Ereškigal

[alt=Reliéf „Kráľovnej noci", ktorý pochádza zo starobabylonského obdobia a môže predstavovať Ereškigal alebo Ištar|náhľad|[Reliéf Kráľovná noci|Reliéf „Kráľovnej noci", ktorý pochádza zo starobabylonského obdobia a môže predstavovať Ereškigal alebo Ištar]]
V mezopotámskej mytológii bola **Ereškigal** (sumersky: *dereš.ki.gal*, doslova „Kráľovná Veľkej zeme") bohyňou Irkally, krajiny mŕtvych alebo podsvetia v sumerskej mytológii. V neskorších mýtoch vraj vládla Irkalle spolu so svojím manželom Nergalom. Niekedy sa jej meno uvádza ako **Irkalla**, podobne ako sa v gréckej mytológii používalo *Hádes* pre podsvetie aj jeho vládcu, a niekedy sa uvádza ako Ninkigal, doslova „Pani veľkej zeme".

Ereškigal bola len jedným z viacerých božstiev, ktoré sa v Mezopotámii považovali za vládcov podsvetia. Hlavný chrám zasvätený Ereškigal sa nachádzal v Kute, meste pôvodne spájanom s Nergalom, a jej kult mal veľmi obmedzený rozsah. 

V starovekej sumerskej básni *Inannin zostup do podsvetia* sa Ereškigal opisuje ako Inannina staršia sestra, avšak bežne sa navzájom nespájali.

Dva hlavné mýty zahŕňajúce Ereškigal sú príbeh o Inanninom zostupe do podsvetia a príbeh o Ereškigalinom manželstve s bohom Nergalom. Ďalšie mýty ju spájajú aj s bohmi, ako je Ninazu, pôvodne považovaný za jej manžela, ale neskôr za syna, a Ningišzida.

## Mytológia

V sumerskej mytológii bola Ereškigal kráľovnou podsvetia. Niektorí bádatelia sa domnievajú, že túto funkciu pôvodne plnil Ninazu, pričom Ereškigal sa v sumerských predstavách stala významnou vládkyňou krajiny mŕtvych až neskôr. Viera súvisiaca s touto sférou však bola do istej miery amorfná a je možné, že spočiatku neexistovala jediná všeobecne dohodnutá verzia príslušných mýtických a kultových koncepcií, pričom v systémoch viery rôznych oblastí a období vládli nad podsvetím rôzne božstvá, mužské aj ženské.

V neskorších babylonských zoznamoch bohov mala Ereškigal medzi podsvetnými božstvami vyššie postavenie a vládla kategórii takzvaných „transtigridských hadích bohov" (ako napríklad Ninazu, Tišpak, Ištarán a elamský boh Inšušinak, v Mezopotámii známy takmer výlučne v kontexte posmrtného života), zatiaľ čo Nergal, ktorý plnil analogické funkcie na severe v sumerských časoch, mal namiesto toho sprievod menších vojnových bohov a démonov chorôb. Predstava Nergala a Ereškigal ako páru sa pravdepodobne vyvinula z potreby zosúladiť tieto dve tradície.

Ereškigalovým *[[Sukkal|sukkalom]]* (poslom) bol Namtar.

Hoci v kultových textoch nie je Ereškigal známa, v mýtickej literatúre bola významná. Príklady mýtov, v ktorých hrá dôležitú úlohu, sú:

* *Inannin zostup do podsvetia*
* Jej manželstvo s Nergalom
* Ningišzidova cesta do podsvetia
* Videnie asýrskeho princa o podsvetí

## Synkretizmus
Churritská bohyňa podsvetia Allani bola v Mezopotámii spájaná s Ereškigal a u Chetitov a Luvijcov s bohyňou Slnka Zeme. Zatiaľ čo pôvodne bola Allani v Mezopotámii predstavená ako samostatná postava, ktorej sa v Ure počas Šulgiho vlády prinášali obety pod menom Allatum (popri iných cudzích božstvách, ako boli Išara a Belet Nagar), postupne sa stala len titulom Ereškigal.

Chattijský boh smrti Lelwani, pôvodne opisovaný ako mužské božstvo s mužským titulom *katte* (kráľ), sa namiesto toho začal vnímať ako bohyňa v dôsledku zámeny s Allani a Ereškigal.

### Meno Ereškigal v gréckych magických textoch
Zdá sa, že v neskorších časoch Gréci použili meno Ereškigal (*Ερεσχιγαλ*) pre svoju vlastnú bohyňu Hekaté. V záhlaví zaklínadla v Michiganskom magickom papyruse, ktorý bol datovaný do konca tretieho alebo začiatku štvrtého storočia po Kr. (a ako také bolo napísané po strate umenia čítať klinopisné texty), sa Hekaté označuje ako „*Hekaté Ereschkigal*" a vyvoláva sa pomocou magických slov a gest, aby sa zmiernil strach zaklínača z trestu v posmrtnom živote. Ďalšie štúdium gréckych textov, v ktorých sa spomína meno Ereškigal, ukázalo, že v žiadnom z nich sa nevyskytujú motívy mezopotámskeho pôvodu v nejakej významnej miere, použité symboly sú skôr tie, ktoré sa spájajú s Hekaté než s Ereškigal. Použitie mena Ereškigal neslúžilo inému účelu ako „vybaviť grécku bohyňu podsvetia záhadne znejúcim, cudzím menom" a že ľudia, ktorí „tieto texty tvorili, prenášali a používali, mali buď malý záujem o mezopotámske tradície spojené s Ereškigal, alebo o nich mali malé znalosti (alebo oboje)." 
## Referencie

## Pozri aj

* Náboženstvo Sumeru

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Sumerskí bohovia
Kategória:Bohovia podsvetia
Kategória:Bohyne