Šen-čou 9

**Šen-čou 9** ( – *Šen-čou ťiou chao*; doslova: „*Božská loď číslo deväť*“) bol čínsky pilotovaný kozmický let v rámci programu Šen-čou. Šen-čou 9 vyštartoval 16. júna 2012 a vyniesol do vesmíru trojčlennú posádku, ktorej veliteľom bol Ťing Chaj-pcheng (ako prvý čínsky kozmonaut absolvoval vtedy svoj druhý kozmický let). Ďalšími členmi posádky boli Liou Wang a prvá čínska kozmonautka Liou Jang. Hlavným cieľom letu bolo uskutočniť prvé čínske pilotované spojenie s orbitálnou ministanicou Tchien-kung 1, vypustenou do kozmu v septembri 2011. Kozmonauti pracovali na stanici 10 dní.

## Posádka
*  Ťing Chaj-pcheng (2), veliteľ, PLAAC
*  Liou Wang (1), operátor, PLAAC
*  Liou Jang (1), experimentátor, PLAAC

### Záložná posádka
*  Nie Chaj-šeng, veliteľ, PLAAC
*  Čang Siao-kuang, operátor, PLAAC
*  Wang Ja-pching, experimentátor, PLAAC

## Priebeh letu
Misii Šen-čou 9 predchádzal bezpilotný let Šen-čou 8, pri ktorom došlo v novembri 2011 k experimentálnemu spojeniu s prvou čínskou kozmickou stanicou Tchien-kung 1. Ďalšia misia už mala uskutočniť pilotované spojenie a následný pobyt posádky na stanici.

Kozmonautku Liou Jang charakterizovali štátne médiá ako patriotku. *„Musím toho vo vesmíre veľa stihnúť,“* vyjadrila sa pred štartom Liouová. *„Povediem si o svojom pobyte i práci vo vesmíre dôkladné záznamy, ktoré potom budem zdieľať s verejnosťou, vedcami aj budúcimi taikonautmi.“* Ďalej uviedla, že sa na svoju cestu naozaj teší: *„Predtým som bola pilotka a lietala som na oblohe, teraz ako taikonautka poletím dokonca do vesmíru. Je to vyššie a ďalej. Napriek tomu som pripravená a viem, že musím splniť úlohu, ktorú mám pred sebou. Teším sa ale tiež na to jedinečné prostredie a výhľad, kedy budem môcť obdivovať krásu Zeme a môj krásny domov.“*

thumb|left|125px|Štart Šen-čou 9, 16. jún 2012

Šen-čou 9 úspešne vyštartoval v sobotu navečer 16. júna 2012 o 18:37:24,558 miestneho času (10:37:24,558 svetového času) pomocou nosnej rakety Čchang-čeng CZ-2F/G z kozmodrómu Ťiou-čchüan v čínskej autonómnej oblasti Vnútorné Mongolsko. Zaujímavosťou je, že štart tejto misie sa uskutočnil presne v deň 49. výročia štartu sovietskej kozmickej lode Vostok 6, na palube ktorej sa Valentina Tereškovová stala prvou ženou vo vesmíre. Vzlet rakety a navedenie kozmickej lode na obežnú dráhu Zeme prebehli bez problémov. Približne 11 minút po štarte bola loď na počiatočnej dráhe vo výške 199 – 332 km a začala vykonávať orbitálne manévre, ktoré ju približovali ku stanici Tchien-kung 1.

[thumb|Kresba [kozmická stanica|stanice Tchien-kung 1 (vľavo) s pripojenou kozmickou loďou Šen-čou (vpravo)]]

K spojeniu so stanicou došlo 18. júna o 06:07:04 UTC. Spojenie prebiehalo podľa plánu v automatickom režime za kontroly kozmonautov a riadiaceho strediska v Pekingu. Kozmická loď sa k modulu približovala rýchlosťou asi 20,5 cm/s. Po spojení museli kozmonauti najskôr otvoriť poklop, ktorý viedol do prístupového tunela s priemerom 79 cm. O 09:22 UTC otvorili prielez a vstúpili na palubu stanice. Z bezpečnostných dôvodov boli v skafandroch. Prvým bol veliteľ lode Ťing Chaj-pcheng. Po ňom na stanicu vliezol druhý mužský člen posádky Liou Wang a o niekoľko minút neskôr aj kozmonautka Liou Jang. Stanica bola aj po takmer deviatich mesiacoch v kozme v dobrom stave a fungovala podľa očakávania. V následné dni sa posádka venovala hlavne vedeckým a lekárskym experimentom. Skúmal sa tiež vplyv stavu beztiaže na biorytmy a pracovný výkon ľudí. Zaujímavosťou je, že kozmická stanica bola prispôsobená aj na pobyt ženy na jej palube. *„Hoci modul má vnútornú rozlohu 15 metrov kubických, Liou Jang bude mať vlastnú toaletu a zvukotesnú spálňu, ktorá by mala prispieť k ochrane jej súkromia,“* uviedol Pchang Č’-chao, výskumný pracovník čínskej akadémie vesmírnych technológií. *„Bude sa môcť tiež umývať špongiou a bude mať k dispozícii väčší prídel vody ako jej mužskí kolegovia. Dokonca si do kozmu mohla vziať nejaké špeciálne kozmetické prípravky,“* dodal.

*„Počas výcviku sme vykonali cez 1 500 simulácií, takže sme si potrebné techniky a zručnosti dokonale osvojili. Čína má prvotriedne technológie aj taikonautov, a preto som si istý, že spojenie zvládneme,“* tvrdil pred manuálnym spojením so stanicou operátor Liou Wang. Dňa 24. júna o 03:11:59 UTC sa loď Šen-čou 9 odpojila od stanice a vzdialila sa od nej asi na 300 metrov. Po následnom opätovnom automatickom priblížení na 140 metrov prevzal riadenie lode Liou Wang a prvýkrát otestoval plne pilotované spojenie so stanicou, ku ktorému došlo o 04:48:25 UTC a posádka sa následne vrátila na palubu stanice. Manéver opäť naživo vysielala aj čínska televízia.

Kozmonauti potom ešte pracovali na stanici do 28. júna, kedy sa o 01:22 UTC od nej už definitívne odpojili, ale ešte zostali na obežnej dráhe. Návratový modul kozmickej lode Šen-čou 9 v poriadku pristál 29. júna o 02:02:49 UTC (10:02:49 miestneho času) v stepi Vnútorného Mongolska. Miesto pristátia sa nachádzalo 162 km severne od mesta Chöch chot. Kabína pri dopade na zem vyniesla do vzduchu mračno prachu a zostala ležať na boku. Zhruba hodinu po pristátí trojicu kozmonautov vyniesli z modulu. Všetci traja sa zdali byť v poriadku, usmievali sa a mávali do televíznych kamier. *„Tchien-kung 1, náš domov vo vesmíre, bol pohodlný a príjemný. Som hrdá na svoju krajinu,“* povedala v televíznom rozhovore po pristátí 33-ročná dôstojníčka letectva Liou Jang. Let Šen-čou 9 pochválil aj čínsky premiér Wen Ťia-pao, podľa ktorého sa podarilo dosiahnuť významný pokrok v kozmickom programe. Dňa 30. júna bol návratový modul prepravený do Pekingu. Rovnako ako pri predchádzajúcich letoch zostal orbitálny modul po oddelení od návratového a servisného modulu ešte na obežnej dráhe.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Šen-čou 9 na stránkach spacefacts.de 
* Šen-čou 9 v Malej encyklopédii kozmonautiky 

Kategória:Program Šen-čou
Kategória:Kozmické lety s ľudskou posádkou
Kategória:Kozmonautika v 2012