Veľký Horeš

**Veľký Horeš** (v minulosti *Veľký Gýreš*, ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov. 

## Polohopis
Obec Veľký Horeš leží v juhovýchodnej časti Výchoslovenskej nížiny na starom agradačnom vale Tisy.

## Dejiny
Obec vznikla v chotári obce Malý Horeš, ktorá je písomne doložená už v roku 1214 v zakladajúcej listine Leleského prepoštstva. Miesto bolo ale už aj predtým osídlené, nakoľko sa tu našlo sídlisko s kanelovanou keramikou - osídlenie v eneolite, osídlenie otomanskej kultúry zo staršej doby bronzovej, z doby halštatskej, z rímskej a sídliskové nálezy z 10. - 12. storočia.

Nakoľko vznikla v chotári obce Malý Horeš, aj počiatky existencie obce Veľký Horeš sú viazané s uvedenou obcou už aj vzhľadom na rovnaký názov Horeš - Gures, Gyure, Gerus, maď. Géres. 

Priamo sa spomína v roku 1438 s názvom Naghgerez. To znamená, že najneskôr v tomto časovom horizonte vznikla potreba rozlíšiť obce Malý a Veľký Horeš. Samozrejme obec musela existovať už skôr. V r. 1438 patrila magistrom Petrovi a Jakubovi, ktorí majetok získali ako dar od kráľa Žigmunda. V ďalšom priebehu histórie sa striedali vlastníci. Medzi vlastníkmi sa vystriedali napr. rodiny : Csebi, Czékey, Eödönffy, Dobó, Czobor, Barkóczy, Perényi atď. V 18. storočí vlastnili tu majetky Szennyeyovci a v 20. storočí biskupstvo v Košiciach. V dokumentoch sa uvádza pod názvami Nagy Géres, Nagygéres, Veľký Gýreš 1927, Veľký Horeš 1948. 

Obyvatelia obce sa zaoberali poľnohospodárstvom a vinohradníctvom, čo v podstate určuje charakter obce až do dnešnej doby.

## Symboly obce
### História obecných symbolov
Pre obec Veľký Horeš sa našli dve pečate.

Staršia známa pečať obce Veľký Horeš pochádza z druhej polovice 18. storočia. Odtlačok typária z roku 1866 sa nachádza v Archíve Zemplínskej župy (maď. *Zemplén megyei levéltár*) v Sátoraljaújhelyi na písomnosti z roku 1880. Na pečati s kruhopisom *N. (agy) GERES HELYSEG PECSETJE 1866* (Pečať obce Veľký Horeš 1866) je vyobrazený na pažiti stojaci lev s mečom. Obsah pečate je pomerne častým motívom na rodových i na erboch miest. Pravdepodobne voľba motívu bola ovplyvnená charakterom zemianskej obce v dobe vzniku pečate.

Mladšia pečať (tiež zo zdroja ako staršia) je písaná a nakoľko sa nachádza na listine z roku 1887 (prvá pečať je na listine z r. 1880) predpokladáme, že v tomto čase obec používala dve pečatidlá. V elipsovitom pečatnom poli je nápis: *NAGY GÉRES KÔZSÉG PECSETJE* (Pečať obce Veľký Horeš)

### Moderné symboly obce
Erb, pečať a vlajka predstavujú najvýznamnejšie obecné symboly, od kto­rých možno odvodiť ďalšie. Tieto symboly boli schválené 24. septembra 1997 a sú spomenuté v publikácii 
   
#### Erb
Návrh erbu obce vychádza z motívu na staršom pečatidle z roku 1866 so zemianskym motívom. Znamenie na historickej pečati obce Veľký Horeš má široké heraldické rozšírenie, preto návrh rešpektuje osobitosti na kresbe (lev na pažiti, bez koruny, s mečom, hriva nerozstrapatená), aby bola dosiahnutá jedinečnosť erbu medzi podobnými na Slovensku.

Erb obce Veľký Horeš má nasledovnú podobu:
: *V červenom štíte na zelenej pažiti strieborný lev ozbrojený zlatou šabľou.*
Vyfarbenie erbu bolo zvolené tak, aby bolo zvýšené farebné odlíšenie od podobných komunálnych erbov aspoň na Slovensku.

#### Pečať
Pečať obce je okrúhla, uprostred s obecným symbolom a kruhopisom OBEC VEĽKÝ HOREŠ.

#### Vlajka a zástava
Vlajka má podobu štyroch pozdĺžnych pruhov zeleného, žltého, bieleho, červeného v pomere 1:1:2:3. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Zástava obce má rovnakú kompozíciu ako vlajka, pomer strán ale nemusí byť vždy 2:3, zástava môže byť aj dlhšia. Zástava na rozdiel od vlajky je vždy pevne spojená so žrďou, stožiarom.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym záverom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z konca 18. storočia. Úpravami prešiel v roku 1909. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu murovaná empora v podveží. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a polkruhovo ukončenými oknami so šambránami, nárožia sú zaoblené. Veža vystupuje zo štítového priečelia vo forme rizalitu, ukončená je zvonovitou helmicou s laternou s vročením 1908.

* Rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla, jednoduchá jednoloďová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1936-1937. Autormi stavby sú stavitelia František a Štefan Tutkovitšovci. Interiér je zaklenutý valenou klenbou. Fasády kostola sú hladké, veža je ukončená ihlancovou helmicou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Trebišov