Šarišská Trstená

**Šarišská Trstená** je obec na Slovensku v okrese Prešov.

## Polohopis
Obec leží na juhozápadných svahoch Nízkych Beskýd v doline Šarišského potoka, ktorý sa volá Trstianka. Povrch odlesneného chotára je mierne zvlnený až mierne členitý. Nadmorská výška je v strede obce , v chotári 300 – . Najvyšší vrch nad obcou sa volá Haľagoš a má . Obec zo severu lemujú väčšinou zmiešané lesy.

Obec je vzdialená  od krajského mesta Prešov. Cez obec prechádza cesta 3. triedy č. 3456. Zo západu susedí s obcou Chmeľovec a z východu s obcou Proč. Južne sa dá prejsť po poľnej ceste aj do obce Čeľovce.

## Dejiny
### Prvá písomná zmienka
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1345, kedy bola súčasťou panstva Komloš (súčasnej obce Chmeľovec). V listine Spišskej kapituly z 5. novembra 1345 sa spomína proces ohraničovania majetku hradného panstva Sebeš, ktorý sa uskutočnil v nedeľu 30. októbra 1345 pred  sviatkom všetkých svätých. Z poverenia uhorského kráľa Ľudovíta I. sa ho zúčastnil kráľov blízky človek zeman Mikuláš, syn Dominika *de Nadfu* (zo Šarišskej Trstenej) v prítomnosti prebendára Spišskej kapituly magistra Štefana ako aj zástupcov kráľa – Michal, zástupca vojska Peter. Spoločne prešli od severnú hranicu majetkov Sebeš po Kapy, keďže Kapušany v tom čase patrili kráľovi.

Používanie názvu tejto dediny v prídomku Mikuláša dokazuje nielen vlastníctvo majetku, ale najmä to, že Mikuláš býval v tunajšej kúrií. Z toho je zrejmé, že miestne sídlisko jestvovalo už pred rokom 1345. Zeman Mikuláš s bratmi Jakubom a Vavrincom v roku 1351 použili v predikáte názov dediny Chmeľovec a ďalej listina uvádza vtedajší názov Chmeľovca a Nadveja v stotožňujúcom spojení. Zo vzájomnej zemepisnej polohy oboch dedín a ich názvov vyplýva, že Nadvej vznikol na pôvodnom majetku Komloš a bol mladším sídliskom ako Komloš. Nadvejskí zemania nepochybne pochádzali z rozvetvených komlošských zemanov, pričom Nadvej vznikol ako zemianska osada, resp. dedina. Na popud zemanov ju vybudovali poddaní z Komloša v druhej polovici 13. alebo začiatkom 14. storočia.

### 14. – 19. storočie
V písomnostiach zo 14. – 16. stor. sa vyskytuje pravidelne pod maďarským názvom Nadfó zloženom zo slov: nád = trstina a  fó = vyšný, horný. Názov vznikol opisom zemepisnej polohy majetku resp. sídliska ležiaceho v hornej časti údolia tunajšieho potoka. Nemožno pochybovať o tom, že maďarský názov Nadveja vytvorili miestni zemania. Z maďarského názvu vznikol fonetickou úpravou slovenský názov Nadvej.
[vľavo|náhľad|Nádfő na mape [Šarišská župa (Uhorsko)|Šarišskej župy pred Trianonom.]]
V roku 1600 sídlisko tvorilo 5 kúrií miestnych zemanov. V rokoch 1715 – 1720 tu postupne hospodárilo 2 – 5 poddanské domácnosti. V roku 1787 tu žilo 62 obyvateľov v 7 domoch. Koncom 18. storočia o Nadveji napísal maďarský štatistik, geograf a učiteľ András Vályi toto: *„NÁDFŐ. Nádfej. Slovneská dedina v [[Šarišská župa (Uhorsko)|Šarišskej župe]], niekoľko pánov, jeho obyvatelia sú [[Katolicizmus|katolíci]] a iní, nachádza sa v susedstve [[Pušovce|Posfalvy]] a jeho vetva a medza sú stredne úrodné, lúka je dvakrát kosená, má aj les.”* Vlastníckymi rodmi boli Horváthovci, Dobyho a Puškovci. Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom, ale zaujímali sa aj o vzdelanie svojich detí. V záznamoch vysokých škôl v Košiciach figurujú mená Ladislava a Jozefa Krucsay, de Nádfó. 
V roku 1828 bolo 5 domov a 43 obyvateľov. Ďalší maďarský akademik Fényes Elek v roku 1851 o obec osídlenú slovákmi, v šarišskej župe, ktorá je filiálkou vo farnosti Pušovce. Jej obyvateľmi bolo 37 katolíkov a 3 evanjelici, pošta sa nachádzala v Prešove.
 
V roku 1864 vo svojej publikácií Viktor Horňanský uvádza, že v obci žilo 50 katolíkov, 25 evanjelikov a 10 izraelitov.

### Začiatok 20. storočia
Začiatkom 20. storočia mnoho obyvateľov odišlo za prácou a zárobkom do USA. V roku 1911 sa na východnom konci pri miestnom cintoríne obyvatelia obce postavili kaplnku zasvätenú sv. Jánovi Nepomuckému. Za jej staviteľa sa považuje Ondrej Kendra. Kaplnka obyvateľom slúžila ako miesto modlitby. Najmä v lete sa v jej okolí ľudia schádzali na spoločné modlitby sv. ruženca, v zime tieto modlitby prebiehali v domoch samotných obyvateľov. Vnútri kaplnky sa nachádza socha patróna kaplnky. Raz ročne 16. máj, na sviatok sv. Jána Nepomuckého sa v nej slúžila svätá omša.

Po získaní nezávislosti od Rakúsko-Uhorska v októbri 1918 vyhlásení 1. československého štátu sa obec v roku 1919 stala súčasťou dvojtýždňovej bolševickej Slovenskej republiky rád, nazývanej aj ako Slovenská sovietska republika. Jej hlavným mestom bol od 16. júna do 7. júla 1919 Prešov.   
Po potlačení diktatúry proletariátu sa obec opäť pričlenila k ČSR.  V medzivojnovom období potom obec patrila do okresu Giraltovce. V prvej veľkej vlne poslovenčovania názvov obcí došlo v roku 1928 k zmene názvu z Nadfej na Nadvej. Pri sčítaní obyvateľstva 1930 sa všetci obyvatelia priznali k slovenskej národnosti, hoci 2 zo 14 domov boli obývané rómskymi rodinami.

### II. svetová vojna
Pri sčítaní obyvateľstva 1940 sa počet obyvateľov zvýšil na 117 obyvateľov. O 2 roky neskôr sa robil súpis židovského obyvateľstva v procese arizácie na Slovensku. V obci nežili žiadni židia a ani sa v nej nenachádzali arizátori, ktorí by kolaborovali na konfiškácií židovského majetku z okolitých dedín. Počas druhej svetovej vojny na východnom fronte bojovali aj obyvatelia z obce z ročníkov narodenia 1920 – 1924 – Juraj Frimer, Ján Kendra, Ján Kovaľ, ktorý zomrel 2 roky po vojne.

Počas bombardovania obce Chmeľov prebehla evakuácia a miestny obyvatelia si prichýlili rodiny z tejto obce. Konkrétne šlo o rodinu Bačišinovú, ktorá bola prichýlená v dome Andreja Talpaša a jeho maňzelky Márie, rod. Stankovičovej. Samotná obec bola oslobodená spod fašistickej okupácie spolu s mestom Prešov a okolitými obcami 19. januára 1945 červenou armádou. Oslobodenie prebiehalo bez boja. Ozbrojené jednotky nacistického Nemecka Wehrmacht sa stiahli ešte deň pred príchodom osloboditeľskej armády. Prvé hliadky sovietskej armády prišli do Kapušian (pravdepodobne aj Šarišskej Trstenej, vtedajšieho Nadveja) V piatok 19. januára 1945 okolo 15-tej hodiny. Sovietske jednotky patrili k 320. gardovému pluku 4. ukrajinského frontu, vedené pplk. A.P. Fokin a major L.J. Rotin. Spolu s týmito jednotkami prišli aj príslušníci I. československého armádneho zboru. Vtedajší obyvatelia obce poskytli armáde potraviny a ošípané.

### Obdobie komunizmu
Po skončení vojny a zmene režimu vo februári 1948 došlo k veľkej zmene názvov obcí povereníkom vnútra Danielom Okálim. Na základe vyhlášky číslo A-311/16-II/3-1948 z 11. júna 1948 sa poslovenčili úradné názvy 710 miest, obcí a osád na Slovensku. Obec Nadvej dostal terajší názov Šarišská Trstená.

#### Vznik JRD a nasilná kolektivizácia
Nástupom komunistov sa v roku 1960 založilo Jednotné roľnícke družstvo (JRD). Obyvatelia obce mali kontingenty, ktoré družstvu museli odvádzať z vypestovanej úrody na vlastnom pozemku, ktoré ich rodiny a predkovia, ako samostatne hospodáriacim roľníci obrábali celé desaťročia. Družstvo sa v jarných mesiacoch roku 1964 zlúčilo s družstvom v Pušovciach a Čelovciach. Zlučené družstvo nieslo nový názov Rozvoj. V jari 1968 sa k Rozvoju pričlenilo JRD Proč. V roku 1985 v spoločnom družstve pracovalo 395 trvalo činných pracovníkov, z toho 220 žien. Predsedom JRD bol Ing. Jozef Jakša.

V roku 1964 bola postavená cez obce cesta v plnom úseku od Chmeľova do Kapušian. V roku 1978 boli ukončené práce na vybudovaní obecných rozhlasov v Šarišskej Trstenej a susednom Proči. Boli napojené z rozhlasovej aparatúry v obci Pušovce. Celkové výdavky činili 210 000 Kčs a jeho prvé verejné vysielanie sa uskutočnilo pred Silvestrom. Zo zaujímavostí z kroniky bol na Silvestra 1988 zaznamenaný silný prelet včiel, čo je na dané obdobie neobvyklé a podobný úkaz nebol predtým evidovaný.

#### Výstavba kostola
vpravo|náhľad|Pohľad na Kostol Krista Kráľa, ktorý je symbolom obce.
Obyvatelia obce boli kresťansky založení. A aj napriek prenasledovaniu cirkví zo strany komunistov sa podarilo v 60-tych rokoch naplniť sen o vlastnom kostole, keďže dovtedy obyvatelia museli cestovať za bohoslužbami niekoľko kilometrov do susedných obcí a najmä farského kostola v Pušovciach. Zmena nastala najmä zásluhou Dubčekovej éry a prvého slovenského diplomata v službách svätej stolice, rodáka Msgr. ICDr. Štefana Fogaša a miestnych obyvateľov, ktorí sa podieľali na svojpomocnej stavbe rímskokatolíckeho kostola Krista Kráľa. S výstavbou sa začalo koncom 60-tych rokov a kostol bol dokončený v roku 1970.

Samotný diplomat mal komplikovaný vstup do rodnej krajiny, no v rokoch 1970, 1971 a 1972 využil diplomatický pas a prišiel na návštevu rodnej zeme. Posviacky nového kostola zasväteného Kristovi Kráľovi sa však nedožil. 28. marca 1974 prišla správa z Paríža, že vo veku 49 rokov Monsignore Štefana Fogaša náhle zomrel. Po intervencii Vatikánu na veľvyslanectve ČSSR v Taliansku, bol udelený súhlas na prevoz telesných pozostatkov do vlasti, no z nejasných príčin to neskôr odvolali a tak deň pred pohrebom bol nakoniec prevezený do Ríma, kde ho pochovali. Pol roka po jeho smrti bol nakoniec kostol posvätený. Po 33 rokoch, 12. decembra 2007 o 15:00 za prítomnosti vtedajšieho košického arcibiskupa Mons. Alojza Tkáčaboli jeho pozostatky prevezené a uložené pri vstupe na miestny cintorín.

### Po páde komunistického režimu
Po páde komunistického systému prešlo JRD do konkurzu a neskôr zaniklo. V roku 1990 bola založená komunita sestier Kongregácie Božského Vykupiteľa. Dom, v ktorom bývala rodina Plančárová zmenil vlastníka a bývali v ňom rehoľné sestry. Tento dom mal aj kaplnku a posvätil ho biskup Alojz Tkáč. Sestričky Columbiera Fornadeľová, Viktória Delejová, Praxedys Papcunová a Beáta Brajerová v ňom bývali do roku 1995, keď ho kúpila rodina z Giraltoviec. V roku 1994 sa v obci začal budovať nový obecný úrad a kultúrny dom. Hlavne kvôli financiám a zmenám v projekte bol sprístupnený na miestne kultúrne udalosti a slávnosti od roku 2009. K jeho kompletnému dokončeniu došlo o päť rokov neskôr aj vďaka štrukturálnym fondom z Európskej únie. Po roku 1990 bola obnovená miestna samospráva a prvým starostom obce sa stal František Centek. V roku 2000 bola obec plynofikovaná. 31. júla 2003 bol založený Mikroregión Haľagoš a jej členmi boli obce Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Proč, Čelovce, Pušovce a Ovčia farma Proč s.r.o. Od roku 2004 v tomto združení je firma MAZAD s.r.o. a 2006 STOLÁRSTVO – Pavol Vojtek. Sídlo mikroregiónu je na obecnom úrade v Šarišskej Trstenej.

V decembri 2002 došlo k zmene starostu a na čelo obce sa dostal nominant strany SMER Jaroslav Fogaš. Do obce o rok neskôr zavítal aj vtedajší poslanec Národnej rady SR a predseda strany SMER - tretia cesta Robert Fico v rámci kampane súvisiacej s privatizáciou SPP Po stretnutí so starostom obce Šarišská Trstená sa poslanec Fico vyjadril: *"Potvrdzuje sa to najhoršie, čo sme očakávali, že ľudia sú nútení vrátiť sa ku kúreniu tuhým palivom. Dochádza na Slovensku k návratu do 19. storočia."* 

V roku 2008 sa potom starosta zapojil do akcie propagácie I. piliera, ktorá slúžila ako antikampaň voči viacpilierovému financovaniu systému sociálneho poistenia, resp. konkrétne voči novovzniknutému II. pilieru dôchodkového systému. Po vnútrostraníckom stretnutí v Prešove sa starosta obce vyjadril pre média: *"Pýtajú sa ma na to. Rozmýšľam, že urobíme verejné zhromaždenie, na ktorom by dostali aj tieto informácie."*

### Od 2010 – súčasnosť
Ďalšie projekty sa začali realizovať až po komunálnych voľbách v roku 2010. Hlavné zdroje financovania boli z Európskych fondov. Uskutočnila sa výstavba miestnej kanalizácie spolu s prvou etapou chodníkov, kedy sa postavilo vyše 200 metrov a tým sa spojil cintorín s centrom dediny. 
V roku 2011 sa chodníka dočkala aj západná strana obce, ktorou ide hlavná cesta III/3456. V tomto prípade sa postavilo približne 150 metrov a spojil sa západný koniec obce s miestnou zastávkou autobusovej dopravy. V tom istom roku sa v južnej časti obce, v blízkosti obecného úradu začala budovať aj prvá bytová jednotka v obci. Tá bola dokončená v roku 2012 a spolu s ňou skolaudovali aj multifunkčné ihrisko. Starosta obce Jaroslav Fogaš to okomentoval pre lokálne média slovami: *„Ide o šesť nájomných bytov, v auguste by sme chceli skolaudovať. Bol o ne záujem zo strany občanov,“*  
Napriek tomuto vyjadreniu o záujme zo strany občanov, väčšina nájomných sociálnych bytov bola obsadená obyvateľmi z iných obcí s väzbami na vedenie obce. Spolu s druhou bytovkou dokončenou v roku 2014 to výrazne ovplyvnilo zvýšenie počtu obyvateľov medzi rokmi 2011 a 2016 o 20 percent. Výstavba bola financovaná z dotácii Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR z 20% podľa zákona č. 443/2010 Z. z. o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom bývaní. Zvyšná časť bola financovaná z vlastných zdrojov obce a teda úveru od Štátneho fondu rozvoja bývania.

Okrem spomínaného bola v roku 2014 realizovaná úprava zastávky SAD a v jej okolí bol zriadený obecný park. Veľkú časť z týchto projektov naviazaných na európske fondy realizovali firmy MAZAD, s.r.o. zo susednej obce Chmeľovec podnikateľa Mariána Maňkoša a firmy spojené s rodákom z obce Jozefom Plančárom GASMONTA s.r.o. , resp. firmy PLANGAS-TRANS s.r.o.. Úzky vzťah medzi vedením obce a firmou MAZAD, s.r.o. ilustruje aj predaj nákladného vozidla Tatra 148-S3 vo vlastníctve obce za sumu 2.000 EUR začiatkom roka 2014.

Koncom roka 2017 obec nakúpila od spoločnosti ŠTÝL EU s.r.o. komunálnu techniku v hodnote 88.000,00 EUR a to kĺbový nakladač, viacúčelovú lopatu, nesený sypač na soľ a piesok zo zásobníkom, mulčovaciu kosačku na výsuvnom ramene, snežný pluh, paletizačné vidly, podkopová lyžica, rotačná kefa na sneh, príves brzdený. Financovanie šlo v plnej výške z Programu rozvoja vidieka a mala slúžiť na uľahčenie prístupu marginalizovaných skupín. Túto techniku využíva obec na odpratávanie snehu v zime, či stavbu domov poslancov a blízkej rodiny vedenia obce v oblasti Šilky.
Zo štátneho rozpočtu na opravu ciest obec dostala prostriedky z rozpočtovej rezervy vtedajšieho predsedu vlády Roberta Fica (SMER-SD) v roku 2017 a to vo výške 10.000,00 € EUR. Ďalšiu dotáciu z rozpočtovej rezervy predsedu vlády Slovenskej republiky vo výške 15.000 € dostala obec posledné dni úradovania vtedajšieho predsedu vlády Petra Pellegriniho (SMER-SD). Podpis zmluvy sa uskutočnil 19. marca 2020 Zmluva a svoju účinnosť nadobudla 21. marca 2020, teda deň kedy premiér odovzdával moc novému predsedovi vlády Igorovi Matovičovi. Podľa zmluvy bola dotácia * "použitá v súlade s účelovým určením na nákup zariadenia do kultúrneho domu (stoly, stoličky, obrusy, návleky na stoličky), vybavenia do kuchyne pri kultúrnom dome (taniere, príbory, poháre, misy), na zabezpečenie ozvučenia sály v kultúrnom dome a na dodávku a práce súvisiace s výmenou sociálnych zariadení v kultúrnom dome (demontáž pôvodných zariadení a montáž nových toaliet, umývadiel, batérií a pod.)". *Okrem obce Šarišská Trstená, kde bol nominant strany SMER-SD ďalších 8 obcí so straníckym prepojením a 5 obcí, kde s nezávislým kandidátom. Transparency International Slovensko a média na Slovensku poukázali na to, že tieto prostriedky v čase pandémie neboli určené na zvládnutie situácie okolo COVID-19, ale boli využité netransparentným spôsobom. TIS dlhodobo upozorňovala, že tento systém účelového netransparentného obdarovania by mal byť zrušený.

V obci by sa v roku 2022 sa mala začať budovať materská škôlka, komunitné centrum a chodník od osídlenia MRK (marginalizovanej rómskej komunity), tieto projekty opäť získala firma opäť raz firma MAZAD, s.r.o. Stavbu materskej škôlky mala stáť 433.939,70 € a zmluva bola podpísaná 20. októbra 2021. Dňa 23. marca 2022 obe strany podpísali dodatok, kde si obec vyhradila právo odstúpiť od zmluvy a to bez akýchkoľvek sankcií. O mesiac neskôr, 25. apríla 2022 obe strany uzavreli dohodu o zrušení Zmluvy o dielo.

V pláne je okrem spomínaného aj Stavba detského ihriska, ktorú by mala realizovať firma PLANGAS-TRANS s.r.o. V obci by sa v roku 2022 mala dokončiť kanalizácia k MRK. K dispozícii budú mať občania dostupné aj verejné WiFi za 13.000€ s DPH.

Podľa informácií zo stránky obecného úradu je v pláne:

## Názov
**Vývin názvu obce**
* 1345 – 1351 – *Nadfu*, 
* 1351 – 1773 – *Nadfeu* alebo *Kolmos* 
* 1773 – 1786 – *Nadfeő* alebo *Natwej*, 
* 1786 – 1808 – *Nadfő* alebo *Nadfej*, 
* 1808 – 1920 – *Nádfő* alebo *Nadfej*, 
* 1920 – 1927 – *Nádvej* alebo *Nádfej*, 
* 1927 – 1948 – *Nadvej* 
* 1948 – *Šarišská Trstená*.

## Obyvateľstvo
Graf nižšie zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci Šarišská Trstená. Os X označuje časovú líniu od roku 1787 po súčasnosť. Ypsilonová os zobrazuje celkový počet obyvateľov obce. Obec bola do začiatku 20. storočia malou sídelnou osadou, ktorej počet obyvateľov nepresahoval stovku (1828 – 43 obyvateľov, 1869 – 63 obyvateľov, 1880 – 39 obyvateľov, 1900 – 72 obyvateľov, 1910 – 76 obyvateľov, 1921 – 75 obyvateľov, 1930 – 94 obyvateľov). Po vzniku samostatného Česko-Slovenska sa počet ľudí zvýšil o 56 % a v roku 1940 dosiahol 117 obyvateľov.

V priebehu nasledujúcich dvadsiatich rokov sa počet opäť zvýšil o 53% na 179 obyvateľov a začiatkom 70-tych rokov presiahol 200 obyvateľov. Do konca komunistického režimu nedošlo k skokovému nárastu obyvateľstva (1971 – 208 obyvateľov, 1991 – 223 obyvateľov). Po vzniku samostatného Slovenska sa aj vďaka rozvoju krajiny v priebehu tridsiatich rokov o približne 61% z 223 na súčasných 362 obyvateľov (2001 – 264 obyvateľov, 2011 –306 obyvateľov, 2020 – 359 obyvateľov).


Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.7)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:900 height:300
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:400
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:50 start:0
ScaleMinor = gridcolor:darkgrey increment:100 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1787 text:1787
  bar:1828 text:1828
  bar:1869 text:1869
  bar:1880 text:1880
  bar:1890 text:1890
  bar:1900 text:1900
  bar:1910 text:1910
  bar:1921 text:1921
  bar:1930 text:1930
  bar:1940 text:1940
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1980 text:1980
  bar:1991 text:1991
  bar:1996 text:1996
  bar:2001 text:2001
  bar:2006 text:2006
  bar:2011 text:2011
  bar:2016 text:2016
  bar:2021 text:2021
PlotData=
  color:barra width:30 align:left

  bar:1787 from:0 till: 62
  bar:1828 from:0 till: 43
  bar:1869 from:0 till: 63
  bar:1880 from:0 till: 39
  bar:1890 from:0 till: 61
  bar:1900 from:0 till: 72
  bar:1910 from:0 till: 76
  bar:1921 from:0 till: 75
  bar:1930 from:0 till: 96
  bar:1940 from:0 till: 117
  bar:1961 from:0 till: 179
  bar:1971 from:0 till: 208
  bar:1980 from:0 till: 230
  bar:1991 from:0 till: 223
  bar:1996 from:0 till: 231
  bar:2001 from:0 till: 264
  bar:2006 from:0 till: 271
  bar:2011 from:0 till: 306
  bar:2016 from:0 till: 362
  bar:2021 from:0 till: 356

PlotData=
 
  bar:1787 at: 62 fontsize:S text: 62 shift:(-10,5)
  bar:1828 at: 43 fontsize:S text: 43 shift:(-10,5)
  bar:1869 at: 63 fontsize:S text: 63 shift:(-10,5)
  bar:1880 at: 39 fontsize:S text: 39 shift:(-10,5)
  bar:1890 at: 61 fontsize:S text: 61 shift:(-10,5)
  bar:1900 at: 72 fontsize:S text: 72 shift:(-10,5)
  bar:1910 at: 76 fontsize:S text: 76 shift:(-10,5)
  bar:1921 at: 75 fontsize:S text: 75 shift:(-10,5)
  bar:1930 at: 96 fontsize:S text: 96 shift:(-10,5)
  bar:1940 at: 117 fontsize:S text: 117 shift:(-10,5)
  bar:1961 at: 179 fontsize:S text: 179 shift:(-10,5)
  bar:1971 at: 208 fontsize:S text: 208 shift:(-10,5)
  bar:1980 at: 230 fontsize:S text: 230 shift:(-10,5)
  bar:1991 at: 223 fontsize:S text: 223 shift:(-10,5)
  bar:1996 at: 231 fontsize:S text: 231 shift:(-10,5)
  bar:2001 at: 263 fontsize:S text: 263 shift:(-10,5)
  bar:2006 at: 271 fontsize:S text: 271 shift:(-10,5)
  bar:2011 at: 300 fontsize:S text: 300 shift:(-10,5)
  bar:2016 at: 362 fontsize:S text: 362 shift:(-10,5)
  bar:2021 at: 356 fontsize:S text: 356 shift:(-10,5)
TextData=
  fontsize:S pos:(30,30)


### Národnostné zloženie

Podľa sčítania obyvateľov v rokoch 2011 a 2021 bolo národnostné zloženie obyvateľstva v obci takéto:

### Náboženské zloženie

## Politika

### Obecná samospráva
Obecné zastupiteľstvo obce Šarišská Trstená je orgánom samosprávy obce a zastupiteľským zborom obyvateľov obce. Má 5 poslancov, ktorí sú volení priamo v komunálnych voľbách na obdobie štyroch rokov.

Starosta obce je výkonným a štatutárnym orgánom obce. Je volený priamo na štvorročné volebné obdobie. Vedie zasadnutia obecného zastupiteľstva podpisuje ich uznesenia. Má jedného zástupcu starostu obce.

### Starostovia
* 19901994: František Centek (nezávislý)
* 19941998: František Centek (KDH)
* 19982002: František Centek (KDH)
* 20022006: Jaroslav Fogaš (SMER)
* 20062010: Jaroslav Fogaš (SMER-SD)
* 20102014: Jaroslav Fogaš (SMER-SD)
* 20142018: Jaroslav Fogaš (SMER-SD)
* 20182022: Jaroslav Fogaš (SMER-SD)
* 20222026: Jaroslav Fogaš (nezávislý)

### Komunálne voľby

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Kaplnka sv. Jána Nepomuckého, jednopriestorová stavba s polkruhovým záverom, z roku 1911. Fasády kaplnky sú hladké, v interiéri je umiestnená socha svätca.

## Občianska vybavenosť
* Obecný úrad
* Kultúrny dom
* Multifunkčné ihrisko
* Rímskokatolícky Kostol Krista Kráľa z roku 1969

## Hospodárstvo
V obci po roku 1989 fungovala prevádzka potravín, ktorú prevádzkovala Mária Gimerová od 27. augusta 1992 do 1. marca 2005. Prevádzku neskôr prevzala Zuzana Fogašová (do roku 2007) a po nej Mária Mazúrová. Miestne potraviny sa snažili neúspešne oživiť v roku 2015. Od roku 2016 v obci nie je žiadna prevádzka potravín.

V obci od roku 2012 do roku 2020 fungovalo kvetinárstvo Gabriela.

## Doprava
Hlavným vykonávateľom autobusovej dopravy v Prešovskom samosprávnom kraji je spoločnosť SAD Prešov, a.s., ktorá zabezpečuje prímestskú dopravu. Cez obec premáva pravidelná prímestská autobusová doprava na linke 707444 Prešov – Čeľovce / Chmeľov – Giraltovce. Tá zabezpečuje spojenie s mestom Prešov, obcami Chmeľovec, Podhorany, Kapušany, Ľubotice, ale aj obcami Proč, Pušovce, Čeľovce, Chmeľovec, Kračúnovce, Giraltovce.

## Životné prostredie
V obci, ani v blízkom okolí sa nenachádza žiadny väčší podnik, ktorý by znečisťoval životné prostredie. Znečisťujú si ho iba občania sami tým, že spaľujú niektoré škodlivé látky, vypúšťajú odpadové vody do potoka atď. To sa snáď zlepší vybudovaním kanalizácie a čističky odpadových vôd. V obci sa organizuje aj separovaný zber.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Štefan Fogaš (* 1924 – † 1974), prvý slovenský diplomat pôsobiaci v službách svätej stolice

### Pôsobili tu
* Jozef Krištof (* 1966), kňaz pôsobiaci v službách svätej stolice

## Galéria

Súbor:Slovakia Sarisska Trstena 5.JPG|Pohľad na východný vstup do obce
Súbor:Slovakia Sarisska Trstena 2.JPG|Stred obce prezývaný aj ako "valal"


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Prešov