open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rýchlostná cesta R5 (Slovensko)

**Rýchlostná cesta R5** (*R5*) je plánovaná rýchlostná cesta na Slovensku, ktorej trasa začína v križovatke Svrčinovec na diaľnici D3, a pokračuje k rovnomennému hraničnému priechodu s Českom, kde bude napojená na existujúcu českú cestu I/11. Česká cesta I/11 je postavená v parametroch rýchlostnej cesty, v prihraničnom úseku potom v parametroch rýchlostnej cesty v polovičnom profile. Napojená je na českú diaľnicu D48. S dĺžkou necelé dva kilometre bude R5 po jej dokončení najkratšou rýchlostnou cestou na Slovensku. Po jej trase bude vedená Európska cesta E75.

V technických štúdiách sa posudzovali viaceré varianty, vrátane nulového (zamietnutie výstavby) i rozšírenia existujúcej cesty I/11 do parametrov rýchlostnej cesty v polovičnom profile. Nulový variant a variant rozšírenia cesty boli zamietnuté a do užšieho výberu sa dostali dva podobné varianty. V červenom variante sa uvažuje o úrovňovom napojení zastavanej časti obce Svrčinovec na R5. Zelený variant s úrovňovými križovaniami nepočíta. 

V júni 2010 bolo ministerstvom životného prostredia vydané stanovisko, ktorým ministerstvo z hľadiska environmentalistiky odporúča výstavbu červeného variantu v šírkovom usporiadaní 11,5 metra (polovičný profil) v prvej etape. Po naplnení kapacít križovatiek navrhuje v druhej etape prebudovať červený variant na zelený, teda úrovňové križovania na mimoúrovňové. Po roku 2040, respektíve po naplnení kapacity polprofilovej cesty, ministerstvo odporúča dostavbu druhého jazdného pásu do šírkového usporiadania 22,5 metra.

Podľa správ zo septembra 2020 hrozí vyradenie R5 zo siete rýchlostných ciest a teda zrušenie plánovanej výstavby cesty. Národná diaľničná spoločnosť s cestou nepočíta pri výstavbe ekoduktu, mostu pre zvieratá, ktorý bol pôvodne súčasťou plánu výstavby R5. Podľa iného vyjadrenia R5 ostáva v pláne výstavby, ale ďalší postup bude nasledovať až po dokončení diaľnice D3. Plánované náklady sú 58 miliónov €, pri dĺžke 1,7 kilometra je to 34 milióna eur na kilometer, čo je porovnateľné s tunelovým obchvatom Žiliny a Strečna na D1. V zmysle aktuálnych plánov ministerstva dopravy, nebude cesta R5 do roku 2028 rozostavaná ani sprejazdnená. Do plánov nebola zaradená bez ohľadu na vysoký stupeň prípravy. S ohľadom na diaľničný charakter českej cesty I/11, možno po dokončení jej napojenia na diaľnicu D48 v decembri 2022 očakávať výrazné zvýšenie intenzity dopravy v trase cesty R5. Napriek tomu sprevádzkovanie rýchlostnej cesty nemožno s ohľadom na aktuálne zámery ministerstva dopravy očakávať pred rokom 2050.

## Prehľad úsekov rýchlostnej cesty R5

## Pozri aj

* Zoznam diaľnic na Slovensku
* Zoznam rýchlostných ciest na Slovensku
*Harmonogram výstavby diaľnic a rýchlostných ciest

## Referencie

## Externé odkazy
* Zoznam výjazdov, odpočívadiel a iných objektov
* Rýchlostná cesta R5 na stránke Národnej diaľničnej spoločnosti 

5
Kategória:Doprava v okrese Čadca
R3

**R3** môže byť:

* Rýchlostná cesta R3 (Slovensko)
* Rýchlostná cesta R3 (Česko), pozri Diaľnica D3 (Česko)
R6

**R6** môže byť:
* Rýchlostná cesta R6 (Slovensko)
* Rýchlostná cesta R6 (Česko)
* Šesťvalcový radový motor
R4

**R4** môže byť:

* Rýchlostná cesta R4 (Slovensko)
* Rýchlostná cesta R4 (Česko), pozri Diaľnica D4 (Česko)
* Štvorvalcový radový motor
D2

**D2** môže byť:
* diaľnica na Slovensku, pozri Diaľnica D2 (Slovensko)
* diaľnica v Česku, pozri Diaľnica D2 (Česko)
* označenie Štátnej cesty 2 v Chorvátsku, pozri Štátna cesta 2 (Chorvátsko)
* hudobný album Dary Rolins z roku 2008, pozri D2 (Remixy)
D3

**D3** môže byť:

*diaľnica na Slovensku, pozri Diaľnica D3 (Slovensko)
*diaľnica v Česku, pozri D3 (diaľnica v Česku)
1632

## Udalosti
* Dávid Fröhlich vydal v Levoči astronomické dielo *Anatome revolutionis mundanae* (Náčrt pohybu sveta)

## Narodenia
* 8. január – Samuel Freiherr von Pufendorf, nemecký právnik a historik († 1694)
* 6. apríl – Mária Leopoldína Tirolská, cisárovná, česká a uhorská kráľovná ako manželka Ferdinanda III. († 1649)
* 3. júl – Tielman van Gameren, holandský architekt a konštruktér pôsobiaci v Poľsku († 1706)
* 5. júl – Izák Caban, slovenský filozof, predstaviteľ Prešovskej školy († 1707)
* 2. august – Kaspar von Stieler, nemecký učenec, jazykovedec († 1707)
* 8. september – John Locke, anglický filozof a lekár, všeobecne považovaný za jedného z najvplyvnejších osvietenských mysliteľov a známy ako „otec liberalizmu“ († 1704)
* 20. október – Christopher Wren, anglický barokový dizajnér, architekt a astronóm († 1723)
* 24. október – Anton van Leeuwenhoek, holandský obchodník a vedec († 1723)
* 31. október – Jan Vermeer, holandský maliar († 1675)
* 24. november – Baruch Spinoza, holandský filozof († 1677)
* 28. november – Jean-Baptiste Lully, francúzsky hudobný skladateľ talianskeho pôvodu († 1687)

## Úmrtia
* 31. január – Joost Bürgi, švajčiarsky výrobca hodiniek, matematik a astronóm (* 1552)
* 4. marec – Peter Časár, uhorský vojak, vodca povstania (* asi 1600)
* 16. november – Gustáv II. Adolf, švédsky kráľ (* 1594)
* 29. november – Fridrich V., vojvoda a kurfirst falcký, vodca Protestantskej únie a (vzdoro) kráľ český (* 1596)
* 8. december – Philippe van Lansberge, flámsky astronóm (* 1561)


1632
Bytča (okres)

## Administratívne členenie

### Mestá
Bytča

### Obce
Hlboké nad VáhomHvozdnicaJablonovéKolároviceKotešováMaršová-RašovPetrovicePredmierSúľov-HradnáŠtiavnikVeľké Rovné

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Bytča v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Bytča
Bytča
Kategória:Horné Považie
Rímska ríša

**Rímska ríša** (začiatočné R je veľké písmeno) môže byť:
*predovšetkým a pôvodne staroveký Rím, najmä po ovládnutí Stredomoria (okolo 146 pred Kr.)
*názov Rímsko-nemeckej ríše do cca roku 1250, pozri pod Rímsko-nemecká ríša
*Rímsko-nemecká ríša vôbec
*dnes nepoužívané označenie, ktoré – popri iných – sama pre seba používala Byzantská ríša (právna pokračovateľka starovekého Ríma)
*zriedkavo: Franská ríša za Karola Veľkého (mal titul rímsky cisár) 

## Referencie


## Pozri aj
*rímske cisárstvo (pozor: v latinčine, angličtine, francúzštine a podobne pojmy (rímska) ríša a (rímske) cisárstvo splývajú)
Hurbanova ulica (Hlohovec)

**Hurbanova** je ulica v Hlohovci.

Pomenovaná je podľa spisovateľa, novinára, politika a evanjelického kňaza Jozefa Miloslava Hurbana.

Hurbanova ulica v Hlohovci susedí s ulicami Jesenského a Železničná. Pretína ju tiež ulica Rázusova. Nachádza sa na nej najmä kostol Svedkov Jehovových.

Kategória:Ulice v Hlohovci
395

## Udalosti
* Po smrti cisára Theodosia sa Rímska ríša rozdelila na východnú a západnú polovicu. Centrom východnej polovice sa stal Konštantinopol pod vládou Arkádia, syna Theodosia a centrom západnej polovice Rím pod Flaviom Augustom Honoriom, jeho bratom.

## Úmrtia
* 17. január – Theodosius, rímsky cisár (* 347)
* 27. november – Flavius Rufinus, východorímsky vojvodca a štátnik, radca cisára Arkadia (* ?)
* Decimus Magnus Ausonius, rímsky gramatik a básnik (* 310)


0395
Turks a Caicos

**Turks a Caicos** je zámorské územie Spojeného kráľovstva pozostávajúce z dvoch skupín tropických ostrovov v karibskej oblasti, ktoré patria do súostrovia Bahamy v širšom zmysle.
thumb|left|Mapa súostrovia

Všetkých 30 ostrovov má celkovú rozlohu  a má prevažne nížinatý charakter, s vápencovým podložím a rozsiahlymi mangrovníkovými močiarmi. Počasie je slnečné a relatívne suché, časté sú tu však hurikány.

Ostrovy majú obmedzené zdroje pitnej vody; súkromné nádrže zachytávajú dažďovú vodu. Hlavnými prírodnými zdrojmi sú morské raky  a mušle.

## Iné projekty


Kategória:Ostrovy Severnej Ameriky
Kategória:Zámorské územia Spojeného kráľovstva
Kategória:Karibské ostrovy
Falklandy

**Falklandy**, dlhý tvar **Falklandské ostrovy** (), alebo **Malvíny** () sú zámorské územie Spojeného kráľovstva v Atlantickom oceáne juhovýchodne od pobrežia Argentíny.

## Dejiny
Objavil ich britský moreplavec John Davis v roku 1592, ale prvá kolónia (francúzska) bola založená až roku 1764. Potom boli Falklandy v rokoch 1766 – 1811 pod španielskou správou, až ich roku 1820 obsadila Argentína. Od roku 1833 ostrovy okupovali Briti. Argentína britskú okupáciu nikdy neuznala a po rokoch rokovaní (od 1966) ostrovy roku 1982 vojensky obsadila. Po krátkej argentínsko-britskej vojne (leto 1982) vypudili britské vojská Argentíncov z ostrovov. Vzťahy medzi Spojeným kráľovstvom a Argentínou sa úplne normalizovali až roku 1990, bez toho aby sa však Argentína vzdala nárokov na Falklandy (resp. Malvíny), ako uvádza aj nová argentínska ústava z roku 1994.

## Rozsah územia
thumb|left|Katedrála Christchurch, Stanley
Grahamova zem, Južné Orkneje a Južné Shetlandy (dovtedy dependencie Falklánd) boli v roku 1962 vyčlenené a získali zvláštne postavenie ako Britské antarktické územia.

V roku 1985 boli zas od Falklánd oddelené dovtedajšie dependencie Južná Georgia a Južné Sandwichove ostrovy.

## Referencie

## Iné projekty
Gýmeš

::*Do roku 1948 bol Gýmeš názov obce dnes nazývanej Jelenec, pozri [[Jelenec]].*

náhľad|Čiastočne zachovaná veža, pôvodne obytná
**Gýmeš** (normovaný názov; iné názvy: **Gýmešský hrad**, **Jelenec**, **Jelenecký hrad**) je hradná zrúcanina na strmom kremencovom kopci Dúň () na južnom svahu pohoria Tribeč, zhruba  na sever od obce Jelenec (Gýmeš). Zrúcanina je výraznou dominantou širokého okolia. Gýmeš je jedným z rodových hradov šľachtického rodu Forgáčovcov – spolu s Haličským zámkom.

## Dejiny
Hrad dal postaviť pravdepodobne v r. 12531270 na mieste starého hradiska Ivankov syn Ondrej, účastník bitky pri Slanej.

Najstaršie jadro hradu vymedzoval hradobný múr ranogotického opevnenia, ktoré uzatváralo trojuholníkové nádvorie. Na južnej strane, na vyvýšenine bola hranolová veža s obytnou a obrannou funkciou. Koncom 13. storočia pristavali ďalšiu vežu. Medzi veže postavili potom paláce v spoločnom opevnení.

V tejto podobe poznal hrad Matúš Čák Trenčiansky a takto stál až do 15. storočia. Vtedy, za panstva Forgáčovcov, sa začína rozsiahla výstavba, budujú sa nové paláce a rozsiahle opevnenie. Práce na obranných zariadeniach pokračovali aj v 16. storočí, keď pri vstupe do hradu postavili veľkú vežu lichobežníkového pôdorysu a valcovitú vežu.

Zvýšené roboty, poplatky a dane vyústili v roku 1610 do roľníckej vzbury poddaných, ktorú panstvo kruto potlačilo. Pri obnove hradu, zničeného Turkami po páde Nových Zámkov na jeseň 1663, postavili na južnej, najviac ohrozenej strane nové opevnenie s delovými baštami.

Gýmeš bol jedným z mála hradov, kde prebiehali stavebné práce ešte v 18. storočí. Do tohto obdobia sa datuje premena gotického paláca na rodovú kryptu Forgáčovcov s kaplnkou. Až v polovici 19. storočia panstvo hrad definitívne opustilo a začal sa rozpadávať.

## Súčasný stav
Horizontálne pôsobiacu siluetu stredovekého hradu modelujú tvary zachovaných častí obvodového muriva a konštrukcií hradných budov a opevnení. Otvory okien a vstupov si zachovali na viacerých miestach kamenné obruby; neskorobaroková architektúra kaplnky je čitateľná najmä členením stien zdvojenými pilastrami a profilovanými rímsami, ktoré kedysi niesli klenbu priestoru.

## Prístup
Prístup na hrad je možný z viacerých miest.
* po  značke z obce Ladice.
* po  alebo  značke z obce Kostoľany pod Tríbečom s následným odbočením na  značku.
* po  alebo  značke z obce Jelenec, od rybníka Remitáž s následným odbočením na  značku.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Tribeč
Kategória:Jelenec
Kategória:Stavby v okrese Nitra
Holumnica

**Holumnica** je obec na Slovensku v okrese Kežmarok.

V obci je evanjelický kostol a rímskokatolícky kostol sv. Kataríny.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Kežmarok
Dobrá Voda (hrad)

**Dobrá Voda** (normovaný názov; iný [zároveň starší normovaný] názov: **Dobrovodský hrad**) je gotický hrad - zrúcanina ležiaca v strednej časti pohoria Malé Karpaty nad obcou Dobrá Voda v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Leží vo výške  a zaberá plochu . Je súčasťou územia prírodnej rezervácie Slopy.

Názov hradu je odvodený od početných vodných prameňov v jeho okolí. V písomných zmienkach sa vyskytuje pod názvami *Bona Aqua*, *Dobrawoda* alebo v rôznych jazykoch ako **Dobrý Kameň**: *Jókő* (maďarsky), *Jokw* (latinsky), *Burg Guttenstein*, *Burg Gutstein* (nemecky).

## Dejiny
Hrad postavili na mieste staršieho hradiska v prvej štvrtine 13. storočia v hornatom teréne na skalnom výbežku na jednej z ciest prechádzajúcich hrebeňom Malých Karpát. Písomne sa spomína v roku 1263.

Jeho poloha v blízkosti  Českej cesty ho predurčovala do úlohy strážneho hradu. V najstarších časoch tvoril hrad pretiahnutú stavbu s palácom, ktorý mal na oboch užších stranách štvorboké veže; k palácu sa na juhovýchodnej strane pripájala ďalšia časť hradu zakončená kaplnkou.

Hrad, pôvodne v kráľovskom majetku, sa koncom 14. storočia stal majetkom Stibora zo Stiboríc, neskôr, od roku 1436 bol už vo vlastníctve rodu Országhovcov.

Koncom 16. storočia majitelia hrad zabezpečili predbráním a prestavali aj dolné nádvorie, ktoré doplnili niekoľkými baštami v hradobnom múre. Hrad sa stal tak menej ohrozeným, pretože vstup na horný hrad sa serpentínovite skrúcal a nižšia časť bola zabezpečená obranou z vyššie položeného miesta.

Za povstania Františka II. Rákócziho (r. 1703) bol veľmi poškodený, po následnej oprave v roku 1762 vyhorel a zostalo na ňom len väzenie pre poddaných. Začiatkom 19. storočia sa, podobne ako iné hrady, začal meniť na zrúcaniny.

## Opis
Hrad je dnes v stave rozvalín. Zo stavieb sa zachovala časť muriva s opevnením a zvyšky niekoľkých stavieb. Do procesu jeho deštrukcie zasahuje i množstvo náletovej zelene, ktorá celým objektom prerastá. Napriek tomu jeho ruiny sú malebným doplnkom tejto časti malokarpatskej krajiny.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj
*Štefan Pisoň, *Hrady, zámky a kaštiele na Slovensku*, Osveta, Martin 1973

## Externé odkazy
* o.z. Renova
* hrad Dobrá Voda na hrady.sk
* Dobrá Voda hrad

Kategória:Hrady Malých Karpát
Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Turistická značkovaná trasa číslo 0701
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Dobrá Voda (okres Trnava)
Kategória:Stavby v okrese Trnava
Kategória:Brezovské Karpaty
Haličský zámok

náhľad|Haličský zámok – po rekonštrukcii v roku 2016
náhľad|Haličský zámok – stav v roku 2008
**Haličský zámok** (normovaný názov; iné názvy: **Halič**, **kaštieľ Halič**, **zámok Halič**, **Haličský kaštieľ**) je zámok, prestavaný z pôvodného hradu, ležiaci v obci Halič, 8 km západne od Lučenca. V súčasnosti je po desiatich rokoch rekonštrukčných prác znovu otvorený ako zámocký hotel. Majiteľom zámku je firma IMET.

Zámok bol postavený v 15. až 16. storočí v renesančnom štýle.

V stredoveku bol na jeho mieste hrad, ktorý bol zbúraný v roku 1544. Zámok postavili v roku 1612, neskôr vyhorel, bol prestavaný v barokovom štýle a naposledy rekonštruovaný v polovici 20. storočia.

Súčasťou zámku je priekopa, baroková fontána, park z 18. storočia s pergolou, rozáriom a alegorickou plastikou.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy

* kaštieľ Halič
* Haličský zámok na hrady.sk

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Architektúra z 1612
Kategória:Halič (okres Lučenec)
Kategória:Stavby v okrese Lučenec
Dobrá Niva

**Dobrá Niva** môže byť:

* obec na Slovensku v okrese Zvolen, pozri Dobrá Niva (obec) 
* hrad na Slovensku v obci Podzámčok okres Zvolen, pozri Dobrá Niva (hrad)
Gemerský hrad

**Gemerský hrad** (normovaný názov; iné názvy: **Gemer**, staršie *Gömör*) je hrad na území Slovenska, z ktorého ostali malé zbytky.

Patril medzi najstaršie slovenské hrady a ležal v Rimavskej kotline severne od Tornale nad obcou toho istého mena.

Vznikol už v 12. storočí a po tatárskom vpáde roku 1241 ho znovu prebudovali. Ako župný hrad zohral významnú úlohu pri feudalizácii gemerskej oblasti. Už za kráľa Bela IV. sa dostal do súkromných rúk, koncom 14. stor. bol však opäť kráľovským hradom a sídlom župy. Významnú úlohu zohral počas dynastických bojov v Uhorsku v polovici 15. stor., keď sa ho zmocnili vojská Jána Jiskru z Brandýsa. Neskôr sa ho zmocnil kráľ Matej Korvín, ktorý ho dal roku 1458 zbúrať.

Dnes zostali zo stavby hradu iba úplne deštruované základy, prerastené vegetáciou.

## Referencie

## Externé odkazy

* Gemerský hrad (Zamky.sk) (archivovaný odkaz)
* Pôdorys Gemerského hradu

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Gemer (okres Revúca)
Kategória:Stavby v okrese Revúca
Kežmarský zámok

náhľad|Hlavná vstupná brána Kežmarského hradu
náhľad|Podkova pre šťastie ležiaca na hradnom múre
alt=|náhľad|Kežmarský hrad

**Kežmarský zámok** (normovaný názov; iné názvy: **Kežmarok**, **Kežmarský hrad**) je zámok v Kežmarku, ktorý stojí na mieste kostola z 13. storočia. Ten bol v roku 1462 prestavaný na hrad a v 17. storočí na zámok. Je sídlom Múzea v Kežmarku.

## Dejiny
Kežmarský zámok je pôvodne gotický hrad z prelomu 14. a 15. storočia, vznikol na mieste kláštora s Kostolom svätej Alžbety spomínaného už v roku 1251. Prvá písomná zmienka o Kežmarskom hrade pochádza z roku 1447, z čias, kedy územie obývala posádka Jana Jiskru z Brandýsa. Dlhoročnými majiteľmi hradu bola rodina Thököly. Vlastníkmi boli tiež rodiny Lasky a Rueber. Rodina Rueber hrad vlastnila do roku 1610, kedy ho 25. mája kúpil Štefan Thököly za 13 000 uhorských florénov. Na nádvorí hradu sú základy neskororománskeho kostola z 13. storočia. Z 15. storočia pochádzajú gotické prvky niektorých traktov hradu, ktorý bol renesančne, barokovo a klasicisticky upravovaný. Cenným pamiatkovým objektom je ranobaroková kaplnka. Hrad sa v roku 1702 stal majetkom mesta Kežmarok a v roku 1787 vyhorel, jeho pamiatková obnova započala na začiatku 20. storočia.

Nad portálom vstupnej veže sa nachádza tabuľa, ktorá zobrazuje erby Štefana I. Thökölyho a jeho manželky Kataríny Thurzovej. Nad erbami je nápis: "TVRRIS FORTISSIMA // NOMEN DOMINI", pod erbami "STEPHANUS TÖKÖLI DE KESMARK // ANNO SALUTIS 1628 TVRRIM HANC RENOVARI CURAVIT".

28. marca 2022 na zámku (hrade) odhalili bronzovú sochu grófa Imricha Tököliho, na koni v nadživotnej veľkosti, ktorá je dielom maďarského umeleckého sochára Lajosa Győrfiho.

## Galéria

Súbor:Kezmarsky hrad 02.JPG|Kežmarský hrad počas kultúrneho podujatia a Vysoké Tatry v pozadí
Súbor:Kežmarok 05029025.jpg|Nádvorie hradu
Súbor:Kežmarok - Kežmarský hrad 4.jpg|Jedna z hradných veží
Súbor:Kežmarok hrad 13 02.jpg|Interiér Múzea v Kežmarku sídliaceho na Kežmarskom hrade
Súbor:Kežmarok hrad 15 02.jpg|Monumentálny obraz zo začiatku 20. storočia zachytáva objavovanie Vysokých Tatier a mesto Kežmarok ako ich vstupnú bránu
Súbor:Kežmarok hrad 05 07.jpg|Oltár v hradnej kaplnke
Súbor:Kežmarský hrad.jpg|Vyobrazenie Kežmarského hradu s Vysokými Tatrami v pozadí
Súbor:Starý Kežmarok - Kežmarský hrad.jpeg|Historická fotografia - Kežmarský hrad
Súbor:Starý Kežmarok - Hradné námestie.jpeg|Historická fotografia - Pohľad na Kežmarský hrad z Hradného námestia


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy

*Múzeum v Kežmarku
*Kežmarský hrad - turistické informácie 
*www.apsida.sk - profil zaniknutého Kostola sv. Alžbety
* poznámka o kúpe hradu od rodu Rueber v evanjelickej kežmarskej matrike. Zápis z roku 1610 uvádza "Den 25. May hat unser gnädiger Herr Stephanus Tököly von den Herren Rubirschen die Erbschaft gekauft um dreyzehen tausend Ungerischer florehn."
*Oficiálna stránka mesta Kežmarok

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Stavby v Kežmarku
Čierny hrad

**Čierny hrad** je menšia zrúcanina hradu na Slovensku v pohorí Tribeč, nachádzajúci sa 13 km severne od Zlatých Moraviec nad obcou Zlatno.

Minulosť hradu je zatiaľ málo známa, keďže donedávna sa na hrade nerobil žiaden výskum. Až v rokoch 2005, 2007 a 2009 sa na hrade uskutočnili prvé archeologické výskumy, ktoré nám pomohli presnejšie datovať dobu existencie hradu i jeho dispozíciu.

Hrad bol postavený s najväčšou pravdepodobnosťou na pravekom hradisku zo staršej doby bronzovej. Nálezový materiál taktiež dokladá osídlenie lokality v 9. a 10. storočí Slovanmi. Išlo pravdepodobne o výšinné opevnenie pred nájazdmi Maďarov. Neskorší, stredoveký kamenný hrad bol podľa dispozície vybudovaný niekedy koncom 13. alebo začiatkom 14. storočia. Stavba hradu hlboko v horách v tak odľahlej lokalite mimo významných ciest pravdepodobne súvisela s ryžovaním zlata v neďalekom Zlatne. Strategická poloha hradu umožňovala vizuálny kontakt s hradmi Gýmeš a Hrušov, ako aj neďalekým Velčickým hrádkom. 
Historik Ján Lukačka predpokladá, že stavebníkmi hradu boli predkovia Báša (Baas), ktorý žil  na prelome 13. a 14. storočia. V roku 1341 sa jeho synovia Marek a Ján spomínajú ako vlastníci Zlatna (Zalathnuk). Množstvo nálezového materiálu z 13. storočia však umožňuje na mieste kamenného hradu predpokladať existenciu staršieho drevozemného hrádku ešte v 13. storočí. Bášoví potomkovia pravdepodobne zomreli bez potomkov, lebo v roku 1386 daroval kráľ Zlatno Blažejovi Forgáčovi. Ten však ešte v ten istý rok umrel a jeho dediči o Zlatno pravdepodobne rýchlo prišli, keďže v roku 1396 sa spomína ako jeho vlastník Vavrinec z Veľkých Uheriec. Na základe nálezového materiálu možno predpokladať zánik hradu na prelome 14. a 15. storočia. Je však možné, že hrad bol dočasne kontrolovaný bratríkmi v polovici 15. storočia.

Z roku 1516 pochádza zatiaľ jediná písomná zmienka o hrade. V listine žiadajú Forgáčovci od kráľa právo ryžovať zlato na ich panstve *Fekhetewar* (Čierny hrad). Ojedinelé nálezy z 16. storočia umožňujú predpokladať, že hrad mohol byť v tejto dobe dočasne obnovený.

Od roku 2006 prebiehajú na hrade popri archeologickom výskume aj konzervačné práce.

## Referencie
 

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Zlatno (okres Zlaté Moravce)
Kategória:Stavby v okrese Zlaté Moravce
Topoľčiansky hrad

**Topoľčiansky hrad** (normovaný názov) alebo **hrad Topoľčany** je zrúcanina stredovekého hradu z 13. storočia.

## Poloha
Hrad sa vypína na brale z dolomitového vápenca vo výške   Nachádza sa v Nitrianskom kraji, v juhovýchodnej časti Považského Inovca, priamo nad obcou Podhradie.

## Dejiny
Najstaršia písomná zmienka pochádza z roku 1235, kde sa uvádza ako kráľovský majetok. Neskôr vystriedal množstvo majiteľov. Od 13. storočia bol strediskom hradného panstva s 26 obcami. Hovorí sa, že v rokoch 143134 ho dobyla a užívala posádka husitského vojska, lenže zistenia preukázali, že husiti na hrade nikdy neboli. Začiatkom 18. storočia ho za povstania Františka II. Rákociho veľmi poškodili cisárske vojská. V polovici 18. storočia ho ešte opravili, ale po presťahovaní správy panstva do Tovarník začal pustnúť. Koncom 19. storočia bola v romantickom slohu dostavaná hlavná veža a konzervovaná časť opevnenia. Posledným rodom, ktorý ho vlastnil, boli Stummerovci.

## Opis
Hradu dominuje hranolová veža charakteristického tvaru obohnaná zvyškami hradného paláca a vonkajšieho opevnenia s bránou.

## Prístup
Z obce Podhradie po vyznačenom chodníku.

## Galéria

Súbor:Nagytapolcsanycivertanlegi.jpg
Súbor:Nagytapolcsanycivertanlegi2.jpg


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Letecké zábery hradu

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Hrady Považského Inovca
Kategória:Podhradie (okres Topoľčany)
Kategória:Stavby v okrese Topoľčany
Nitra (rieka)

**Nitra** je slovenská rieka pretekajúca územím Trenčianskeho a Nitrianskeho kraja. Pramení na juhovýchodných svahoch Lúčanskej Malej Fatry pod vrchom Reváň. Je ľavostranný prítok Váhu, kam sa vlieva pri obci Komoča. Jej dĺžka bola pôvodne , v roku 1950 sa skrátila na , a to vybudovaním preložky do Váhu. Prekonáva výškový rozdiel . Má pretiahnutý tvar s nesúmernými prevládajúcimi prítokmi, pred preložkou prijíma zľava Žitavu.

Významnejšie prítoky Nitry sú: Tužina, Handlovka, Nitrica – Belianka, Bebrava, Radošinka, Dlhý kanál a Žitava.

V hornej a strednej časti povodia priberá okrem veľa malých, málo vyvinutých prítokov Handlovku z ľavej a Nitricu z pravej strany, nižšie z tej istej strany Bebravu a Radošinku. Na dolnom toku priberá svoj najdlhší () a plochou povodia najväčší () prítok Žitavu so zbernou oblasťou na svahoch Tribeča a Pohronského Inovca. Riečna sústava Nitry je charakterizovaná dlhou hlavnou tepnou s viacerými krátkymi a niekoľkými dlhšími prítokmi.
 
Z Nových Zámkov bol vybudovaný v 60. rokoch 20. storočia umelý kanál, ktorý spojil rieku Nitra s Váhom v obci Komoča, vzdialenej od Nových Zámkov pár kilometrov. Staré koryto rieky Nitra však naďalej existuje. Preteká cez Martovce a spája sa so Žitavou a v Komárne sa vlieva do Váhu. Tento tok Nitry je pokojný, plný vodného života, pripravený na skvelú vodnú turistiku. V Komoči je aj pekná piesočná pláž vhodná na rekreáciu spolu s chatovými oblasťami.

## Galéria

Obrázok:Nitra spring 1.jpg|Prameň Nitry pod Reváňom v Lúčanskej Malej Fatre 
Obrázok:Chapel nitra spring.jpg|Kaplnka pri prameni Nitry
Obrázok:Partizánske - rieky Nitra a Nitrica.JPG|Ǔstie Nitrice do Nitry v Partizánskom
Obrázok:Slovensko_Nitra_Cetinka-Cernik.jpg|Nitra (miestne názvy: Cetínka, Cítenka, Nová Nitra) v obci Černík (okres Nové Zámky) v úseku strednej Nitry 
Obrázok:Komjatice, Nitra.jpg|Malá Nitra (predtým Stará Nitra) v Komjaticiach (okres Nové Zámky), pôvodné prietokové rameno Nitry v úseku strednej Nitry 
Obrázok:Martovce6.JPG|Stará Nitra (predtým úsek dolnej Nitry) v Martovciach (okres Komárno)


## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
* Malá Nitra
* Stará Nitra
* Povodie Nitry

## Iné projekty

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Vodné toky v okrese Partizánske
Kategória:Vodné toky v okrese Topoľčany
Kategória:Vodné toky v okrese Nitra
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Zámky
Podpoľanie

náhľad|Poloha
náhľad|Typické osídlenie regiónu - okolie Hriňovej
**Podpoľanie** (v niektorých textoch **Zvolensko**) je slovenský región, ktorý sa nachádza v centrálnej časti Banskobystrického samosprávneho kraja. Územie predstavuje typickú podhorskú oblasť s charakteristickým rozptýleným lazníckym osídlením, ktoré je svojou rozlohou a štruktúrou špecifickým javom aj v rámci Slovenska. Administratívnym centrom regiónu je okresné mesto Detva.

## Poloha
Územie susedí na severovýchode s Horehroním, na juhovýchode s Novohradom, na juhozápade s Hontom a na severozápade s Tekovom. Ide o súvislé územie, zahrňujúce celý okres Detva, obec Očová, Zvolenská Slatina a Lukavica z okresu Zvolen, obec Hrochoť z okresu Banská Bystrica, obec Budiná z okresu Lučenec. Územie na severe hraničí s okresom Brezno, na východe a juhovýchode s okresmi Poltár a Lučenec, na juhu s výbežkami okresu Veľký Krtíš, na západe s okresom Zvolen.

Podpoľanie patrí do povodia riek Hron a Ipeľ a medzi významné toky patrí aj Slatina, Krivánsky potok a Tisovník. 

Územiu dominuje masív Poľany, najvyššia vyhasnutá sopka v Strednej Európe s výškou  Najnižší bod oblasti v blízkosti obce Vígľaš dosahuje  Na danom území s rozlohou cca 588 km² žije približne 38 tis. obyvateľov.

## Kultúra a zaujímavosti
Podhorská krajina vyniká prírodnými krásami, množstvom lesov, potokov a minerálnych prameňov, ale aj jedinečnou a stále živou ľudovou kultúrou. Stratovulkán Poľana (1 458 m n. m.) sa radí medzi najvyššie vyhasnuté sopky v Európe. Územie Poľany bolo vyhlásené za chránenú krajinnú oblasť a bolo zaradené do siete svetových biosférických rezervácií UNESCO (20360 ha). Nachádzajú sa tu vzácne ekosystémy.

Obľúbeným cieľom turistických vychádzok Podpoľaním sú zaujímavé skalné bralá, pozostatky sopečnej činnosti Poľany. Sú príťažlivým tréningovým terénom aj pre skalolezcov. K prírodným zaujímavostiam kraja patrí vodopád Bystré, Bátovský balvan, Jánošíkova skala a mnohé ďalšie.

Folklórne tradície Podpoľania pretrvávajú dodnes, uchovávajú sa z generácie na generáciu. Ich najvýznamnejšou prehliadkou je bezpochyby festival - Folklórne slávnosti pod Poľanou v Detve, kde sa stretajú folklórne súbory a ľudoví umelci z celého Slovenska aj iných krajín. Podpoľanie je známe stále živými folklórnymi tradíciami. Interiér ľudovej izby a množstvo ľudovoumeleckých výrobkov je možné vidieť v Múzeu uja Kapustíka v Ponikách. Región Podpoľania je charakteristický skôr roztrúsenými lazníckymi usadlosťami ako väčšími turistickým centrami. Prícestné a náhrobné drevené vyrezávané kríže s osobitou drevorezbou spestrujú kraj v okolí masívu Poľany, môžeme ich nájsť popri cestách a cestičkách tunajších lazov a na cintorínoch.

Kategória:Regióny na Slovensku
Turiec

**Turiec** môže byť:
* Turčianska župa
* súčasný slovenský región, pozri Turiec (región)
* istý čas názov Znievskeho hradu (bol spočiatku sídlom Turčianskej župy), pozri Znievsky hrad
* slovenská rieka ústiaca do Váhu, pozri Turiec (prítok Váhu)
* slovenská rieka ústiaca do Slanej, pozri Turiec (prítok Slanej)
* národná prírodná rezervácia v Turci, pozri Turiec (národná prírodná rezervácia)
Hornád

**Hornád** () je rieka na Slovensku a v Maďarsku. Je to významný ľavostranný prítok Slanej. Podľa dĺžky je 5. najdlhšia slovenská rieka.

## Prameň
Pramení asi 3 km západne od obce Vikartovce pri ceste III/3074, na juhovýchodnom úpätí vrchu Krahulec v nadmorskej výške cca .

## Opis toku
Od prameňa postupne tečie ako potok s výrazne vyvinutým korytom, postupne zvyšuje svoju vodnatosť pribratím menších i väčších prítokov. Preteká cez Slovenský raj, kde sa prerezáva kaňonovitým údolím, nazývaným Prielom Hornádu, zaradeným kvôli svojej výnimočnosti medzi národné prírodne rezervácie Slovenska. Koryto rieky je zarezané do vápencového podložia. 

Po opustení Slovenského raja tečie cez Spišskú Novú Ves a ďalej cez Krompachy. Na sútoku Hornádu s Hnilcom je vybudovaná vodná nádrž Ružín. Je to typická údolná nádrž a využíva sa na výrobu elektrickej energie a priemyselný odber vody pre železiarne v Košiciach. 

Pod priehradným múrom pokračuje tok rieky ďalej na východ, no pri Kysaku sa stáča prudko na juh, preteká cez Košice a napokon za obcou Trstené pri Hornáde opúšťa slovenské územie. Pokračuje do Maďarska a neďaleko mesta Ónod ústi do Slanej.

## Prítoky

Významnejšími prítokmi Hornádu sprava sú najmä:
* Bystrá
* Veľká Biela voda
* Holubnica
* Slovinský potok
* Hnilec (najvýznamnejší pravostranný prítok, ústi pri Margecanoch) 
* Belá
* Myslavský potok
* Sartoš (ústi na území Maďarska, pri obci Hidasnémeti)

Zľava sú to predovšetkým:
* Gánovský potok
* Brusník
* Levočský potok
* Lodina
* Margecianka
* Svinka
* Torysa (najvýznamnejší ľavostranný prítok, ústi pri obci Nižná Myšľa)
* Oľšava

## Prietok
Z hľadiska vodnatosti má rieka najviac vody na jar, pri topení snehu a najmenej na jeseň. V úseku od Ružínskej priehrady sú prietoky ovplyvňované množstvom vypúšťanej vody.

## Fauna
Hornád je domovom takmer všetkých bežne rozšírených sladkovodných rýb vyskytujúcich sa na Slovensku, no možno tu nájsť aj našu najvzácnejšiu rybu hlavátku podunajskú (*Hucho hucho*).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Vodné toky v Košiciach
Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Rieky v Maďarsku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Kategória:Vodné toky v okrese Gelnica
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Kategória:Vodné toky v okrese Košice I
Kategória:Vodné toky v okrese Košice IV
Kategória:Povodie Slanej
Zamagurie

thumb|Pieniny

**Zamagurie** je región na severe Spiša ohraničený Spišskou Magurou z juhu a východu a riekami Dunajec na severe a Białkou na západe (dnešné Poľsko). Zamagurie je súčasťou Prešovského kraja na Slovensku a Malopoľského vojvodstva v Poľsku.

Územie susedí na juhovýchode so Spišom, na juhozápade s regiónom Tatry a na severe s Poľskom.

## Zaujímavosti
Zamagurie oplýva neobyčajne krásnou prírodou (Pieniny), historickými pamiatkami (Červený Kláštor), či ľudovou architektúrou.

Najpríťažlivejšími sú samozrejme Pieniny s prielomom Dunajca, splavom na pltiach či výstupom na Tri koruny či Sokolicu, ale aj Spišská Magura a Ľubovnianska vrchovina. Krásy ľudovej architektúry človek objaví v svojráznych goralských dedinách (Osturňa, Jezersko). Pozdĺž Dunajca vedie z Červeného Kláštora až do Lesnice nenáročný turistický chodník. 

Zimné strediská vznikli v Jezersku, Spišskej Starej Vsi, ale aj v Nedeci v Poľsku (hneď za hraničným priechodom).

Na južnom upätí Spišskej Magury sú i kúpele Vyšné Ružbachy s vyhasnutým kráterom, v ktorom sa dá aj kúpať, či stredoveké mestečko Podolínec. Pri návšteve Zamaguria však nemožno vynechať návštevu kartuziánskeho kláštora v Červenom Kláštore.

Pre milovníkov vodných športov je k dispozícii Czorstynske jazero, priehrada na Dunajci hneď za poľsko-slovenskou hranicou. Na kúpanie možno využiť priamo pláže alebo i zákutia priehrady. Po priehrade počas letnej sezóny premávajú i výletné lode.

Milovníci histórie si nesmú nechať ujsť návštevu Nedeckého hradu v Nedeci (*Niedzica*), ktorý sa v súčasnosti týči priamo nad priehradou. V minulosti to bol hraničný hrad na hraniciach Uhorska a Poľska. V roku 1412 dal Žigmund Luxemburský poľskému kráľovi Vladislavovi II. Jagelovi do zálohy za pôžičku 16 spišských miest a malo na tomto hrade dôjsť k vyplateniu spišských zálohových miest, čo sa však nikdy nestalo( až za kráľovnej Márie Terézie).

## Okresy
Okres Stará Ľubovňa

## Pravidelné podujatia
Pravidelným podujatím sú *Zamagurské folklórne slávnosti* v Červenom Kláštore, ktoré sa konajú pravidelne koncom júna.

## Centrum
Centrom Zamaguria je mesto Spišská Stará Ves.

Okresy:
* Stará Ľubovňa
* Kežmarok
* Gmina Bukowina Tatrzańska
* Gmina Łapsze Niżne
* Gmina Nowy Targ

## Ďalšia literatúra
* 

## Pozri aj
* Mestá a obce regiónu Zamagurie

## Iné projekty

Kategória:Regióny na Slovensku
Novohrad

**Novohrad** môže byť:
*Novohradská župa
*súčasný región na Slovensku, pozri Novohrad (región)
*osmanský sandžak, pozri Novohradský sandžak
*obec v Maďarsku (maď. Nógrád), pozri Novohrad (obec)
*bývalý hrad v dnešnom Maďarsku, pozri Novohrad (hrad)
Zemplín

**Zemplín** môže byť:
* Zemplínska župa
* východoslovenský región, pozri Zemplín (slovenský región)
* maďarský región, pozri Zemplín (maďarský región)
* obec v okrese Trebišov, pozri Zemplín (okres Trebišov)
* Zemplínsky hrad
* bývalý slovenský pivovar, pozri Pivovar Zemplín
* folklórny súbor, pozri Zemplín (folklórny súbor)
Tekovská župa (Uhorsko)

**Tekovská župa** resp. **Tekovská stolica** resp. **Tekovský komitát** (iný názov: **Tekov**; lat. *comitatus Barsiensis*, nem. *Komitat Bars(ch)*/*Bars(ch)er Gespanschaft* alebo *Bars(sch)*, maď. *Bars vármegye* alebo *Bars*) bola  župa resp. stolica resp. komitát v Uhorsku. 

V súčasnosti je Tekov neformálny názov príslušného slovenského regiónu.

## Geografia
Územie Tekova leží pozdĺž rieky Hron a pokrýva zhruba územie dnešných okresov Žiar nad Hronom, Žarnovica, Zlaté Moravce a západnú časť okresu Levice. Rozloha Tekovskej župy bola v r. 1910 okolo 2 724 km².

náhľad|Tekovská župa na strednom a západnom Slovensku

## Centrum
Centrom Tekovskej župy do r. 1321 bol Tekovský hrad () postavený v 11. storočí, zničený v 14. storočí, dnes súčasť obce Starý Tekov; neskôr Levický hrad a Levice, od r. 1580 Topoľčianky a od konca 18. storočia Zlaté Moravce.

## Dejiny
Tekovský komitát vznikol v 11. storočí. Najneskôr v druhom desaťročí sa komitát zmenil na šľachtickú (zemiansku) stolicu. Slúžnovské okresy Oslany a Šúšol (severná časť neskoršej Tekovskej stolice) boli k Tekovu pripojené v 12. storočí, potom k Zvolenskému domíniu a od začiatku 14. storočia opäť k Tekovu. Juhovýchodná časť Tekova patrila do 13. storočia k Ostrihomskej stolici. Počas tureckého ohrozenia bola ohrozovaná hlavne južná časť stolice, preto sa niekedy stoličné zasadnutia konali v Nitrianskej stolici. Turci obsadili južnú časť stolice až po Vráble, no územie siahajúce až za Zlaté Moravce bolo poplatné Ostrihomskému sandžaku a Žiar nad Hronom, Veľké Pole a niekoľko iných zase Novohradskému sandžaku.

V roku 1918 (potvrdené Trianonskou zmluvou r. 1920) sa stala súčasťou Česko-Slovenska.

Počas 2. svetovej vojny, keď sa južné Slovensko stalo súčasťou Maďarska, bola južná časť Tekova, po Viedenskej arbitráži, pripojená k Maďarsku. Spolu s južnou časťou bývalej Hontianskej župy vznikla vo vojnovom Maďarsku župa Tekov-Hont (po maďarsky: *Bars-Hont*) s centrom v Leviciach.

Po 2. svetovej vojne sa celý Tekov opäť stal súčasťou Česko-Slovenska.

## Okresy
V roku 1891 sa Tekov delil na päť slúžnovských okresov (pozri mapa): 

#Levice
#Vráble
#Žiar nad Hronom
#Oslany
#Zlaté Moravce

a nasledovné mestá (nezávislé) so zriadeným magistrátom:

*Levice
*Kremnica
*Nová Baňa

## Priemysel
V Kremnici boli bane na zlato. V Novej Bani robili sa mlynské kamene a v Oroske bol cukrovar.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

## Pozri aj
*Zoznam obcí Tekovskej župy
*Tekovská župa (Česko-Slovensko)
*Región Tekov

## Iné projekty

Kategória:Tekov
Kategória:Župy v Uhorsku
Turiec (prítok Váhu)

**Turiec** je rieka na severnom Slovensku, preteká rovnomenným regiónom a územím okresov Turčianske Teplice a Martin.

Pramení v Kremnických vrchoch na juhovýchodnom svahu Svrčinníka () v nadmorskej výške približne  Najprv tečie na juhozápad k obci Turček, odtiaľ k obci Sklené na severozápad a cez Turčiansku kotlinu preteká ďalej prevažne v smere J-S, pričom vytvára veľký oblúk vypnutý na západ. Do rieky Váh sa vlieva pri Vrútkach v nadmorskej výške približne 

Najvýznamnejšími prítokmi sú sprava Teplica, Dolinka, Blatnický potok, Beliansky potok a Sklabinský potok, zľava Jasenica, Vríca a Valčiansky potok.

Dĺžka toku je  (niekedy sa uvádza len ), odvodňuje územie s veľkosťou  a v Martine má priemerný prietok /s. Preteká súmestím Martin-Vrútky. Na hornom toku bola vybudovaná vodná nádrž Turček na zásobovanie pitnou vodou.

Medzi Moškovcom a Martinom rieka vytvára početné meandre a je chráneným územím s výskytom viacerých druhov vtáctva.

## Povodie Turca podľa prítokov (v smere toku)
Turiec (P - pravostranný prítok, Ľ - ľavostranný prítok)
*Široký potok Ľ
*Flochovec (Štrich) P
*Javorovec P (ústi do vodnej nádrže Turček)
*Turček Ľ
*Červená voda Ľ
*Toliarsky potok P
*Antonský potok P
*Kozí potok Ľ
*Hlboký potok Ľ
*Mútnik P
*Biely potok (Hájsky potok) Ľ
*Požežský potok Ľ
*Lúčna Ľ
*Besná voda Ľ
*Diviacky potok P
*Piešť Ľ
*Čepčínsky potok P
*Jasenica Ľ
**Jasenovský potok Ľ
**Rudniansky potok Ľ
**Briešťanka Ľ
*Sokol Ľ
*Ivančinský potok P
*Teplica P
**Biela voda Ľ
**Čierna voda Ľ
**Dedinský potok Ľ
*Polerieka Ľ
*Vedžer Ľ
*Dolinka P
**Rakša P
**Somolický potok Ľ
**Čierna voda P
***Mošovský potok Ľ
*Znievsky potok Ľ
*Vríca Ľ
**Dlhý potok Ľ
**Suchá Ľ
**Ihráč Ľ
*Valčiansky potok Ľ
**Hnilický potok P
**Sloviansky potok P
*Blatnický potok P
**Gaderský potok P
***Vrátňanský potok P
***Selenec Ľ
**Karlovský potok Ľ
***Jelšovec P
*Čierny potok P
*Trebostovský potok Ľ
**Peterský potok Ľ
*Beliansky potok P
**Šindeľná P
**Vôdky P
**Necpalský potok Ľ
*Bystrička Ľ
**Valaský potok Ľ
*Krásny potok Ľ
**Zlámaný potok P
*Pivovarský potok Ľ
**Malý potok Ľ
*Silava P
**Medokýš Ľ
*Podhájsky potok Ľ
*Veľký jarok Ľ
*Sklabinský potok P
**Kalník Ľ
**Bôrovský potok P
*Zázrivá Ľ
*Javorina Ľ
*Kamenný potok Ľ

## Referencie

## Pozri aj
*Povodie Turca
*Zoznam vodných tokov v povodí Turca

## Iné projekty

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Turiec (región)
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Včelince

**Včelince** sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. 

## Polohopis
Včelince ležia na ľavom brehu rieky Slaná, 5 km juhozápadne od mesta Tornaľa.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Štefana kráľa, jednoloďová neskorobaroková stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1773. Kostol bol upravovaný v druhej polovici 19. storočia, kedy bola pristavaná veža. Presbytérium kostola je zaklenuté českou plackou, loď má pruské klenby. Nachádza sa tu barokový hlavný oltár z druhej polovice 18. storočia s obrazom sv. Štefana z prvej polovice 19. storočia. Kazateľnica je neskorobaroková z rovnakého obdobia ako oltár. V lodi kostola je murovaný organový chór. Fasády kostola sú členené lizénami, polkruhovo ukončené okná majú dekoratívne štukatúry. Veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Rimavská Sobota
Bačkov (hrad)

**Bačkov** (normovaný názov) alebo **Bačkovský hrad** bol hrad postavený na začiatku 14. storočia priamo v obci Bačkov. Zbúraný na konci 17. storočia a na jeho mieste bol v roku 1750 postavený kaštieľ, počas druhej svetovej vojny úplne zničený. Obec sa nachádza 8&nbsp;km za Dargovským priesmykom, 5&nbsp;km od Sečoviec.

## Referencie

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Bačkov (okres Trebišov)
Kategória:Stavby v okrese Trebišov
Michalovský hrad

**Michalovský hrad** (normovaný názov) alebo **(hrad) Michalovce** je zaniknutý vodný hrad, neskôr prestavaný na kaštieľ v Michalovciach, Košický kraj, Zemplínska stolica. Hrad bol postavený v druhej polovici 13. storočia.

Iné názvy hradu:
* 1345 castrum Nagymihalwara
* 1355 castrum Nagymihal
* 1449 castrum Hagymihal

## Hrady v okolí
*Brekov
*Čičava
*Jasenov
*Pozdišovský hrad
*Viniansky hrad

## Referencie

## Externé odkazy
* Ďalšie informácie o Michalovskom hrade 

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Stavby v Michalovciach
Parič

**Parič** (normovaný názov; iné názvy: **Paričov (hrad)**, **Trebišovský hrad**, **(hrad) Trebišov**) je zrúcanina vodného hradu v parku mesta Trebišov.

## Dejiny
Bol postavený v 13. storočí, pravdepodobne po mongolskom vpáde do oblasti. Prvá zmienka je v darovacej listine z roku 1327, kde je nazývaný Castrum Parys. Roku 1684 bol dobytý povstaleckým vojskom Imricha Thökölyho a o dva roky neskôr bol vyhodený do vzduchu strelným prachom. Roku 1786 boli jeho zvyšky použité ako stavebný materiál pre barokový zámok rodu Andrássyovcov. Posledné dielo skazy na ňom dokonala československá a sovietska armáda v druhej polovici 20. storočia, ktorá si z neho urobila cvičnú strelnicu. Dnes z neho zostala len jedna stena.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Parič na slovenskehrady.sk

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Vodné hrady a zámky
Kategória:Stavby v Trebišove
Kategória:Ruiny na Slovensku
Stropkovský hrad

**Stropkovský hrad** bol hrad uprostred Stropkova, ktorý z väčšej časti zanikol v 18. storočí.

## Dejiny
Počiatky histórie tohto hradu siahajú do prvej polovice 15. storočia a sú nerozlučne späté s mestom Stropkov. Hrad bol situovaný v južnej časti námestia Stropkova a vznikol postupným obostavaním pôvodnej kráľovskej mýtnej veže pri farskom kostole, ktorá plnila aj úlohu zvonice. Pôvodne mal asi len drevené palisádové opevnenie, ale časom sa vyvinul na plnohodnotný murovaný mestský hrad pentagonálneho pôdorysu, ako ho poznáme z roku 1767. Jeho majiteľmi boli Pereniovci (páni z Perína, Perényi) (14081657) a Peteovci (16571814). Donedávna bol rozšírený názor, že hrad bol zbúraný po potlačení kuruckého povstania roku 1711, ale tento názor je chybný, keďže poznáme jeho pôdorys z roku 1767. Jeho zánik súvisí z požiarom mesta, keď bolo zničené celé centrum mesta ako aj hrad. Po požiari už nebol opravený a pracovití Stropkovčania si jeho murivo rozobrali na podmurovky svojich domov. Zachovala sa z neho južná časť východného krídla (dnes *kaštieľ*) a centrálny farský kostol, okolo ktorého bol hrad postavený.

Pozostatky hradu sa nachádzajú v poschodovej budove kaštieľa na východnej strane farského kostola a v gotickom uzávere presbytéria, ktoré bolo pôvodne hradnou kaplnkou. Základy hradu sú pod terénom v okolí farského kostola. Hradný komplex bol sčasti prestavaný na kaštieľ resp. obytnú stavbu a ostatné fortifikačné objekty boli neskôr rozobrané a použité pri novej výstavbe mesta.

## Exteriér
Vnútorný hrad mal útočištnú vežu, palác s kaplnkou a s vonkajším hradom bol spojený padacím mostom. Vonkajší hrad mal veľkú rozlohu a bol opevnený delovými baštami. Okolo vonkajšieho hradu viedla hlboká priekopa. Hrad, resp. opevnenie plnilo funkciu aj mestskej fortifikácie.

## Súčasný stav
Pôvodný hrad je čiastočne zachovaný sčasti v murivách kaštieľa ktorý stojí na jeho mieste, sčasti v budove kostola (hradná kaplnka a veža) a časť hradu leží stále aj pod povrchom námestia.

## Referencie

## Externé odkazy

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Stavby v Stropkove
Turiec (región)

**Turiec** je jeden zo slovenských regiónov a regiónov cestovného ruchu (celým menom **Turčiansky región cestovného ruchu**), ktorý zahŕňa okresy Martin (Dolný Turiec) a Turčianske Teplice (Horný Turiec). Na začiatku 20. storočia bol tento región kultúrnym centrom Slovenska s významnou úlohou mesta Martin. V Turci žije 112 028 obyvateľov. 

Územie susedí na severozápade s Horným Považím, na severovýchode s Oravou, na východe s Liptovom, na juhovýchode s Horehroním, na juhu s Tekovom a na juhozápade s Hornou Nitrou.

## Dejiny

## Ekonomika
V súčasnosti patrí územie Turca medzi najrozvinutejšie slovenské regióny. Martin je silným priemyselným centrom, aj keď po r. 1989 na niekoľko rokov upadol pre konverziu zbrojárskej výroby na civilnú.

## Turistický ruch
[thumb|Turiec ponúka zaujímavé turistické možnosti, pohľad z obce [Príbovce na Veľkú Fatru]]
[thumb|Historický Modrý kúpeľ v [Turčianske Teplice|Turčianskych Tepliciach]]

### Národné parky
* Národný park Malá Fatra
** Šútovský vodopád (najvyšší v Malej Fatre)
** tiesňava Tesnô 
* Národný park Veľká Fatra
** vzácne archeologické nálezisko Jaskyňa Mažarná (len vstupný portál, jaskyňa nie je prístupná pre verejnosť)
* Doliny: Blatnická, Gaderská, Necpalská a Jasenská

### Hrady a pamiatky
* Blatnický hrad
* Sklabinský hrad (nad obcou Sklabinský Podzámok, od r. 1944 v ruinách – vypálený Nemcami)
* Znievsky hrad
*Sučiansky hrad
* kláštor premonštrátov v Kláštore pod Znievom
* anglický park a kaštieľ v Turčianskej Štiavničke
* kaštieľ s anglickým parkom v Mošovciach

### Lyžovanie
* Jasenská dolina, Martinské hole, Valčianska dolina

### Kúpanie
* kúpeľné mesto Turčianske Teplice

### Martin
* Národný cintorín v Martine, kde sú pochované významné osobnosti politického a kultúrneho života Slovákov.
* Komorné divadlo v Martine

## Okresy, mestá a obce v súčasnosti
### Okres Martin
* Mestá: Martin, Turany, Vrútky 
* Obce: Belá-Dulice, Benice, Blatnica, Bystrička, Ďanová, Diaková, Dolný Kalník, Dražkovce, Folkušová, Horný Kalník, Karlová, Kláštor pod Znievom, Košťany nad Turcom, Krpeľany, Laskár, Ležiachov, Lipovec, Necpaly, Nolčovo, Podhradie, Príbovce, Rakovo, Ratkovo, Sklabiňa, Sklabinský Podzámok, Slovany, Socovce, Sučany, Šútovo, Trebostovo, Trnovo, Turčianska Štiavnička, Turčianske Jaseno, Turčianske Kľačany, Turčiansky Ďur, Turčiansky Peter, Valča, Vrícko, Záborie, Žabokreky

### Okres Turčianske Teplice
* Mestá: Turčianske Teplice
* Obce: Abramová, Blažovce, Bodorová, Borcová, Brieštie, Budiš, Čremošné, Dubové, Háj, Horná Štubňa, Ivančiná, Jasenovo, Jazernica, Kaľamenová, Liešno, Malý Čepčín, Moškovec, Mošovce, Ondrašová, Rakša, Rudno, Sklené, Slovenské Pravno, Turček, Veľký Čepčín

## Externé odkazy
* o Turci v diele : TAJOVSKÝ, Jozef Gregor. ''Malý kultúrny zemepis Slovenska 1 : Stolica turčianska.'' V Jekaterinburgu: Odbočka Československej Národnej Rady v Rusku, 1918. Knižnica Slovenských hlasov č. 2. 16 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
* o Turci v diele : ŠMAKALOVÁ, I. ''Integrálna dedina Štúdia slovenskej zemianskej dediny v Turci''. Praha: Sociálny ústav, 1936. 125 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB