sa na juh, preteká obcou Kostolište a zľava sem ústi Mlynský náhon, prítok od Malaciek. Napokon sa opäť stáča na juhozápad a južne od spomenutej obce ústi na okraji sústavy Jakubovských rybníkov, v nadmorskej výške cca , do Maliny.

## Referencie

## Zdroje

* GEO-portál, názvy potokov
* Základná mapa ZBGIS

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Moravy
Kategória:Vodné toky v okrese Malacky
ABC

**ABC** môže byť:
* základná príručka, pomôcka určitého odboru
* American Broadcasting Company, americká spoločnosť zaoberajúca sa televíznym a rozhlasovým vysielaním
* Australian Broadcasting Corporation, austrálska rozhlasová spoločnosť so sídlom v meste Victoria
* český časopis, pozri ABC (časopis)
* noviny v Španielsku, pozri ABC (noviny)
* hudobná skupina, pozri ABC (skupina)
* ABC (programovací jazyk)
* ABC (prvá pomoc)

## Iné projekty
*ABC pionierov (slovenský časopis pre mládež z rokov 1960 – 1965, nahradený v roku 1965 časopisom Prúd a v roku 1970 časopisom Pionier)
Myjavská Rudava

**Myjavská Rudava** je vodný tok na Záhorí, na území okresu Senica. Je to ľavostranný prítok Myjavy, má dĺžku 14 km a je tokom IV. rádu. 

Preteká severovýchodnou časťou Borskej nížiny, vzniká v Podmalokarpatskej zníženine  severozápadne od obce Prievaly v nadmorskej výške cca , v oblasti močarísk a rašelinísk. 

Tečie najprv severovýchodným smerom okrajom borovicových lesov na ľavom brehu, obteká sústavu piatich rybníkov na tom istom brehu a preteká okolo horárne Rudava, pri ktorej priberá pravostranný prítok zo severozápadného úpätia Vápenkovej skaly (). Potom priberá pravostranný prítok od obce Cerová a pri samote Pustý Mlyn ďalší pravostranný prítok spod hradu Korlátka. Následne sa stáča na sever, sprava priberá Čierny potok () a pokračuje súbežne s korytom Myjavy na pravom brehu. 

Stáča sa na severozápad, tečie po Myjavskej nive, pri samote Horný Šranek priberá ľavostranný prítok spod kóty  a vzápätí pri samote Mlyn na Lúkach opäť ľavostranný prítok z lokality Polesie Myjava. Napokon tečie v blízkosti osady Vyrúbaná na ľavom brehu a senického letiska na pravom brehu a juhozápadne od mesta ústi v nadmorskej výške  do Myjavy.

Približne na  úseku Myjavská Rudava tvorí hranicu medzi okresmi Malacky na ľavom (zároveň hranica VVP Záhorie) a Senica na pravom brehu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Vodné toky v Borskej nížine
Kategória:Prievaly
Kategória:Cerová (okres Senica)
Kategória:Príroda v Senici
Hodonský potok

**Hodonský potok** je potok na Záhorí, v juhovýchodnej časti okresu Senica. Je to ľavostranný prítok Myjavy, meria 5 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Malých Karpatoch, v podcelku Brezovské Karpaty, v doline Gašparová v nadmorskej výške približne 275 m n. m. 

## Opis toku
Tečie prevažne severozápadným smerom, na hornom toku sa esovito stáča a sleduje štátnu cestu č. 51 na pravom brehu. Následne vstupuje do severovýchodného výbežku Borskej nížiny, do podcelku Podmalokarpatská zníženina a zľava priberá krátky prítok zo severoseverovýchodného úpätia Mníška (423,2 m n. m.). Ďalej pokračuje výraznejšie rozšíreným korytom,  z pravej strany priberá Zrubanský jarok (218,0 m n. m.), stáča sa západoseverozápadným smerom a tečie okrajom obce Jablonica. Tu priberá zľava prítok zo severozápadného svahu Mníška a ďalej sa stáča viac-menej na sever, pričom na pravom brehu obteká celú Jablonicu. Napokon sa stáča na severozápad, podteká železničnú trať Kúty – Trnava a západne od obce Jablonica ústi v nadmorskej výške cca 201,5 m n. m. do Myjavy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v Malých Karpatoch
Kategória:Vodné toky v Borskej nížine
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Jablonica
Čierny potok (prítok Myjavskej Rudavy)

**Čierny potok** je potok na Záhorí, v juhovýchodnej časti okresu Senica. Je to pravostranný prítok Myjavskej Rudavy, meria 6,7 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení v Malých Karpatoch, v podcelku Brezovské Karpaty, východne od obce Rozbehy, na juhozápadnom svahu Lipového vrchu (418 m n. m.) v nadmorskej výške cca 370 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv severozápadným smerom územím CHKO Malé Karpaty, zľava priberá krátky prítok prameniaci severne od Rozbehov a vytvára výrazný oblúk vypnutý na západ. Ďalej pokračuje smerom na sever, opúšťa Malé Karpaty a vstupuje do Borskej nížiny, do podcelku Podmalokarpatská zníženina. Tu sprava priberá prítok z osady Dúbrava, podteká železničnú trať Kúty – Trnava, následne aj cestu II. triedy č. 501 a neďaleko obce Jablonica sa stáča na západ. Pokračuje vlniacim sa korytom, zľava priberá najprv Škrípik, potom podteká nedobudovaný úsek železničnej trate Zohor – Plavecký Mikuláš a opäť zľava priberá aj vodný kanál vznikajúci severovýchodne od obce Cerová, koryto sa esovito ohýba a tečie k ústiu na severozápad. Severne od obce Cerová sa v nadmorskej výške 196,9 m n. m. vlieva do Myjavskej Rudavy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Myjavy
Kategória:Vodné toky v Malých Karpatoch
Kategória:Vodné toky v Borskej nížine
Kategória:Vodné toky v okrese Senica
Kategória:Cerová (okres Senica)
Kategória:Jablonica