open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kozí potok (prítok Turca)

**Kozí potok** je potok na rozhraní regiónov Stredné Pohronie a horný Turiec, preteká územím okresov Žiar nad Hronom a Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Turca, má dĺžku 8 km a je tokom IV. rádu. Preteká cez Rovnú dolinu. Niekedy sa označuje aj ako **Lenerov potok**.

## Prameň
Pramení v Kremnických vrchoch na severoseverovýchodnom svahu Guľatého vrchu (910,7 m n. m.), pod masívom Kozie chrbty, v nadmorskej výške približne 810 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie na hornom toku severovýchodným smerom, nad sútokom s Pieskovcom tečie na krátkom úseku na sever, odtiaľ k sútoku s Klobučníkom na severoseverovýchod. Ďalej pokračuje k železničnej trati severným smerom a napokon sa stáča k ústiu na severoseverozápad.

## Geomorfologické celky
*Kremnické vrchy, geomorfologický podcelok Kunešovská hornatina
*Turčianska kotlina, geomorfologický podcelok Diviacka pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: Strmina (1,7 km), Pieskovec, Klobučník (1,4 km), Laniekov potok (0,5 km; 607,5 m n. m.)
*ľavostranné: krátky prítok prameniaci juhovýchodne od kóty 805,0 m, krátky prítok z lokality Šindeľky (699,0 m n. m.) a prítok z oblasti Bučín

## Ústie
Do Turca sa vlieva východoseverovýchodne od centra obce Sklené v nadmorskej výške približne 559 m n. m.

## Obce
*Kunešov
*Sklené
*osada Fínske Domky

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Ždiarsky potok

**Ždiarsky potok** môže byť

* potok na severnej strane Nízkych Tatier, pozri Ždiarsky potok (prítok Čierneho Váhu)
* potok na južnej strane Nízkych Tatier, pozri Ždiarsky potok (prítok Hrona)
* potok pri obci Ždiar, pozri Ždiarsky potok (prítok Bielej)
* potok pri obci Malá Poľana, pozri Ždiarsky potok (prítok Polianskeho potoka)
Ždiarsky potok (prítok Čierneho Váhu)

**Ždiarsky potok** je nízkotatranský potok na Liptove, na území okresu Poprad, je to ľavostranný prítok Čierneho Váhu s dĺžkou . Prerezáva vápencový príkrov s názornou ukážkou striedania geologických vrstiev jadrového pohoria Nízke Tatry a vytvára romantické tiesňavy. Preteká Ždiarskou dolinou.

*Prameň:* v Nízkych Tarách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, na východnom úpätí Veľkej Vápenice () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* severovýchodným až severoseverovýchodným

*Geomorfologické celky:* Nízke Tatry, podcelok Kráľovohoľské Tatry, oddeľuje časti Priehyba na západe a Predná hoľa na východe, ústi v časti Teplická kotlina

*Prítoky:* sprava spod Orlovej (), zľava spod Panskej hole ()

*Ústie:* do Čierneho Váhu juhovýchodne od obce Liptovská Teplička v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* nepreteká žiadnou obcou, tečie len územím NAPANT-u

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Willis Tower

náhľad|Willis Tower, najvyššia budova na svete v rokoch 1973 až 1998
[náhľad|Nočný pohľad na budovu z mestskej časti [Chicago Loop|Loop]]
náhľad|Pohľad z Willis Tower
[náhľad|Porovnanie [CN Tower (Toronto), **Willis Tower** (Chicago), Stratosphere Tower (Las Vegas) a Space Needle (Seattle)
]]
**Willis Tower** (do 15. júla 2009 **Sears Tower**) je mrakodrap, ktorý sa nachádza v Chicagu. Po dokončení 3. mája 1973 nahradil so svojimi 442 metrami v rebríčku najvyšších budov sveta Svetové obchodné centrum a tak si získal titul najvyššej budovy sveta. Ten mu vydržal až do roku 1998, kedy dokončili v Kuala Lumpure dvojicu mrakodrapov Petronas Towers. 

Budova je postavená v internacionálnom štýle a stala sa symbolom moderného Chicaga.

## Výstavba
Hlavným architektom stavby bol Bruce Graham (napr. aj John Hancock Center). Budova má 108 poschodí, vlastné smerové číslo, pracuje v nej okolo desaťtisíc ľudí a 50 000 ju denne navštívi. V budove premáva 108 výťahov, váži 225 500 ton. Výťahy patria s rýchlosťou 8,128 m/s medzi najrýchlejšie na svete. K dispozícií je 418 064 m² plochy a z toho 353,961 m² na prenájom.

Staviteľom Willis Tower nebol jednotlivec, ale architektonická kancelária amerických stavebných firiem Skidmore, Owings a Merrill (SOM), založená v 30. rokoch 20. storočia. V rokoch 1969 - 1973 vybudovala pre rovnomenný americký reťazec 442-metrový vežiak Willis Tower (s anténou 527 m). Dve antény (označované ako východná a západná) boli nainštalované v roku 1982, západná bola 5. júna 2000 zvýšená o sedem metrov.

### Premenovanie

Budova bola pôvodne postavená pre spoločnosť *Sears, Roebuck & Co.*, ktorá patrila medzi najväčšie maloobchodné reťazce. V roku 1995 spoločnosť Sears budovu predala ale práva na pomenovanie budovy vlastnila až do roku 2003. V roku 2009 pripadlo právo na pomenovanie londýnskej spoločnosti *Willis Group Holdings, Ltd.* Stalo sa tak po tom ako odkúpila 13 000 m2 plochy na viacerých poschodiach. Premenovanie budovy bolo v rámci dohody. 16. júla 2009 bola budova premenovaná. 

## Fasáda

Fasádu tvorí kombinácia eloxovaného hliníka a presklenných panelov. Výzor budovy dopĺňa približne 16 100 okien bronzovej farby. Budova má na najvyššom poschodí výkyv 15 cm.  Fasádu vyšplhali dvaja horolezci, Dan Goodwin v roku 1981 a Alain Robert v 1999.

## Verejnosť

Vo vestibule budovy sa nachádza pohyblivá socha s názvom „The Universe“, ktorej autorom je amelický umelec Alexander Calder.

2. júla bola na 103. poschodí sprístupnená verejnosti vyhliadková rímsa s názvom „skydeck“. Tvorí ju podlaha z 1,3 cm hrubého skla. 

V pracovnom dni sto výťahov dopraví 16000 ľudí do zamestnania na 110 poschodiach. Z vyhliadkovej plošiny vo výške 412 m je výhľad na celé mesto. Za dobrej viditeľnosti až za Michiganské jazero. Aj v metropole štátu Illinois sa uplatnilo harmonické súžitie starého a nového: oproti modernému presklenému kvádru stojí starý vežový vodojem.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* oficiálna stránka 

Kategória:Mrakodrapy v Chicagu
Kategória:Architektúra z 1973
Malužiná (potok)

**Malužiná** je nízkotatranský potok na hornom Liptove, na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Boce, má dĺžku 11 km a je tokom IV. rádu. Preteká Malužinskou dolinou, v jej hornej časti sa zachoval *Malužinský tajch*, dolná časť má bralnatý charakter.

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, pod hlavným hrebeňom pohoria v geomorfologickom podcelku Kráľovohoľské Tatry, na juhovýchodných svahoch Vrbovice (1 393,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 195 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie na sever, na hornom toku vytvára výrazný oblúk prehnutý na východ, pričom sprava priberá prítok z doliny Pod Javorom a zľava prítok zo severného svahu Vrbovice. Na strednom toku tečie prechodne severozápadným smerom až k sútoku s Chorupnianskym potokom zľava, odtiaľ smeruje smerom na sever k sútoku s Hodrušou sprava. Na dolnom toku už tečie smerom na severozápad a priberá pravostranné prítoky spod Milkova a ľavostranné spod Oleškovej. Na okraji intravilánu obce Malužiná sa vlieva do Boce.

## Geomorfologické celky
*Nízke Tatry
**Kráľovohoľské Tatry (geomorfologický podcelok)
***Priehyba (geomorfologická časť)

## Prítoky
*Pravostranné: prítok vznikajúci severovýchodne od kóty 1 432 m v hlavnom hrebeni pohoria, prítok z doliny Pod Javorom, prítok zo severozápadného svahu Kvasnej (1 424 m n. m.), krátky prítok z juhozápadného svahu Domárky (1 463,9 m n. m.), prítok z juhozápadného svahu Pavlovej (1 379,6 m n. m.), Hodruša, dva krátke prítoky z JJZ úpätia Milkova (1 243,9 m n. m.), prítok z južného svahu Milkova, prítok vznikajúci západne od Milkova, dva krátke prítoky prameniace južne od kóty 1 219,5 m
*Ľavostranné: prítok z juhovýchodného svahu Vrbovice, prítok zo severného svahu Vrbovice, Chorupniansky potok, dva prítoky z východných svahov Oleškovej (1 167 m n. m.), prítok zo severovýchodného svahu Oleškovej

## Ústie
Do Boce sa vlieva na okraji obce Malužiná, východo-juhovýchodne od jej stredu, v nadmorskej výške cca 738 m n. m.

## Obce
Nepreteká intravilánom žiadnej obce, tečie husto zalesneným a neobývaným územím NAPANT-u v katastrálnom území obce Malužiná.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Albanské vrchy

**Albanské vrchy** (po tal. *Colli Albani* alebo *Monti Albani* alebo *Monte Albano*) je hornatina a zároveň vulkanický komplex nachádzajúci sa  juhovýchodne od Ríma v Taliansku.

Je tvorený viacerými maarmi, krátermi, troskovými kužeľmi a kalderami. Na produktoch vulkanizmu komplexu leží väčšia časť Ríma. Najvyšší bod komplexu je *Monte Cavo* (), troskový kužeľ, ležiaci na juhozápadnom okraji mladšej kaldery *Faete*. Ku komplexu patria aj dve vulkanické jazerá: Albano, ktoré je zároveň najhlbšie vulkanické jazero v Taliansku (hĺbka ) a jazero Nemi. Jazero Albano je v súčasnosti obľúbená víkendová destinácia obyvateľov Ríma a na jeho brehoch sídli aj letné sídlo pápeža – Castel Gandolfo.

## Geológia
Geologický vývoj Albanských vrchov sa rozdeľuje do troch fáz (v zátvorke ohraničenie trvania fázy v rokoch):
* Tuscolano-Artemisio (600 000350 000)
* Faete (277 000250 000)
* hydromagmatická fáza (200 00045 000)

Pri rekonštrukcii cesty v severozápadnom sektore komplexu na prelome rokov 2000 – 2001 boli objavené depozity lahárov a produktov freatomagmatickej činnosti, ktorých datovanie prinieslo zaujímavý výsledok. Podľa údajov najmladšia vulkanická aktivita komplexu neprebehla pred 25 000 rokmi, ako je často uvádzané, ale pred 5 100 rokmi (±100 rokov), čo u niektorých vulkanológov vyvoláva znepokojenie, pretože je tu možnosť obnovenia sopečnej činnosti.

## Zoznam vulkanických fenoménov Albanských vrchov
* **Maary**
** Albano
** Nemi
* **Kaldery**
** Tuscolana-Artemisio
* **Krátery**
** Ariccia
** Casticlione
** Ciampino
** Frascanti
** Giuturna
** Pantano Secco
** Prata Porci
* **Troskové kužele**
** Monte Cavo
** Monte Competri
** Rocca de Papa
* Stratovulkány
** Faete

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* boris.vulcanocenta.com  – Talianske sopky – kolíska vulkanológie 
* www.volcano.si.edu  – Albanské vrchy na Global Volcanism Program 

Kategória:Pohoria v Taliansku
Kategória:Sopky Talianska
Kategória:Kaldery
Beliansky potok (prítok Bieleho Váhu)

**Beliansky potok** je potok na Liptove, na území okresov Poprad a Liptovský Mikuláš, je to pravostranný prítok Bieleho Váhu, má dĺžku 16,5 km a je tokom IV. rádu.

Pri osade Tri studničky sa vetví na dve ramená, pričom hlavné koryto sa ďalej rozvetvuje pod vrchom Hybica () a vzniká vedľajšie rameno zvané Východnianka. V Liptovskej kotline sa niekoľkokrát vetví a preteká močaristým územím. Na dolnom toku, pod vrchom Zámčisko (), sa hlbšie vrezáva do svojho podložia. Beliansky potok je typickým tatranským tokom s bystrinným charakterom.

## Prameň
Pramení vo Vysokých Tatrách na južných svahoch Kriváňa () v nadmorskej výške približne 

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu na juhojuhozápad cez Važeckú dolinu, v jej dolnej časti sa oblúkom stáča a západným smerom pokračuje k osade Tri Studničky. Následne podteká cestu II/537, stáča sa na juhozápad a sprava sa od hlavného koryta oddeľuje vedľajšie rameno zvané „Východnianka“. Po cca 2,5 km priberá sprava rameno oddelené od toku Východnianky a ďalej tečie smerom na juh, pričom zľava priberá tri prítoky. Následne preteká močaristým územím, viacnásobne sa vetví () a sprava priberá významnejší prítok obtekajúci zo západu masív Hrubého grúňa (). Napokon sa na dolnom toku stáča na juhozápad, podteká diaľnicu D1 i cestu I/18 a východojuhovýchodne od obce Východná sa vlieva do Bieleho Váhu.

## Geomorfologické celky
* Tatry, geomorfologický podcelok Východné Tatry, geomorfologická časť Vysoké Tatry
* Podtatranská kotlina, geomorfologické podcelky:
** Tatranské podhorie
** Liptovská kotlina, geomorfologická časť Hybianska pahorkatina

## Prítoky
* pravostranné: krátky prítok z juhozápadného svahu Kriváňa, prítok z juhovýchodného svahu Grúnika (), prítok z juhovýchodného úpätia Pálenice (), prítok z lokality Čierťaž, prítok () prameniaci východne od kóty 
* ľavostranné: prítok z južného svahu Malého Kriváňa (), prítok z lokality Pavlová, prítok prameniaci na juhozápadnom svahu Surovca (), prítok z lokality Krahulčie, krátky prítok prameniaci juhozápadne od Čiernej ()

## Ústie
Do Bieleho Váhu ústi východojuhovýchodne od obce Východná v nadmorskej výške cca 

## Obce
Beliansky potok preteká výlučne neosídleným územím. Postupne tečie cez katastrálne územia:
* Štrbské Pleso
* Važec
* Východná

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky vo Vysokých Tatrách
Kategória:Vodné toky v Tatranskom podhorí
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Teplianka

náhľad|Lúčanský vodopád
náhľad|Lúčanský vodopád
**Teplianka** je potok na Liptove, na území okresu Ružomberok, je to pravostranný prítok Váhu s dĺžkou . Jej horný tok, po sútok s Kalameniankou, sa niekedy označuje ako **Lúčanka** alebo aj **Ráztočná**. Pred obcou Lúčky (v časti Lúčky-kúpele) preteká cez travertínové terasy a vytvára Lúčanský vodopád.

*Prameň:* v Chočských vrchoch, v podcelku Sielnické vrchy, v rozsadline medzi vrchmi Ostré () a Havrania () v nadmorskej výške približne 

*Smer toku:* od prameňa sa oblúkom stáča na juh, na strednom toku (po obec Lúčky) na juhovýchod, odtiaľ opäť na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Chočské vrchy, podcelok Sielnické vrchy, 2.Podtatranská kotlina, podcelok Liptovská kotlina, časť Chočské podhorie

*Prítoky:* sprava dva prítoky spod Veľkého Choča (), Žimerov potok, zľava z oblasti Hlbokého a Kalamenianka

*Ústie:* do Váhu pri obci Liptovská Teplá v nadmorskej výške približne 

*Obce:* Lúčky, Kalameny (okrajom), Madočany a Liptovská Teplá

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Okres Ružomberok
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Ružomberok
Jasenovský potok (prítok Oravy)

**Jasenovský potok** je potok na dolnej Orave, na území okresu Dolný Kubín. Je to ľavostranný prítok Oravy s dĺžkou 7,9 km a je tokom IV. rádu.
 
## Prameň
Potok pramení v Podchočskej brázde na južnom svahu vrchu Skalka (817,9 m n. m.), pod sedlom Brestová, v nadmorskej výške približne 765 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie severoseverovýchodným smerom, po pribratí prítoku spod Hrádku sa stáča najprv na severovýchod, preteká cez Jasenovú. Medzi obcou a susedným Vyšným Kubínom sa esovito stáča a pokračuje na sever. Na dolnom toku tečie severozápadným smerom, v blízkosti centra mesta Dolný Kubín sa stáča k ústiu na západ. 

## Geomorfologické celky
*Oravská vrchovina
**geomorfologický podcelok Podchočská brázda

## Prítoky
*pravostranné: Biela voda, Leštinský potok, prítok zo západného svahu Tupej skaly, Medzihradník, prítok z južného svahu Brezovca (700,0 m n. m.)
*ľavostranné: prítok z oblasti Deniškova, prítok zo severného svahu Hrádku (717,5 m n. m.), Murinov potok a prítok z juhovýchodného svahu Kuzmínova (688,2 m n. m.)

## Ústie
Ústi do Oravy na území mesta Dolný Kubín v nadmorskej výške približne 465 m n. m.

## Obce
*Jasenová
*Vyšný Kubín
*Dolný Kubín, mestské časti 
**Banisko
**Medzihradné
**Staré mesto

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Svarínka

**Svarínka** je nízkotatranský potok v hornom Liptove, vo východnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to významný ľavostranný prítok Čierneho Váhu, má dĺžku 9,1 km a je tokom III. rádu. Na hornom toku preteká dolinou Torysa, na dolnom toku Svarínskou dolinou. Obidve doliny majú charakter tiesňav a Svarínka ich prekonáva niekoľkými kaskádami.

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách na severoseverozápadnom svahoch Nemeckej (1 535,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 350 m n. m.

## Smer toku
V pramennej oblasti tečie sprvu na severozápad, ďalej sa esovito ohýba na západ a po pribratí prítoku zo severozápadného svahu Nemeckej pokračuje severozápadným smerom dolinou Torysa. Po pribratí Bystrého potoka tečie Svarínskou dolinou, v jej strednej časti sa stáča na severoseverozápad, v dolnej časti na sever a tesne pred ústím sa oblúkom stáča na východ.

## Geomorfologické celky
*Nízke Tatry, podcelok Kráľovohoľské Tatry, časť Priehyba

## Prítoky
*pravostranné: prítok z juhovýchodného svahu Chmelinca (1 508,5 m n. m.), dva krátke prítoky z juhozápadných svahov Chmelinca, prítok (1,4 km) zo západného svahu Chmelinca, dva krátke prítoky prameniace južne od kóty 1 270,3 m, prítok (1,3 km) z južného svahu Pálenice (1 370,0 m n. m.), prítok z juhozápadného svahu Pálenice, dva krátke prítoky zo západojuhozápadného svahu Pálenice, prítok (1,6 km) zo severozápadného svahu Pálenice 
*ľavostranné: prítok (1,1 km) zo severozápadného svahu Nemeckej, krátky prítok z juhovýchodného svahu Mačacej (1 410,0 m n. m.), prítok zo severného svahu Mačacej, Bystrý potok, krátky prítok prameniaci západne od ústia Bystrého potoka, prítok z východoseverovýchodného svahu Pukanca (1 302,5 m n. m.), prítok (1,7 km) zo severného svahu Pukanca, Cianový potok, prítok (1,2 km) zo severovýchodného svahu Milkova (1 243,9 m n. m.)

## Ústie
Do Čierneho Váhu sa vlieva pri osade Svarín v nadmorskej výške cca 691 m n. m.

## Obce
Svarínka preteká neobývaným, husto zalesneným územím v katastrálnom území obcí:
*Východná
*Kráľova Lehota a jej osadou Svarín

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Percy Bysshe Shelley

**Percy Bysshe Shelley**  (* 4. august 1792, Horsham, Spojené kráľovstvo – † 8. júl 1822, Lerici, Taliansko) bol popredný anglický romantický básnik. Je považovaný za jedného z najlepších lyrických básnikov píšucich po anglicky. 

Stal sa idolom budúcich dvoch alebo troch generácií básnikov (vrátane hlavných viktoriánskych básnikov Roberta Browninga, Alfreda Tennysona, Dante Gabriela Rossettiho, Algernona Charlesa Swinburnea, Williama Butlera Yeatsa a Subramanya Bharathyho). Známy bol aj jeho vzťah so súčasníkmi Johnom Keatsom a lordom Byronom, všetci traja napokon zomreli predčasne v mladom veku.  

Jeho druhou manželkou bola Mary Shelleyová, ktorá sa preslávila svojím hororovým románom Frankenstein alebo Moderný Prometeus. 

## Diela
* (1811) *The Necessity of Atheism* (Nutnosť ateizmu)
* (1819) *The Cenci*
* (1820) *Prometheus Unbound* (Odpútaný Prométheus – dramatická báseň o Prométheovi.)
* (1821) *A Defence of Poetry* (Obrana básnictva)

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Anglickí ateisti
Kategória:Anglickí básnici
Kategória:Absolventi Oxfordskej univerzity
Kategória:Úmrtia utopením
Chlebnický potok

**Chlebnický potok** je potok na dolnej Orave, vo východnej časti okresu Dolný Kubín. Je to ľavostranný prítok Oravy s dĺžkou 11 km, je tokom IV. rádu.

## Prameň
Potok pramení v Skorušinských vrchoch na južných svahoch vrchu Blato (1 138,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 970 m n. m., západne od obce Malé Borové.

## Opis toku
Na hornom toku, po obec Chlebnice, tečie prevažne na západ, pričom vytvára výrazný oblúk prehnutý na sever. Po sútoku s Malatinským potokom sa stáča na sever, na dolnom toku (za obcou) tečie severozápadným smerom. Pri osade Prostredný Mlyn sa napokon stáča k ústiu západným smerom.

## Geomorfologické celky
* Skorušinské vrchy, geomorfologický podcelok Kopec
* Oravská vrchovina

## Prítoky
* Pravostranné: krátky prítok z južného svahu Blata, prítok z juhozápadného svahu Blata, Bahrový potok, Ráztoky, prítok zo západného svahu Kálaného (852,7 m n. m.), prítok zo severozápadného svahu Kálaného, prítok z juhozápadného svahu Banského (752,3 m n. m.)
* Ľavostranné: prítok zo severného svahu Súšavy (1 076,6 m n. m.), prítok zo severozápadného svahu Súšavy, dva krátke prítoky z lokality Na poľane, Veľký Klin, Dielový potok, prítok zo severného svahu Kraviarskej (770,1 m n. m.), Malatinský potok, Klepetová, Fizúreň, Pasečný potok

## Ústie
Chlebnický potok ústi do Oravy južne od obce Sedliacka Dubová, pri osade Obecný Mlyn, v nadmorskej výške 521,1 m n. m.

## Obce
* Chlebnice (preteká aj intravilánom)
* Dlhá nad Oravou (preteká katastrálnym územím)
* osady Vyšný Mlyn, Prostredný Mlyn a Obecný Mlyn
* Sedliacka Dubová (netečie intravilánom obce)

## Iné názvy
* Chlebnica
* Chlebničanka
* horný tok: Kamenný potok

## Referencie

## Zdroje
* Majtán, Milan - Rymut, Kazimierz: *Hydronymia povodia Oravy*. 1. vyd. Bratislava: VEDA, vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 2006. 208 s. ISBN 80-224-0906-5 
* Turistický atlas Slovensko 1:50 000, SHOCART, Zádveřice 2005
* Chočské vrchy - Vodná nádrž Liptovská Mara, Edícia turistických máp 1:50 000, VKÚ, a.s., Harmanec 2002

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Skorušinských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Oravskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Klinianka (prítok Bielej Oravy)

**Klinianka** je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to ľavostranný prítok Bielej Oravy s dĺžkou 18 km a zaberá povodie s veľkosťou 70,3 km². Je tokom IV. rádu a niekedy sa označuje ako *Novotnianka*.

## Prameň
Pramení v Oravských Beskydách na východnom svahu Soliska (1 030,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 915 m n. m., v blízkosti slovensko-poľskej štátnej hranice.

## Smer toku
V pramennej oblasti tečie sprvu na juh, následne sa stáča a pokračuje východojuhovýchodným smerom. Od sútoku s Menzdrovkou tečie viac-menej severojužným smerom až po sútok so Zásihliankou, potom sa stáča na východ.

## Geomorfologické celky
*Oravské Beskydy, podcelok Ošust
*Podbeskydská vrchovina

## Prítoky
*pravostranné: prítok zo severovýchodného svahu vrchu Kaňovky (952,7 m n. m.), Kaňovka, prítok z východného svahu Veľkého kopca (1 086,3 m n. m.), Madejov, prítok z východného svahu Vlkovho vrchu (921,1 m n. m.), prítok zo severného svahu Maršalkovho grúňa (934,2 m n. m.), prítok z juhovýchodného svahu Maršalkovho grúňa, prítok spod kóty 823,4 m, Zásihlianka
*ľavostranné: prítok z juhovýchodného svahu Magurky (929,8 m n. m.), Tisoňovka, prítok z východného svahu Modlového vrchu (910,0 m n. m.), Menzdrovka, prítok (716,1 m n. m.) z juhozápadného svahu Kurčinky (919,5 m n. m.), prítok zo severozápadného svahu Kýčery (943,7 m n. m.)

## Ústie
Klinianka ústi do Bielej Oravy pri obci Krušetnica v nadmorskej výške cca 655 m n. m.

## Obce
*Novoť
*Zákamenné
*Krušetnica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravských Beskydách
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Campi Flegrei

**Campi Flegrei**, po slovensky **Flegrejské polia**, je vulkanická kaldera nachádzajúca sa západne od Neapola. Vulkanizmus v oblasti prebehol v dvoch etapách, obidve boli veľmi explozívne. Prvá sa odohrala pred 39 000 rokmi, druhá pred 12 000 rokmi.

## Pôvod názvu
Talianske slovo campi znamená "polia" (v latinčine toto slovo znie takisto campi). Talianske slovo flegrei (jednotné číslo flegreo) je prídavné meno v množnom čísle, ktoré sa používa špeciálne len na označenie tu preberanej vulkanickej oblasti a teda jeho jediný správny preklad je slovo "flegrejské". Slovo flegrei sa do taliančiny dostalo priamo z latinského tvaru phlegraei (jednotné číslo phlegraeus), ktoré sa  používalo takmer len na označenie tu preberanej vulkanickej oblasti alebo prípadne aj na označenie jedného mytologického gréckeho miesta. Tento latinský tvar je polatinčenou verziou gréckeho slova φλεγραῖα - flegraia (jednotné číslo φλεγραῖος - flegraios), ktoré znamená "planúce". Súčasný (a pravdepodobne aj pôvodný) celý grécky názov tejto vulkanickej oblasti je Φλεγραῖα πεδία - Flegraia pedia a znamená doslova Planúce polia či Planúce roviny.  

## Charakteristika
Nadmorská výška kaldery a okolitého územia sa mení, kaldera sa často zdvíha, alebo klesá. V roku 1538 bol výzdvih nasledovaný erupciou, pri ktorej sa vytvoril nový troskový kužeľ *Monte Nuovo*. Výzdvih v 70. a 80. rokoch 20. storočia však nebol nasledovaný erupciou. Všetka vulkanická aktivita v súčasnosti je obmedzená na emisie plynov z fumarol krátera *Solfatara*, ktorý dal zároveň meno takémuto typu vulkanickej aktivity.

## Iné projekty
.

## Zdroj
* www.volcano.si.edu – kaldera Campi Flegrei na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Talianska
Kategória:Kaldery
Lúžňanka

**Lúžňanka** je potok na Liptove, na území okresu Ružomberok, je to pravostranný prítok Revúcej a má dĺžku 12,5 km. 

Na časti horného toku sú zachované meandre, ktoré boli v roku 1988 vyhlásené za prírodnú rezerváciu na výmere 1,74 ha. Lúžňanka vytvára 12 km dlhú Lúžňanskú dolinu, na jej strednom toku vyerodovala v mäkkých bridliciach malú eróznu kotlinku, v ktorej leží obec Liptovská Lúžna.

*Prameň:* v Nízkych Tatrách, v podcelku Ďumbierske Tatry, na severných svahoch Latiborskej hole (1 643,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 300 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na západ

*Geomorfologické celky:* 1. Nízke Tatry, Ďumbierske Tatry, 2. Veľká Fatra, časť Revúcke podolie

*Prítoky:* sprava Ráztočná, zľava Brezový potok a Banské

*Ústie:* do Revúcej pri obci Liptovská Osada v nadmorskej výške cca 595 m n. m.

*Obce:* Liptovská Lúžna a Liptovská Osada

## Referencie

## Pozri aj
* Nízke Tatry
* Ďumbierske Tatry
* Lúžňanská kotlina
* Meandre Lúžňanky

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Nízkych Tatrách
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Ružomberok
Citipati

**Citipati** bol rod stredne veľkého vtákovitého dinosaura, ktorý s dĺžkou až troch metrov dosahoval veľkosť dnešného nelietavého vtáka emu. Žil vo vrchnej kriede (asi pred 84 až 75 Ma) na území dnešného Mongolska (púšť Gobi). Jeho jediný druh je **Citipati osmolskae**.

## Opis
Citipati patril medzi veľké a vyspelé Oviraptorosauria. Mal ľahko stavané telo, malú, pomerne krátku hlavu s nízkym kosteným hrebeňom podobným aký má dnešný kazuár a zvláštne tvarovaným zobákom, ktorý pravdepodobne slúžil na otváranie schránok mäkkýšov alebo lámanie škrupín vajec. Disponoval na teropóda pomerne dlhým krkom, avšak skráteným chvostom. Trojprsté predné končatiny boli dlhé, nie však tak dlhé ako zadné končatiny, ktoré slúžili na chôdzu. Keďže bol príbuzným rodu Caudipteryx, u ktorého sa nám zachovali odtlačky peria, je veľmi pravdepodobné, že aj on disponoval podobným operením.

## Pozostatky
Rod Citipati je známy z dobrých pozostatkov zahŕňajúcich kompletnú kostru a pozostatky niekoľkých jedincov. Jeden z nich, disponujúci vysokým kosteným hrebeňom, bol pôvodne radený do rodu Oviraptor, pričom väčšina rekonštrukcií Oviraptora je založená práve na tomto jedincovi. Neskôr sa však ukázalo, že je od Oviraptora opísaného na základe menej kompletných pozostatkov odlišný. Je pravdepodobné, že v rámci rodu Citipati tento jedinec zastupuje vlastný druh, možno dokonca osobitný rod. 

Známe sú aj skameneliny jedincov, ktoré zahynuli v pozícii sedenia na vajciach podobne ako dnešné vtáky. Niektoré takto zachované jedince sa dostali do povedomia verejnosti ešte skôr, ako boli oficiálne pripísané rodu Citipati a boli tak nezriedka chybne pripísané rodu Oviraptor.

## Galéria

Súbor:Citipati IGM 100 979.jpg|Fosília jedinca z rodu Citipati na hniezde so znáškou vajec v American Museum of Natural History ()
Súbor:Citipati egg.jpg|Skamenené vajce s kostrou embrya


## Referencie

Kategória:Oviraptorosauria
Kategória:Kriedové dinosaury
Kategória:Dinosaury z Ázie
Ischia

**Ischia** môže byť:
* ostrov v Neapolskom zálive, pozri Ischia (ostrov)
* mesto na tomto ostrove, pozri Ischia (Kampánia)
Bajadéra (opereta)

**Bajadéra** (*Die Bajadere*) je opereta, ktorú skomponoval Emmerich Kálmán. Premiéra sa konala 23. decembra 1921 v Carl Theater vo Viedni. Libreto napísali Julius Brammer a Alfred Grünwald.

(*„Die Bajadere“ je tiež názov [[polka|polky]] op. 351, od [[Johann Strauss ml.|Johanna Straussa ml.]], ktorá vznikla na motív operety [[Indigo a štyridsať zbojníkov]].*) 

## Hlavné postavy

## Obsah operety

### I. dejstvo
Indický princ Radjami, ktorý žije v Paríži sa zamiluje do divadelnej tanečnice Odetty, ktorá hrá práve hlavnú postavu v operete Bajadéra. Ak chce princ zdediť trón vo svojej krajine, musí sa oženiť.

### II. dejstvo
Druhé dejstvo sa odohráva v princom zámku, kde si chce princ získať srdce Odetty, kým tá sa oňho zaujíma skôr ako o „exotické dobrodružstvo“. Odetta povie princovi, že ak má skutočnú východnú silu sugescie, musí dokázať jej vsugerovať, aby mu napísala ľúbostný list. Po veľkom princovom úsilí Odetta ten list „zo žartu“ napíše. Princ hneď ohlási blížiace sa zásnuby, ale Odettina hra vyjde najavo.

### III. dejstvo
Medzitým sa však Odetta naozaj zaľúbila do princa a už ľutuje svoje bezohľadné taktizovanie. Stretávajú sa v bare, kde Odetta predsa len vyzná princovi lásku a pár sa udobrí. Na počesť mladého páru v bare zahrajú poslednú scénu operety Bajadéra - ktorá sa tiež končí šťastne.

Kategória:Operety
Šútovský potok (prítok Váhu)

**Šútovský potok** je potok v Turci, hraničný tok medzi okresmi Dolný Kubín a Martin, je to pravostranný prítok Váhu s dĺžkou 9,5 km. Na strednom toku preteká kaňonovitým údolím Tesnô a následne krajinársky pôsobivou Šútovskou dolinou.

*Prameň:* v Malej Fatre, v podcelku Krivánska Fatra, na severovýchodných svahoch Stohu (1 607,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 220 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na juh, na dolnom toku na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Malá Fatra, podcelok Krivánska Fatra, 2.Turčianska kotlina, podcelok Šútovské podhorie

*Prítoky:* sprava spod Úplazu (1 450 m n. m., na ňom Šútovský vodopád), Úplazný potok, zľava iba krátke prítoky

*Ústie:* do vodnej nádrže Krpeľany východne od obce Šútovo v nadmorskej výške okolo 430 m n. m.

*Obce:* preteká časťou obce Šútovo a osadou Rieka (časť Kraľovian).

## Referencie
 

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Krivánskej Fatre
Kategória:Kraľovany
Kategória:Šútovo
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Ischia (ostrov)

**Ischia** je ostrov vulkanického pôvodu. Ostrov sa nachádza na západnej strane Neapolského zálivu, asi  západne od samotného mesta Neapol. Najvyšší vrch ostrova *Epomeo* nevznikol priamo sopečnou činnosťou, ale horniny z ktorých je tvorený sú vulkanického pôvodu (zelené tufy pochádzajúce z Campi Flegrei).

Ostrov je posiaty desiatkami mladých, aj vyhasnutých erupčných centrier. Vulkán je momentálne neaktívny, ale početné deformácie povrchu a zemetrasenia indikujú, že pod ostrovom sa nachádza rezervoár pohybujúcej sa magmy, čo predstavuje značné nebezpečenstvo erupcie v budúcnosti.

## Zoznam vulkanických fenoménov Ischie
* **Stratovulkány**
** Bosco della Maddalena
* Troskové kužele
** Arso
** Bosco dei Conti
** Cantariello
** Cava Petrella
** Ciglio
** Monte Cotto Barano
** Monte Cotto
** La guardiola
** Punta della Cannuccia
** Pinta la Scrofa
** Scarrupo
** Secca d'Ischia
* **Krátery**
** Cafieri
** Monte Campagnano
** Campotese
** Cava Nocelle
** Costa de Lenzuola
** Fundera
** Molara
** Porso d'Ischia
** Punta Imperatore
** Rio Corbone
** Santa Michele
** Tesraccio
** Vareliero
* **Dómy**
** Castelo d'Ischia
** Castiglione
** Costa Sparaina
** Fondo Ferraro
** Marecocco
** Maschiata
** Piedmonte
** Posta Lubarno
** Rotaro
** Santa Angelo
** Santa Pancrazio
** Selva del Napolitano
** Monte Tabor
** Monte Trippodi
** Monte di Vezzi
** Monte Vico
** Zara

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - komplex Ischia na Global Volcanism Program 

Kategória:Ostrovy Talianska
Kategória:Ostrovy Tyrrhenského mora
Kategória:Sopky Talianska
Kategória:Komplexné vulkány
Biely potok

**Biely potok** môže byť vodný tok:

*v povodí Dunajca
**Biely potok (prítok Javorinky)

*v povodí Hornádu
**Biely potok (prítok Črmeľa)
**Biely potok (prítok Hnilca)
**Biely potok (prítok Hornádu)
**Biely potok (prítok Starej vody)

*v povodí Hrona
**Biely potok (prítok Hrona)
**Biely potok (prítok Chladnej)
**Biely potok (prítok Kosorínskeho potoka)
**Biely potok (prítok Rudnianskeho potoka)
**Biely potok (prítok Vajskovského potoka)
**Biely potok (prítok Vladárky)

*v povodí Nitry
** Biely potok (prítok Tmavej)

*v povodí Popradu
**Biely potok (zdrojnica Kežmarskej Bielej vody)

*v povodí Slanej
**Biely potok (prítok Honského potoka)

*v povodí Tople
**Biely potok (prítok Volianskeho potoka)

*v povodí Váhu
**Biely potok (prítok Mičlovho potoka)
**Biely potok (prítok Petrovičky)
**Biely potok (prítok Porubského potoka)
**Biely potok (prítok Strážovského potoka)
**Biely potok (prítok Váhu, Krpeľany)
**Biely potok (prítok Váhu, Sučany)
**Biely potok (prítok Varínky)
**alternatívny názov Hájskeho potoka

**Biely Potok** môže byť:

*mestská časť Ružomberka, pozri Biely Potok (Ružomberok)
*miestna časť obce Terchová, pozri Biely Potok (Terchová)
*skrátene Oravský Biely Potok
Bajadéra

**Bajadéra** môže byť:
* speváčka, tanečnica a hudobníčka
* orientálna tanečnica v balete, opere a podobne, pozri bajadéra (tanečnica)
* balet, pozri Bajadéra (balet)
* opereta od Emmericha Kálmána, pozri Bajadéra (opereta)
Oščadnica (potok)

**Oščadnica** je potok na Kysuciach, na území okresu Čadca. Je to ľavostranný prítok Kysuce s dĺžkou .

*Prameň:* v Kysuckých Beskydách, v podcelku Rača, na severných svahoch Veľkej Rače () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* na západ, od sútoku s Hrabovcom na juhozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Kysucké Beskydy, oddeľuje podcelky Javorský Beskyd a Rača, 2.Javorníky, podcelok Krásňanská kotlina

*Prítoky:* sprava z osady Hanzlov, Hrabovec, spod Javorského (), zľava z oblasti Rovného a Dedovka

*Ústie:* do Kysuce pri obci Oščadnica v nadmorskej výške 

*Obce:* preteká celou obcou Oščadnica a jej osadou Závozy

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Raková (prítok Kysuce)

**Raková** je potok na Kysuciach, na území okresu Čadca, je to pravostranný prítok Kysuce s dĺžkou 12 km.

*Prameň:* v Javorníkoch, v podcelku Vysoké Javorníky, na severovýchodnom svahu Jakubovského vrchu (874,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 800 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku na sever, potom na severovýchod, obcou Raková opäť na sever

*Geomorfologické celky:* 1.Javorníky, podcelok Vysoké Javorníky, 2.Turzovská vrchovina, podcelok Hornokysucké podolie

*Prítoky:* sprava Rulcov potok, prítok z obce Zákopčie, zľava z oblasti Solísk

*Ústie:* do Kysuce pri obci Raková v nadmorskej výške okolo 420 m n. m.

*Obce:* Zákopčie, jej osady U Polievkov, U Kľukov a Raková

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Hájsky potok (prítok Turca)

**Hájsky potok** je potok v hornom Turci, preteká sčasti územím okresu Prievidza a najmä okresom Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Turca s dĺžkou 12,4 km a je tokom IV. rádu. Niekedy sa nazýva **Biely potok** alebo **Háj**. Na dolnom toku tečie súbežne s korytom Turca a výrazne meandruje.

## Prameň
Pramení v pohorí Žiar v oblasti Chrenovských lazov (763,8 m n. m.), severoseverovýchodne od Chrenovca, v nadmorskej výške približne 762 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv východojuhovýchodným smerom, lokalitou Solisko potom tečie na východ a následne pokračuje východoseverovýchodným smerom cez Čepčiansky les. Ešte na území lesa, severoseverozápadne od obce Sklené sa stáča a ďalej už tečie viac-menej na sever, súbežne s korytom Turca na pravom brehu.

## Geomorfologické celky
*Žiar, geomorfologický podcelok Horeňovo
*Turčianska kotlina, geomorfologický podcelok Diviacka pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: prítok z Krivej dolinky, päť krátkych prítokov z lokality Solisko
*ľavostranné: dva krátke prítoky z oblasti Kostolného (prvý ústi v 712,8 m n. m.), prítok zo západného svahu Vysokého vrchu (829,3 m n. m.), krátky prítok z juhojuhozápadného svahu Vysokého vrchu, Vysoký potok (1,2 km), Daubnerov potok (1,2 km), Sprcha (1,5 km) a Blatná

## Ústie
Do Turca sa vlieva juhovýchodne od osady Požehy, na území mesta Turčianske Teplice, v nadmorskej výške cca 492 m n. m.

## Obce
Nepreteká intravilánom žiadnej obce, tečie cez 4 katastrálne územia:
*Chrenovec-Brusno
*Sklené
*Dubové
*Turčianske Teplice

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Chrenovec-Brusno
Kategória:Sklené (okres Turčianske Teplice)
Kategória:Dubové (okres Turčianske Teplice)
Kategória:Turčianske Teplice
Oščadnica

**Oščadnica** môže byť:
*obec v okres Čadca, pozri Oščadnica (okres Čadca)
*potok na Kysuciach, pozri Oščadnica (potok)

## Iné projekty
Radôstka (potok)

**Radôstka** je potok na území okresov Žilina a Čadca. Je to ľavostranný prítok Bystrice a má dĺžku 12,7 km.

*Prameň:* v Kysuckej vrchovine, v podcelku Kysucké bradlá, na severných svahoch vrchu Mravečník (992,5 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 870 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku na severozápad, na dolnom toku na sever

*Geomorfologické celky:* Kysucká vrchovina, podcelky Kysucké bradlá a Vojenné

*Prítoky:* sprava Vrchovinný potok, Lutiša, zľava Sobolčín a prítok spod Zlieňa (765,1 m n. m.) 

*Ústie:* do Bystrice pri obci Stará Bystrica v nadmorskej výške cca 470 m n. m.

*Obce:* Lutiše, Radôstka a ich osady, okrajom obce Stará Bystrica (osada Slezákovci)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Vychylovka

**Vychylovka** môže byť:
*časť obce Nová Bystrica, pozri Vychylovka (Nová Bystrica)
*potok na Slovensku, pozri Vychylovka (potok)
Vadičovský potok

**Vadičovský potok** je potok na Kysuciach, na území okresu Kysucké Nové Mesto. Je to ľavostranný prítok Kysuce s dĺžkou 14,8 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v Kysuckej vrchovine na juhozápadnom úpätí Bieleho vrchu (785,3 m n. m.) v nadmorskej výške cca 730 m n. m.

## Smer toku
Na hornom toku tečie na severozápad, potom sa stáča na juhozápad, pod obcou Horný Vadičov prevažne na severozápad.

## Geomorfologické celky
*Kysucká vrchovina
*Javorníky

## Prítoky
*Pravostranné: spod Ľadonhory (999,2 m n. m.)
*Ľavostranné: Dlhý potok a prítok spod sedla Žiarce

## Ústie
Do Kysuce sa vlieva pri obci Radoľa v nadmorskej výške približne 345 m n. m.

## Obce
*Horný Vadičov
*Dolný Vadičov
*Lopušné Pažite
*Radoľa

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Javorníkoch
Kategória:Vodné toky v okrese Kysucké Nové Mesto
Hradnianka

**Hradnianka** je potok na území okresu Bytča, je to ľavostranný prítok Váhu s dĺžkou 14 km. Medzi obcami Súľov a Jablonové sa prerezáva cez Súľovské skaly a vytvára Súľovskú tiesňavu s početnými skalnými útvarmi a kolmými stenami.

*Prameň:* v Súľovských vrchoch na západných stráňach vrchu Žibrid (867,0 m n. m.) v nadmorskej výške cca 610 m n. m.

*Smer toku:* po obec Súľov na sever, potom prevažne na severozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Súľovské vrchy, podcelky Súľovská kotlina, Súľovské skaly a Manínska vrchovina, 2.Považské podolie, podcelok Bytčianska kotlina

*Prítoky:* sprava spod Žibrida (867,0 m n. m.), spod Roháča (802,7 m n. m.), zľava dva prítoky z oblasti Hoľazní

*Ústie:* do Váhu pri obci Predmier v nadmorskej výške okolo 295 m n. m.

*Obce:* Hradná, Súľov, Jablonové a Predmier

## Referencie

## In0 projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Bytča
Vychylovka (potok)

**Vychylovka** je potok na Kysuciach, na území okresu Čadca. Je to pravostranný prítok Bystrice a má dĺžku . 

Pri osade Vychylovka preteká kolmo na smer vrstiev flyšového pásma a vytvára skalné koryto s prahmi s dĺžkou cca 150 a šírkou cca  (PP Vychylovské prahy).

*Prameň:* na rozhraní Kysuckých Beskýd a Oravských Beskýd na juhovýchodnom úpätí Rycierovej hory () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* prevažne na juhozápad, medzi Podrycierovou a Vychylovkou na juh

*Geomorfologické celky:* Kysucká vrchovina, podcelok Bystrická brázda

*Prítoky:* sprava Májovský potok, Brhlov potok, Kašubova Kolíska, Holienkov, zľava Chmúrov potok

*Ústie:* do Bystrice pri obci Nová Bystrica v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* iba Nová Bystrica a jej osady Podrycierová, Vychylovka a ďalšie

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Kysuckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Kategória:Vodné toky v Kysuckých Beskydách
Manínsky potok

**Manínsky potok** je potok na Hornom Považí, na území okresu Považská Bystrica. Je to ľavostranný prítok Váhu s dĺžkou 11,3 km. Medzi obcami Kostolec a Záskalie sa prerezáva Manínskou vrchovinou a vytvára Kostoleckú tiesňavu a medzi obcami Záskalie a Považská Teplá vytvára Manínsku tiesňavu. Na dolnom toku vytvára sústavu rybníkov

## Prameň
Pramení v Súľovských vrchoch západne od kóty 664,9 m, neďaleko osady Minarčíkovské v nadmorskej výške približne 580 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na západ, vzápätí sa stáča na juh a ďalej na juhozápad. Za obcou Vrchteplá sa oblúkom stáča najprv na severozápad, následne na západ. Medzi obcou Kostolec a začiatkom Manínskej tiesňavy tečie severozápadným smerom, potom viac-menej na západ, pričom vytvára oblúk prehnutý na sever. Za Považskou Teplou sa stáča a k ústiu tečie severojužným smerom.

## Geomorfologické celky
* Súľovské vrchy, podcelky Súľovské skaly a Manínska vrchovina
* Považské podolie, podcelok Bytčianska kotlina

## Prítoky
* pravostranné: krátky prítok z lokality Kruh, prítok z východného svahu Havranej skaly (835,4 m n. m.), prítok z juhozápadného svahu Havranej skaly, prítok od osady Kresanovci, krátky prítok z juhozápadného svahu Vajanka (561,6 m n. m.), prítok od osady Bazalovci, prítok z lokality Vražiny, prítok z juhojuhozápadného svahu Dúbravky (459,1 m n. m.)
* ľavostranné: prítok zo severozápadného svahu Drieňovky (639,4 m n. m.), prítok z lokality Hlavy, prítok zo západoseverozápadného svahu Veľkého Manína (890,6 m n. m.)

## Ústie
Do Váhu sa vlieva na území mesta Považská Bystrica, juhojuhozápadne od Považskej Teplej, v nadmorskej výške cca 285 m n. m.

## Obce
* Vrchteplá
* Kostolec (osada Pastovník)
* Záskalie
* Považská Bystrica (mestská časť Považská Teplá)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Považská Bystrica
Kategória:Vodné toky v Súľovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Bytčianskej kotline
Kategória:Vrchteplá
Kategória:Kostolec (okres Považská Bystrica)
Kategória:Záskalie (okres Považská Bystrica)
Kategória:Považská Bystrica
Pružinka

**Pružinka** je vodný tok na Hornom Považí, preteká územím okresov Považská Bystrica a Púchov. Je to ľavostranný prítok Váhu s dĺžkou 17,7 km a priemerným prietokom 1,2 m³/s v ústí.  

## Prameň
Pramení v Domanižskej kotline pri osade Briestenné v nadmorskej výške približne 480 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na západ, v obci Pružina sa stáča na severozápad. Po pribratí pravostranného Sverepca pokračuje k obci Beluša na západ. Pred touto obcou sa delí na dve ramená, hlavné pokračuje juhojuhozápadným smerom centrom obce až k miestu, kde sa obe ramená znovu spojujú, potom sa ohýba severozápadným smerom, podteká Kočkovský kanál a na krátkom úseku tečie k ústiu na juhozápad.

## Geomorfologické celky
*Žilinská kotlina, podcelok Domanižská kotlina
*Strážovské vrchy, podcelok Trenčianska vrchovina, podcelok Strážovská hornatina, podcelok Podmanínska pahorkatina
*Považské podolie, podcelok Ilavská kotlina

## Prítoky
*pravostranné: potok z oblasti Za Ostrým vrchom, potok z lokality Hvíždelky, Zákopčianka, Podskalský potok, prítok z juhojuhovýchodného svahu Prielohov (522,1 m n. m.), potok z obce Horný Lieskov, prítok prameniaci severne od kóty 376,0 m, Sverepec, prítok prameniaci východne od kóty 386,7 m, Visolajský potok, prítok z oblasti Praveca, Konopný potok (ústi do hlavného ramena v Beluši)
*ľavostranné: tri krátke prítoky z oblasti Pod Sekanou, tri krátke prítoky prameniace západne od obce Pružina, prítok od samoty Podstrážie, Strážovský potok, prítok zo severného úpätia Ostrej Malenice (909,2 m n. m.), prítok z východného svahu Babieho (481,0 m n. m.), Slopniansky potok, prítok prameniaci severne od kóty 470,3 m, prítok prameniaci východne od Borovej hôrky (471,6 m n. m.), dva prítoky z oblasti Krškovho lazu, prítok zo severozápadného svahu Borovej hôrky, prítok prameniaci západne od osady Pápežov laz, Kamenický potok, prítok zo západoseverozápadného svahu Vŕšku (461,8 m n. m.) - miestne zvaný Kyslá voda

## Ústie
Pružinka sa vlieva do Váhu, pričom pred obcou Beluša sa koryto vetví na dve ramená, hlavné koryto ústi do Váhu západne od obce v nadmorskej výške cca 244,5 m n. m., kým vedľajšie rameno ( Staré koryto ) sa zväčša vracia do hlavného koryta v centre Beluše, oddeľuje sa ďalšie rameno, ktoré ústi do Slatinského potoka západne od Hlože v nadmorskej výške približne 246 m n. m.

## Obce
*Briestenné
*Pružina
*Tŕstie
*Dolný Lieskov
*Visolaje 
*Beluša

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Žilinskej kotline
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Ilavskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Považská Bystrica
Kategória:Vodné toky v okrese Púchov
Kategória:Pružina (okres Považská Bystrica)
Kategória:Dolný Lieskov
Kategória:Visolaje
Kategória:Beluša
Štiavnička (prítok Bystrianky)

**Štiavnička** je nízkotatranský potok na Horehroní, na území okresu Brezno, je to ľavostranný prítok Bystrianky a má dĺžku 13,5 km. Štiavnička je typicky horským tokom s bystrinným charakterom, na hornom toku formuje rovnomernú dolinu s vývermi minerálnych prameňov.

*Prameň:* v Nízkych Tatrách pod sedlom Čertovica (1 238 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 180 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na juhozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Nízke Tatry, oddeľuje podcelky Ďumbierske Tatry na západe a Kráľovohoľské Tatry na východe, 2.Horehronské podolie

*Prítoky:* sprava z Kumštovej doliny, z doliny Veľká Trojica, z doliny Koleso, Mlynná, zľava zo Širokej doliny, Jasienok, z Ivanovej doliny

*Ústie:* do Bystrianky na území obce Bystrá v nadmorskej výške 558,8 m n. m.

*Obce:* Jarabá, Mýto pod Ďumbierom a Bystrá

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Colli Albani

**Colli Albani** môže byť:
*taliansky názov pre Albánske vrchy
*talianske víno, pozri Colli Albani (víno)
*stanica metra v Ríme, pozri Colli Albani (stanica metra)
Revúca

**Revúca** môže byť:
* mesto na Slovensku, pozri Revúca (mesto) 
* okres na Slovensku, pozri Revúca (okres)
* osada obce Oravská Polhora, pozri Revúca (Oravská Polhora)
* prítok Ipľa, pozri Revúca (prítok Ipľa)
* prítok Váhu, pozri Revúca (prítok Váhu)

## Pozri aj
* Liptovské Revúce
* Revúca (chránený areál)
Abietín

**Abietín** (z lat.) je druh živicového oleja.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Organické zlúčeniny
Abiogenéza

**Abiogenéza** (z gr.) môže byť:
* teória, že živá hmota (život) vznikla z neživej hmoty, pozri abiogenéza (teória)
* (bezprostredný) vznik živej hmoty z neživej hmoty (za súčasných podmienok života na Zemi) 
* tvorba organických zlúčenín, rozšírených v živej prírode, mimo organizmu bez účasti enzýmov, pozri abiogenéza (chémia)
* vznik života (z akýchkoľvek látok a bez rodičov); samoplodenie
Abiogénny

**Abiogénny** znamená vzniknutý anorganickými procesmi bez účasti organizmov; opak: biogénny.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Geologické termíny
Abiotickosť

**Abiotickosť** (z gr.) je neschopnosť života, bytie bez života. Abiotické sú všetky fyzikálne a chemické vlastnosti prostredia.

## Zdroj
* 

Kategória:Geológia
Kategória:Ekológia
Kategória:Biológia
Abipóni

**Abipóni** alebo **Abiponi** je takmer vyhynutý juhoamerický indiánsky kmeň (v dnešnej Argentíne). V minulosti to bol mocný kmeň Južnej Ameriky (v dnešnom Uruguaji a Argentíne). Ich jazyk už vyhynul, nazýval sa abipončina.

Kategória:Domorodí obyvatelia Južnej Ameriky
Abiturient

**Abiturient** môže byť:
*maturant
*zriedkavo: absolvent nematuritnej školy alebo vzdelávacieho kurzu
Abiturientný

**Abiturientný** je latinský výraz, ktorý znamená:
*odchádzajúci
*zrelostný, dospelostný.

Kategória:Latinské výrazy
Abjudikácia

**Abjudikácia** (lat.) je súdne nepriznanie, neuznanie nároku; zamietnutie žaloby súdom.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Právo
Abjurácia

**Abjurácia** (z ) môže byť:
* v práve: krivá prísaha
* v cirkvi: prísažné zrieknutie sa odchylných názorov vo veciach viery alebo učenia; zrieknutie sa niečoho vôbec, pozri abjurácia (cirkev)

## Externé odkazy
*