open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kormorán chochlatý

**Kormorán chochlatý** (lat. *Gulosus aristotelis*, staršie *Phalacrocorax aristotelis*) je veslonožec z čeľade kormoránovitých.Obýva morské pobrežie západnej palearktídy. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov kormorán chochlatý patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je klesajúci, európska populácia klesla o 25% za obdobie troch generácií (26,4 roka).

## Výskyt a stav na Slovensku
Do roku 1999 bolo známe len jediné pozorovanie z 8. februára 1998 na rieke Dunaj v Bratislave. V roku 2000 bol opäť videný jeden dospelý kormorán chochlatý v Bratislave 22. decembra. Dňa 11. marca 2003 bol pravdepodobne ten istý jedinec zaznamenaný na dvoch miestach, aj na Váhu aj na Dunaji.  Žiadne novšie pozorovania nie sú ani v zozname vzácnych ornitologických pozorovaní podliehajúcich hláseniu Slovenskej faunistickej komisii
 ani v zozname vzácnych a zriedkavých druhov vtákov databázového systému Birding Slovakia.

Odhadovaný počet zimujúcich jedincov 0 – 1. Ekosozologický status v rokoch 1995, 1998, 2001 V roku 2014 žiadny. Európsky ochranársky status *SPEC4* - druhy, ktorých globálne populácie sú koncentrované v Európe a majú tam vhodný ochranársky status. Stupeň ohrozenia *S* – vyhovujúci ochranársky status.

## Galéria

European shags in mating plume.jpg|V hniezdnom šate
Phalacrocorax aristotelis MHNT.ZOO.2010.11.47.2.jpg|Vajce
Shag with two chicks in the nest, Inner Farne - geograph.org.uk - 1379375.jpg|Na hniezde s mláďatami
Juvenile Shags atop the Halliman skerry - geograph.org.uk - 1314286.jpg|Mláďatá
Shag from the Crossley ID Guide Britain and Ireland.jpg|Kompozitná fotografia – pomôcka na ľahšie spoznanie druhu 


## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
 
* 

Kategória:Kormoránovité
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Fortnite Battle Royale

**Fortnite Battle Royale** je bezplatná počítačová hra  vytvorená a uvedená spoločnosťou Epic Games. V septembri 2017 (konkrétne 26. septembra) bola vydaná pre systémy Microsoft Windows, MacOS, PlayStation 4 a Xbox One, pre iOS v apríli 2018, pre Nintendo Switch v júni 2018 a verzia pre Android vyšla v auguste 2018. Je podobná inej hre od Epicu: , z ktorej prebrala pomerne zásadný prvok; hráči môžu rozložiť väčšinu objektov v hre a získať tak materiály, ktoré môžu v rámci svojej stratégie použiť na vybudovanie opevnení. Hra umožňuje obmedzené prepojenie medzi platformami.

Myšlienka na Fortnite Battle Royale vznikla po vydaní podobnej hry PlayerUnknown Battlegrounds (PUBG), ktorá zaznamenala v roku 2017 rekordné počty hráčov. Vďaka jej komerčnému úspechu sa Epic Games rozhodli vytvoriť niečo podobné. Od júla 2018 sa v hre objavilo viac ako 125 miliónov hráčov a odhaduje sa, že jej autori získali viac ako 1 miliardu amerických dolárov v mikrotransakciách. Fortnite: Battle Royale sa stala kultúrnym fenoménom. 

Fortnite sa ako celok vyvíja po sezónach.

## Súdy a žaloby
V januári 2018 spoločnosť Bluehole PUBG Corp., juhokórejská spoločnosť stojaca za PlayerUnknown Battlegrounds (PUBG), podala žalobu proti Epic Games kvôli kopírovaniu ich hry a používateľského rozhrania. Podľa spoločnosti Korea Times sa očakávalo, že Bluehole má malú šancu na úspech, pretože by bolo ťažké určiť orginalitu. Spoločnosť PUBG Corp žalobu v júni 2018 z nezverejnených dôvodov stiahla.

V máji 2018 spoločnosť Epic Games podala žalobu na Thomasa Hannaha po tom, čo zverejnil informácie týkajúce sa 4.sezóny. 

Popularita tanečných emotov Fortnite, ktoré si vypožičiavajú z tanečných pohybov v populárnej kultúre, viedli tvorcov týchto tancov k tomu, aby vyjadrili obavy v súvislosti s týmito krokmi, ktoré predáva Epic, hoci takéto tanečné pohyby nemôžu byť chránené autorskými právami.
Medzi nimi patrí rapper 2 Milly v súvislosti s jeho "Milly Rock" a herec Donald Faison v súvislosti s tanečným pohybom, ktorý použil na televíznej scére Scrubs. 2 Milly začala podnikať žalobu proti spoločnosti Epic s porušovaním autorských práv v rámci tanečného emotu založeného na "Milly Rock", ako aj uplatňovaním nárokov na ochranu osobnostných práv podľa kalifornského práva.
## Zdroj
* Fortnite wiki
*https://www.sector.sk/sprava/40916/epic-ma-problemy-pre-tanecne-emote-vo-fortnite.htm

Kategória:Epic Games
Kategória:Videohry
Kategória:Počítačové hry z 2017
Kategória:Battle Royale
Kategória:Hry pre Windows
Roháčka (geomorfologický podcelok)

**Roháčka** je geomorfologický podcelok Čiernej hory. Najvyšší vrch podcelku je rovnomenný vrch, dosahujúci výšku 

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Čierna hora (pohorie na Slovensku)|Čierna hora]]* → ***Roháčka***
***
 
Podcelok leží v severnej časti Čiernej hory a v rámci pohoria ho na juhovýchode od susedných Bujanovských vrchov oddeľuje údolie Bystrej. Na východe a severe susedí Šarišská vrchovina, severozápadne leží Branisko a jeho podcelok Sľubica a Hornádske podolie, patriace do Hornádskej kotliny. Juhozápadným smerom ležia Volovské vrchy s podcelkom Hnilecké vrchy.

## Významné vrcholy
* Roháčka – najvyšší vrch podcelku i pohoria ()
* Čierna hora ()
* Široká hora ()
* Grúň ()
* Koľvek ()
* Holý hŕbok ()

## Doprava
Západným okrajom územia vedie v údolí Hornádu cesta II/547 (Krompachy – Margecany – Košice), juhovýchodný okraj vymedzuje cesta II/546 (Margecany – Prešov). Západným okrajom podcelku vedie železničná trať Žilina – Košice.

## Turizmus
Z Kluknavy do Klenova vedie  modro značkovaná turistická trasa cez najvyšší vrch Roháčka, na ktorý sa v sedle pod týmto vrcholom pripája  žltá značka z Margecian.

## Referencie

Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Kategória:Čierna hora (pohorie na Slovensku)
Bujanovské vrchy

**Bujanovské vrchy** sú geomorfologický podcelok Čiernej hory. Najvyšší vrch podcelku je Suchý vrch, dosahujúci výšku .

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Čierna hora (pohorie na Slovensku)|Čierna hora]]* → ***Bujanovské vrchy***
***
 
Podcelok leží na severe centrálnej časti Čiernej hory a v rámci pohoria susedí na severozápade s Roháčkou, na juhovýchode s podcelkami Pokryvy a Sopotnické vrchy. Na severovýchode susedí Šarišská vrchovina, západným smerom nadväzujú Volovské vrchy s podcelkami Hnilecké vrchy a Kojšovská hoľa.

## Významné vrcholy
* Suchý vrch – najvyšší vrch podcelku ()
* Šľuchta ()
* Bujanov ()
* Kozinec ()

## Ochrana prírody
V Bujanovských vrchoch ležia maloplošné chránené územia Margecianska línia a Bujanovská dubina.

## Doprava
Západným okrajom územia vedie cesta II/547 (Krompachy – Margecany – Košice), severovýchodný okraj vymedzuje cesta II/546 (Margecany – Prešov). Centrálnou časťou masívu vedie Bujanovským tunelom železničná trať Žilina – Košice.

## Turizmus
Z Klenova k železničnej zastávke Ružín vedie  modro značkovaná turistická trasa. Významnú úlohu pre rozvoj turizmu zohráva vodná nádrž Ružín.

## Referencie

Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Kategória:Čierna hora (pohorie na Slovensku)
Kolibiarik horský

**Kolibiarik horský** (iné názvy: **kolibkárik horský**, **kolibkárik vrchovský**; lat. *Phylloscopus bonelli*) je malý druh spevavca z čeľade penicovité (*Sylviidae*). Európsky druh, hniezdi v svetlých, suchých lesoch s dobrým podrastom. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov kolibiarik horský patrí medzi najmenej ohrozené druhy, celková populácia je stabilná, stavy v Európe v rokoch 19892013 boli taktiež stabilné. 

## Výskyt a stav na Slovensku
Kolibiarik horský sa len náhodne zatúla na Slovensko. Existujú 3 výskyty schválené faunistickou komisiou z 20. storočia a to v rokoch 1934, 1952 a 1954. V 21. storočí bolo akceptované pozorovanie z roku 2009. 

## Ochrana
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 500 €  (Vyhláška MŽP č. 170/2021).

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
 
* 

Kategória:Penicovité
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Sopotnické vrchy

**Sopotnické vrchy** sú geomorfologický podcelok Čiernej hory. Najvyšší vrch podcelku je Somár, dosahujúci výšku 

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Čierna hora (pohorie na Slovensku)|Čierna hora]]* → ***Sopotnické vrchy***
***
 
Podcelok leží na východe centrálnej časti Čiernej hory a v rámci pohoria susedí na západe s Bujanovskými vrchmi, na juhozápade s podcelkom Pokryvy a južným smerom nadväzuje Hornádske predhorie. Na východe susedí Košická kotlina s podcelkom Toryská pahorkatina a severne leží Šarišská vrchovina.

## Významné vrcholy
* Somár – najvyšší vrch podcelku ()
* Tlstá ()
* Humenec ()
* Ostrá ()

## Ochrana prírody
V Sopotníckych vrchoch leží maloplošné chránené územie, národná prírodná rezervácia Humenec.

## Doprava
Južným okrajom územia vedie údolím Hornádu železničná trať Žilina – Košice.

## Turizmus
Najvýznamnejšou z turistických trás v tejto časti pohoria je  červeno značkovaná Cesta hrdinov SNP, na ktorú sa pripájajú viaceré miestne turistické trasy.

## Referencie

Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Kategória:Čierna hora (pohorie na Slovensku)
Kolibiarik králikovitý

**Kolibiarik králikovitý** (iné názvy **kolibkárik králikovitý** alebo **kolibiarik Pallasov**; lat. *Abrornis proregulus* synonymum *Phylloscopus proregulus*) je malý druh spevavca z čeľade penicovité (*Sylviidae*). Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov kolibiarik králikovitý patrí medzi najmenej ohrozené druhy, celková populácia je stabilná.

## Výskyt a stav na Slovensku
Kolibiarik králikovitý sa pravidelne zatúla na jeseň do severozápadnej Európy, do strednej Európy výnimočne. Na Slovensku bol zaznamenaný dvakrát, prvýkrát bol zistený 16. októbra v roku 2002. Druhé pozorovanie je z novembra 2009.

## Ochrana
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 500 €  (Vyhláška MŽP č. 170/2021).

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
 
* 

Kategória:Penicovité
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kolibiarik sivozelený

**Kolibiarik sivozelený** (iné názvy **kolibkárik zelený** alebo **kolibiarik zelený**; lat. *Seicercus trochiloides* synonymum *Phylloscopus trochiloides*) je malý druh spevavca z čeľade penicovité (*Sylviidae*). Hniezdi na Sibíri, v 20. storočí sa začal šíriť na západ do Európy a od 70-tych rokov aj do strednej Európy. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov kolibiarik sivozelený patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je stúpajúci, stavy v Európe sú stabilné.

## Výskyt a stav na Slovensku
Kolibiarik sivozelený bol prvýkrát na Slovensku zaznamenaný v júni 1979, postupne pribúdali ďalšie pozorovania najmä z hornatej oblasti severného Slovenska  a hniezdenie bolo doložená v roku 1994. Záznamy naďalej pribúdajú. V roku 2001, 2014,2015, 2017 aj 2018.

Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 10 - 100. Trendy neboli stanovené, nakoľko ide novohniezdiaci druh. Ekosozologický status v roku 1995 *I* - nezaradený. V roku 1998 *DD* - druh, o ktorom sú údaje nedostatočné. V roku 2001 *DD* - údajovo nedostatočný. V roku 2014 *EN B2a; D* - silne ohrozený. Európsky ochranársky status nezaradený *SPEC*. Stupeň ohrozenia *S* - vyhovujúci ochranársky status.

## Ochrana
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 1000 €  (Vyhláška MŽP č. 170/2021).

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
 
* 

Kategória:Penicovité
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kolibiarik dlhochvostý

**Kolibiarik dlhochvostý** (iné názvy: **kolibiarik Schwarzov**, **kolibiar dlhochvostý**, **kolibkárik dlhochvostý**, **kolibkárik Schwarzov**; lat. *Phylloscopus schwarzi*) je malý druh spevavca z čeľade penicovité (*Sylviidae*).

## Výskyt a stav na Slovensku
Kolibiarik dlhochvostý bol prvýkrát zistený na Slovensku začiatkom októbra v roku 2016, pozorovanie bolo schválené faunistickou komisiou.

## Ochrana
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 500 €  (Vyhláška MŽP č. 170/2021).

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
 

Kategória:Penicovité
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Halogénkarboxylová kyselina

**Halogénkarboxylová kyselina** je karboxylovou kyselinou, ktorá má v reťazci funkčnej skupiny nahradený atóm vodíka atómom halogénu. Patrí preto medzi substitučné deriváty.

## Vlastnosti
Väčšina z nich sú kryštalické látky, dobre rozpustné vo vode alebo v liehu. Majú leptavé účinky, sú toxické a veľmi reaktívne.

Sila halogénkarboxylových kyselín je vzhľadom k zápornému indukčnému efektu halogénu, je vyššia ako východiskovej kyseliny. Vplyv substituenta, s rastúcou vzdialenosťou od karboxylovej skupiny klesá. Sila rastie s rastúcim počtom naviazaných halogénov.

: C**Cl**H2-CH2-CH2-COOH &#x3C; CH3-CH**Cl**-CH2-COOH &#x3C; CH3-CH2-CH**Cl**-COOH
: CH3-COOH &#x3C; CH2Cl-COOH &#x3C; CHCl2-COOH &#x3C; CCl3-COOH

## Príprava
* α-halogénkyseliny pripravujeme katalytickou halogenáciou karboxylových kyselín.CH3-COOH + Cl2 → CH2Cl-COOH + HCl
* Adíciou halogénovodíka s nenasýtenými karboxylovými kyselinamy.CH2=CH-COOH + HCl → CH3-CHCl-COOH
* Aromatické halogénkarboxylové kyseliny pripravíme klasickou elektrofilnou halogenáciou. Môžeme tiež zoxidovať bočný reťazec alkylhalogenidarénov.

## Reakcie
* Hydrolýzou α-halogénkyselín získame príslušnú hydroxykyselinu a uvolni sa halogénovodík.R-CHX-COOH + H2O → R-CH(OH)-COOH + HX
* Hydrolýzou γ-halogénkyselín a ďalším následným prepojením oboch OH skupín pri odštiepení vody vzniká laktón.
* Elimináciou halogénovodíku, pripravíme nenasýtené karboxylové kyseliny.R-CHX-CH2-COOH - HX → R-CH=CH-COOH

## Zdroj
Extrémofil

**Extrémofil** (z **' znamenajúci „extrém“ a zo **' () znamenajúci „láska“) je organizmus, ktorý prežíva vo fyzických a geochemických extrémnych podmienkach škodlivých pre väčšinu života na Zemi. V kontraste, ozganizmy, ktoré žijú v priemerných podmienkach sa nazývajú mezofily alebo neutrofily.

## Charakteristika
V 80. a 90. rokoch 20. storočia zistili biológovia, že mikrobiálny život je veľmi flexibilný a má schopnosť prežiť aj v extrémnych podmienkach (nikách, ktoré sú kyslé, alebo výnimočné horúce), ktoré sú úplne neobývateľné pre komplexné organizmy. Niektorí vedci sa domnievajú, že život na Zemi začal pri geotermálnych prieduchoch hlboko pod povrchom oceánu.

Podľa astrofyzika Steinna Sigurdssona, existujú životaschopné endospóry staré 40 miliónov rokov, a je známe, že sú odolné voči žiareniu. Niektoré baktérie sa našli v chladnom a tmavom prostredí antarktického jazera 800 metrov pod ľadom a v Mariánskej priekope, najhlbšom mieste v oceáne. Niektorým mikroorganizmom sa darí vnútri hornín do hĺbky 580 metrov pod morským dnom a 2,6 km pod morom na severozápadnom pobreží USA. Podľa jedného z výskumníkom sa mikróby nachádzajú všade, sú extrémne prispôsobivé na podmienky a prežijú všade. Kľúčom k ich adaptácii je zloženie ich aminokyselín, ovplyvňujúce ich skladanie bielkovín v konkrétnych podmienkach.

## Referencie

## Zdroj
Alvinella pompejana

**Alvinella pompejana** je druh hlbokomorského mnohoštetinavca. Je to extrémofil žijúci v hydrotermálnych prieduchoch v Pacifiku. Bol objavený na začiatku 80. rokov 20. storočia francúzskymi morskými biológmi.

Je dlhý asi 13 cm. Žijú na ňom episymbiontické baktérie z triedy *[[Epsilonproteobacteria]]*, ktoré vytvárajú na jeho povrchu ochranný biofilm v tvare bielych chĺpkov. Kolónie baktérií ho izolujú a kŕmia sa, v symbióze, z vylučovaného cukrového slizu. Vytvára husté kolónie na povrchu termálnych čiernych fajčiarov. Žije v trubkovitých útvaroch na ich svahoch. Teploty okolia sa pohybujú od 29 °C do 84 °C. *A. pompejana* tak patrí medzi najviac teplotne tolerantné a eurytermné organizmy na Zemi (za potravou opúšťa úkryt aj do 10 °C vody).

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Mnohoštetinavce
Kategória:Termálne pramene
Kategória:Extrémofily
Karlova (Praha)

**Karlova ulice** (slovensky *Karolova ulica)*  je ulica v Prahe v Starom Meste. Ulica sa kľukatí medzi Malým a Křižovnickým námestím. Je vedená východno-západným smerom. Z východu na ňu nadväzujú z ľavej strany ulice Jilská, Jalovcová, Husova, Liliiová a Smetanovo nábrežie, z pravej strany Husova, Seminářská a Křižovnicka ulica. Na Křižovnickom námestí pokračuje Karlovým mostom na Malú Stranu, kde na ňu nadväzuje ulica Mostecká. Karlova ulica je určená len pre peších. Je to jedna z najfrekventovanejších peších trás v meste, pretože spája Staromestské námestie s Karlovým mostom. Nesie meno po Karolovi IV. Je súčasťou tzv. *Kráľovskej cesty*.

## Významné stavby
* Kostol Najsvätejšieho Salvátora
* Vlašská kaplnka Nanebovzatia Panny Márie
* Katedrála sv. Klimenta
* Klementinum
* Dom U Zlatej studne
* Dom U Zlatého hada (č. 181) – r. 1714 tu bola otvorená prvá kaviareň v Prahe
* Colloredo-Mansfeldský palác
* Dom U Francúzskej koruny
* Pöttingovský palác

## Významné inštitúcie
* vydavateľstvo Vladimíra Žikeša malo v rokoch 19411948 sídlo v Colloredo-Mansfeldskom paláci (Karlova 2)

## Referencie


## Literatúra
* 

## Zdroj

Kategória:Ulice na Starom Meste (Praha)
Alexander Nógrádi

**Alexander Nógrádi** (, tiež **Alexander Nogrády**, * 14. máj 1894, Fiľakovo – † 1. január 1971, Budapešť, Maďarsko) bol maďarský politik z Maďarskej socialistickej robotníckej strány, MSZMP *(Magyar Szocialista Munkáspárt)*, generál Maďarskej ľudovej armády *(Magyar Néphadsereg)* a, okrem iného, partizánsky veliteľ, účastník SNP.

Zúčastnil sa španielskej občianskej vojny, bojoval na strane ozbrojeného odporu proti generálovi Francovi. Po skončení občianskej vojny 1. apríla 1939 išiel najprv do Francúzska, odkiaľ po invázii nemeckého Wehrmachtu odcestoval do Moskvy, kde pracoval pre Komunistickú internacionálu a maďarskojazyčnú rozhlasovú stanicu *Kossuth Rádió*. Od júna 1944 bol veliteľom maďarskej sekcie na Ukrajinskom štábe partizánskeho hnutia v Kyjeve. Od 29. augusta 1944 bol účastníkom Slovenského národného povstania.

## Referencie


Kategória:Maďarské vojenské osobnosti
Kategória:Maďarskí politici
Kategória:Osobnosti z Fiľakova
Emil Gallo

**Emil Gallo** (* 1. máj 1924, Kraľovany – † 1971, Bratislava) bol vyučený inštalatér. Známym sa stal vďaka póze na fotografii Ladislava Bielika, na ktorej sa v roku 1968 postavil okupačnému tanku s odhalenou hruďou.

## Biografia
Z rodnej obce sa presťahoval do Bratislavy na Sokolskú ulicu. Žil životom obyčajného občana. Pracoval ako inštalatér a spolu s manželkou mali štyri deti. Po tragickej smrti manželky v roku 1963 sa o deti musel starať celkom sám. Tri roky po vpáde vojsk Varšavskej zmluvy do Česko-Slovenska, v roku 1971, spáchal samovraždu. Svetoznámym, aj keď bezmenným, sa stal pod názvom “*Muž s odhalenou hruďou pred okupačným tankom*“. Jeho totožnosť bola zistená až v roku 1991. Fotografia bola zaradená do výstavnej kolekcie World Press Photo − 1968. Neskôr snímku vybrali do najrenomovanejších súborov najlepších fotografií 20. storočia. 

## Odkaz v umení a kultúre

* Slovenská pošta vydala 21. augusta 2018 hárček v edícii Umenie: "Ladislav Bielik – Muž s odhalenou hruďou."
* Národná banka Slovenska vydala striebornú zberateľskú mincu v hodnote 10 Euro "Nenásilný spontánny odpor občanov proti vstupu vojsk Varšavskej zmluvy v auguste 1968"
* 0 Euro souvenir bankovka "50. výročie odporu proti okupácii"

## Zaujímavosti

* Autorstvo fotografie si prisvojovali mnohí fotografi a agentúry.
* Niektoré dobové periodiká zle lokalizovali miesto a pod fotografiu často písali mesto Praha.
* V českej učebnici dejepisu z roku 1995 sa ako miesto fotografie uvádza Budapešť.
* Nemecká agentúra DPA až do roku 1999 pripisovala právnu licenciu Petrovi Stefanovi Lutzovi, ktorý denník Smena s uverejnenou fotografiou vyniesol z vtedajšieho Československa. Lutz roky za fotografiu poberal honoráre.
* Od roku 1999 sú vlastníkmi autorských práv fotografie dedičia Ladislava Bielika.
* Originál fotografie s rozmermi 30 x 45 cm sa v roku 2003 predal za 1288 Eur.

## Referencie



Kategória:Obete samovrážd
Kategória:Dejiny Česko-Slovenska
Kategória:Pražská jar
Kategória:Studená vojna
Kategória:1968
Pokryvy

**Pokryvy** sú geomorfologický podcelok Čiernej hory. Maximum podcelku dosahuje vrchol s rovnomenným názvom Pokryvy, ktorý má 

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Čierna hora (pohorie na Slovensku)|Čierna hora]]* → ***Pokryvy***
***
 
Podcelok zaberá juhozápad centrálnej časti Čiernej hory a v rámci pohoria susedí na juhovýchode Hornádske predhorie, severovýchodným smerom sa rozkladajú Sopotnické vrchy a na severozápade nadväzujú Bujanovské vrchy. Západne ležia Volovské vrchy s podcelkom Kojšovská hoľa.

## Významné vrcholy
* Pokryvy - najvyšší vrch podcelku ()
* Vysoký vrch ()
* Bokšov ()
* Holica ()
* Sivec ()

## Ochrana prírody
V tejto časti pohoria ležia maloplošné chránené územia:
* Sivec – národná prírodná rezervácia
* Vozárska – národná prírodná rezervácia
* Vysoký vrch – prírodná rezervácia

## Doprava
Západným okrajom územia vedie cesta II/547 (Krompachy – Margecany – Košice). Severným a východným okrajom vedie železničná trať Žilina – Košice.

## Turizmus
Centrálnou časťou územia vedie  červeno značkovaná Cesta hrdinov SNP, na ktorú sa pripája sieť lokálnych trás z okolitých obcí. Významnú úlohu pre rozvoj turizmu zohráva vodná nádrž Ružín a Kysacký hrad.

## Referencie

Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Kategória:Čierna hora (pohorie na Slovensku)
Hornádske predhorie

**Hornádske predhorie** je geomorfologický podcelok Čiernej hory. Zaberá širšie okolie údolia Hornádu medzi Kysakom a Košicami.

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Čierna hora (pohorie na Slovensku)|Čierna hora]]* → ***Hornádske predhorie***
***
 
Podcelok zaberá južnú časť Čiernej hory a v rámci pohoria susedí na severe so Sopotníckymi vrchmi a Pokryvmi. Západne ležia Volovské vrchy s podcelkom Kojšovská hoľa, na juhu a východe nadväzuje Košická kotlina s podcelkami Medzevská pahorkatina, Košická rovina a Toryská pahorkatina.

## Významné vrcholy
* Hŕbok ()
* Dubina ()
* Hradová ()

## Ochrana prírody
V tejto časti pohoria leží maloplošné chránené územie Kavečianska stráň.

## Doprava
Západným okrajom územia vedie cesta II/547 (Krompachy – Margecany – Košice). Centrálnou časťou údolím Hornádu vedie železničná trať Žilina – Košice, na ktorú sa v stanici Kysak pripája trať do Prešova.

## Turizmus
Centrálnou časťou územia vedie  červeno značkovaná Cesta hrdinov SNP, no na území podcelku je niekoľko ďalších značených chodníkov. Turisticky atraktívna pre obyvateľov i návštevníkov Košíc je najmä Zoologická záhrada a vrch Hradová s vyhliadkovou vežou a pozostatkami Košického hradu.

## Referencie

Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Kategória:Čierna hora (pohorie na Slovensku)
Kategória:Predhoria na Slovensku
Majstrovstvá Južnej Ameriky v basketbale žien 2018

**Majstrovstvá Južnej Ameriky v basketbale žien 2018** bol v poradí 36. turnaj majstrovstiev Južnej Ameriky v basketbale žien, ktoré organizuje Juhoamerická basketbalová konfederácia (CONSUBASQUET). Konal sa v meste Tunja, v departmente Boyacá, v Kolumbii v dňoch od 30. augusta do 4. septembra 2018, za účasti 8 tímov. Kolumbia bola organizátorom juhoamerického šampionátu žien piatykrát, predtým hostila toto podujatie v rokoch 1967, 1984, 1991 a 2005. Zápasy sa odohrali v aréne Coliseo Cubierto San Antonio s kapacitou 2 500 divákov. Na turnaji zvíťazila , ktorá vo finálovom stretnutí vyhrala nad obhajcom prvenstva a predchádzajúcim 16-násobným víťazom tohoto turnaja v rade z . Argentína získala juhoamerický titul po 72 rokoch.

Tieto majstrovstvá zároveň slúžili ako kvalifikácia juhoamerických družstiev na Majstrovstvá Ameriky 2019. Kvalifikovali sa na ne 4 najlepšie družstvá.

## Účastníci a nasadenie do výkonnostných košov
Družstvá boli pred žrebovaním skupín nasadené do nasledovných výkonnostných košov:

Poznámka: Číslo v zátvorke udáva umiestnenie vo svetovom rebríčku FIBA k augustu 2017.

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A

#### Skupina B

### Play-off
#### Stretnutia o 5.8. miesto

#### Stretnutie o 7. miesto

#### Stretnutie o 5. miesto

#### Semifinále

#### Stretnutie o 3. miesto

#### Finále

## Konečné poradie

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka FIBA Americas  /
* Oficiálna stránka Kolumbijskej basketbalovej federácie  

## Zdroje
* Majstrovstvá Juž. Ameriky 2018 na stránke Medzinárodnej basketbalovej federácie /
* Majstrovstvá Juž. Ameriky 2018 na stránke the-sports.org 
* Majstrovstvá Južnej Ameriky na stránke latinbasket.com 

Kategória:Basketbal v 2018
Ženy
Basketbal
2019 v hudbe

Tento článok obsahuje výpis významných udalostí v **[[hudba|hudbe]]** v roku 2019.

## Albumy

### Január

### Február

### Marec

### Máj

### November

### Albumy bez mesiaca vydania

## Ceny a súťaže

## Referencie


## Zdroj

Kategória:2019
Kategória:Hudba z 2019
Majstrovstvá sveta v basketbale žien 2018

**Majstrovstvá sveta v basketbale žien 2018** bol v poradí 18. turnaj majstrovstiev sveta v basketbale žien, ktoré organizuje Medzinárodná basketbalová federácia (FIBA). Konal sa v mestách San Cristóbal de La Laguna a Santa Cruz de Tenerife, na Kanárskych ostrovoch, v Španielsku v dňoch od 22. do 30. septembra 2018, za účasti 16 tímov. Nováčikmi turnaja boli až 3 družstvá: Belgicko, Lotyšsko a Portoriko. Španielsko organizovalo svetový šampionát žien prvýkrát, ale predtým už hostilo mužský šampionát v rokoch 1986 a 2014. Titul tretíkrát v rade zísaklo družstvo , ktoré vo finálovom stretnutí zvíťazilo nad .

Turnaj zároveň slúžil ako jedno z kvalifikačných podujatí na basketbalový turnaj Letných olympijských hier 2020. Kvalifikovalo sa naň iba víťazné družstvo.

## Organizátor
Do hlasovania, ktoré započalo v októbri 2014, o organizátora turnaja MS sa zapojili kandidatúry 2 krajínŠpanielska a Izraela. V decembri 2014 FIBA rozhodla hlasovaním o udelení práva dať organizovať MS 2018 Španielsku. Hlasovanie dopadlo pomerom hlasov  pre Španielsko. Zápasy sa odohrali iba v dvoch arénach: Pabellón Insular Santiago Martín a Pabellón Municipal de Deportes Quico Cabrera.

## Kvalifikácia
Kvalifikačný kľúč:

## Arény

## Nasadenie do výkonnostných košov
FIBA nasadila pred žrebovaním skupín, ktoré sa uskutočnilo 6. februára 2018, družstvá do nasledovných výkonnostných košov, v ktorom zohľadnila v 1. koši umiestnenie vo svetovom rebríčku a v ostatných košoch geografické zadelenie a výkonnostné kritéria:

Poznámka: Číslo v zátvorke udáva umiestnenie vo svetovom rebríčku FIBA v auguste 2017.

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A

#### Skupina B

#### Skupina C

#### Skupina D

### Play-off
#### Osemfinále

#### Štvrťfinále

#### Stretnutia o 5.8. miesto

#### Stretnutie o 7. miesto

#### Stretnutie o 5. miesto

#### Semifinále

#### Stretnutie o 3. miesto

#### Finále

## Konečné poradie

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Medzinárodnej basketbalovej federácie 
* Oficiálna stránka Španielskej basketbalovej federácie 

## Zdroje
* MS 2018 na stránke Medzinárodnej basketbalovej federácie 
* MS 2018 na stránke todor66.com 
* MS 2018 na stránke the-sports.org 

Kategória:Basketbal v 2018
Kategória:Majstrovstvá sveta v basketbale žien
Basketbal
Ploská hora

**Ploská hora** je územie európskeho významu v správe štátnej ochrany prírody Správa CHKO Dunajské luhy. 

Nachádza sa v katastrálnych územiach obcí Bajtava a Leľa v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené  výnosom MŽP SR č.3/2004-5.1 v roku 2004 na rozlohe 26,52 ha, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu.

Predmetom ochrany sú biotopy:

* Panónske travinnobylinné porasty na spraši
* Suchomilné travinnobylinné a krovinové porasty na vápnitom podloží (*dôležité stanovištia Orchideaceae)
* Nížinné a podhorské kosné lúky
* Xerotermné kroviny

## Fauna
Z plazov tu žije jašterica krátkohlavá (Lacerta agilis) , z bezstavovcov je zaujímavý výskyt druhu európskeho významu priadkovec trnkový (Eriogaster catax) uvedený v Projekte ochrany územia z roku 2012.

## Referencie

Kategória:Územia európskeho významu na Slovensku
Kategória:Bajtava
Kategória:Leľa
Kategória:Chránené územia v okrese Nové Zámky
Zádielska planina

**Zádielska planina** je geomorfologický podcelok Slovenského krasu. Nachádza sa v jeho východnej časti.

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Slovenský kras]]* → ***Zádielska planina***
***
 
Podcelok zaberá východnú časť Slovenského krasu a v rámci krajinného celku susedí na východe s Jasovskou planinou, oddelenou hlbokou dolinou Hájskeho potoka, západným smerom je Zádielskou tiesňavou oddelená planina Horný vrch a na juhu sa rozkladá Turnianska kotlina. Na juhovýchode leží Košická rovina, podcelok Košickej kotliny. Severným smerom nadväzujú Volovské vrchy s podcelkom Pipitka.

## Vybrané vrchy
* Grečov ()
* Ďurkova skala ()
* Hájska vyhliadka ()

## Chránené územia
Územie patrí do Národného parku Slovenský kras a z maloplošných chránených území tu leží národná prírodná rezervácia Zádielska tiesňava a Turniansky hradný vrch.

## Turizmus
Turisticky atraktívne územie má vybudovanú sieť turistických chodníkov, ktoré vedú tak okrajovými roklinami, ako aj planinou. V Zádielskej doline je významné rázcestie, kde sa stretáva 6 značených chodníkov. Okrem prírodných zaujímavostí je turistickým lákadlom i zrúcanina Turnianskeho hradu.

## Doprava
Južným okrajom územia vedie európska cesta 58 v koridore cesty I/16 (Rožňava – Košice). Z nej sú ľahko dostupné obce Zádiel, Turňa nad Bodvou i Háj, tvoriace východiská pre návštevníkov tejto časti Slovenského krasu.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Planiny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Skrol

**Skrol** je český avantgardný post-industriálny súbor, niekedy tiež označovaný ako "martial industriálny", aktívny od roku 1995. Pre jeho tvorbu je typické špecifické prepojení súdobej klasickej hudby s industriálnými a dark-ambientnými technikami.

## Členovia
* Vladimír Hirsch – autor hudby, klávesové nástroje, samplery, spev
* Martina Sanollová – spev, klávesy
* Tom Saivon – digitálna technika, texty

## Diskografia

**Albumy** :

* *Heretical Antiphony*, M.D.Propaganda, Nemecko, CD, 1996, vydané 1999 
* *The Fall Verified*, CatchArrow Recordings, CD, 1997, Česko 
* *Insomnia Dei*, RRRecords, USA, CD, 2002 
* *Dances And Marches For The Orphan Age*, Dagaz Music, Portugalsko, CD, 2005, remaster 2014 (CSIndustrial)
* *New Laws / New Orders*, Twilight Records (Argentina), 2009

**10´´** :
* *Martyria*, Power & Steel, vinyl, 1999, Nemecko

**Minialbumy** :
* *Aegis*, CatchArrow Recordings, CDr, 1998, Česko

**Kompilácie** : 

* *Thorak*, WAVS 2003 Records, CD, 1998, (skladba „Ewigkeit“)
* *Behind The Iron Curtain / Ten Years Of Madness*, Achtung Baby! Records 2 CD, 2000, (skladba „Fall A Prey“)

**Video / DVD ** :
* *What The Eye Have Seen Have Not Seen*, Ars Morta Universum, DVD, VHS, 1999

## Odkazy
* recenzia alba Skrol - Dances and Marches for the Orphan Age 
* Olivier Bernard - Anthologie de l'ambient https://books.google.cz/books?id=UtfVCQAAQBAJ&pg=PT169&dq=vladimir+hirsch&hl=cs&sa=X&ei=1v6cVar9Guq_ygO4saTICg&ved=0CEQQ6AEwBzgK#v=onepage&q=vladimir%20hirsch&f=false (francouzsky)
* kratšia recenzia alba Skrol - Dances and Marches for the Orphan Age (anglicky)
* recenze SKROL - Heretical Antiphony (nemecky) 
* Diskografia http://www.discogs.com/artist/144822-Skrol (anglicky)
* Hudební skupiny.cz http://www.hudebniskupiny.cz/skrol
* Industrial art http://industrialart.eu/en/artists/skrol-cz (anglicky)

## Reference


Kategória:České hudobné skupiny
Plešivská planina

**Plešivská planina** je geomorfologický podcelok Slovenského krasu. Nachádza sa v jeho severozápadnej časti, medzi údoliami riek Štítnik, Slaná a Honský potok.

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Slovenský kras]]* → ***Plešivská planina***
***
 
Podcelok leží v severnej polovici centrálnej časti Slovenského krasu, západne od mesta Rožňava. Na východe susedí s Rožňavskou kotlinou, severným smerom nadväzuje Revúcka vrchovina s podcelkami Turecká a Hrádok. Západným smerom pokračuje krajinný celok Koniarskou planinou a južným smerom Silickou planinou, medzi nimi sa na juhovýchode územia krajmo dotýka Rimavská kotlina, podcelok Juhoslovenskej kotliny.

## Vybrané vrchy
* Štít ()
* Vlčí štít ()
* Vlčí štít ()
* Ostrý vŕšok ()

## Chránené územia
Územie patrí do Národného parku Slovenský kras a z maloplošných chránených území tu leží prírodná rezervácia Gerlašské skaly a národná prírodná pamiatka Diviačia priepasť.

## Turizmus
Aj táto časť Slovenského krasu má vybudovanú sieť turistických chodníkov, ktoré vedú planinou. Najväčšia hustota trás je v severnej časti, v blízkosti PR Gerlašské skaly, kde sa stretávajú i chodníky, vedúce z južnej časti planiny.

## Doprava
Južným okrajom územia vedie európska cesta 58 v koridore cesty I/16 (Lučenec – Košice), ako aj železničná trať Zvolen – Košice. Na ne nadväzujú komunikácie, vedúce západným okrajom územia, a to cesta II/587 (Plešivec – Štítnik) a železničná trať Plešivec – Slavošovce. Severným okrajom vedie cesta II/526 (Štítnik – Rožňava).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Slovenský kras
Kategória:Planiny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Koniarska planina

**Koniarska planina** je geomorfologický podcelok Slovenského krasu. Nachádza sa v jeho západnej časti a najvyšší vrch Veterník dosahuje 

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Slovenský kras]]* → ***Koniarska planina***
***
 
Podcelok leží v západnej časti Slovenského krasu, medzi údoliami riek Štítnik a Muráň. Na severe leží Revúcka vrchovina s podcelkom Hrádok, na severozápade nadväzuje krajinný celok Jelšavským krasom. Západným smerom krajina klesá do Rimavskej kotliny, podcelku Juhoslovenskej kotliny a východným smerom pokračuje Slovenský kras podcelkami Silická a Plešivská planina.

## Vybrané vrchy
* Veterník () – najvyšší vrch podcelku
* Pipíš ()
* Záseky ()

## Chránené územia
Územie patrí do Národného parku Slovenský kras, príp. do jeho ochranného pásma a z maloplošných chránených území tu leží národná prírodná rezervácia Pod Strážnym hrebeňom.

## Turizmus
Táto časť Slovenského krasu je turisticky menej navštevovanou časťou pohoria a planinou vedie len jeden značený turistický chodník z Plešivca do sedla Hrádok. Nad Plešivcom sa nachádza i jediné maloplošné chránené územie, NPR Pod Strážnym hrebeňom.

## Doprava
V blízkosti južného okraja územia vedie európska cesta 58 v koridore cesty I/16 (Lučenec – Košice), ako aj železničná trať Zvolen – Košice. Na ne nadväzujú východným okrajom územia vedúca cesta II/587 (Plešivec – Štítnik) a železničná trať Plešivec – Slavošovce. Čiastočne západným okrajom vedie cesta II/532 i železničná trať Plešivec – Muráň, smerujúce do Revúcej.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Slovenský kras
Kategória:Planiny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Wacken Open Air

**Wacken Open Air** (skrátene **W: O: A **) je letný open-air heavymetalový festival. Koná sa každoročne v obci Wacken v spolkovej krajine Šlezvicko-Holštajnsko v severnom Nemecku, 80 kilometrov severozápadne od Hamburgu.

náhľad|Reklamný plagát festivalu v roku 1990
Festival sa prvýkrát konal v roku 1990 ako malá akcia s približne 800 návštevníkmi a šiestimi miestnymi nemeckými kapelami. W:O:A sa zvyčajne koná začiatkom augusta a trvá štyri dni. V súčasnosti sa považuje za najväčší heavymetalový festival. V roku 2022 sa festivalu zúčastnilo 100 000 ľudí: 83 400 fanúšikov, plus 16 600 členov personálu a hudobníkov. Ročníky 2020 a 2021 sa nekonali z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19.

[náhľad|Rockové trio [Danko Jones na pódiu Wacken True Metal Stage v roku 2015]]
Festival sa tradične končí v prvú augustovú nedeľu a o polnoci nasledujúci pondelok sa začínajú predávať vstupenky na nasledujúci rok. Nemožno nespomenúť fakt, že od roku 2007 býva pravidelne vypredaný. Ročník 2023 sa vypredal za rekordných 5 hodín.
Cena vstupenky za všetky štyri dni, vrátane stanovania na týždeň, bola v roku 2022 pevne stanovená na sumu 239 €; ročník 2023 stojí už 299 €. V roku 2022 na ôsmich pódiách vystúpilo 195 kapiel.

Medzinárodnú význačnosť festivalu dokazujú v posledných rokoch zahraniční účastníci, ktorí tvoria až 30% všetkých návštevníkov; až 10% je z neeurópskych krajín. Celkovo tu možno stretnúť návštevníkov z 30-40 rôznych krajín z celého sveta. Veľa metalistov precestuje polovicu sveta len preto, aby  mohli stáť pred pódiami, ktoré každoročne vyrastajú uprostred ničoho na lúkach, kde sa obyčajne pasú kravy. V roku 2017 sa podľa oficiálnych odhadov akcie zúčastnili ľudia z viac ako 80 rôznych krajín. Množstvo metalistov, metalových a hardrockových kapiel neváha precestovať celý svet, len aby sa mohli aspoň raz za život zúčastniť tejto udalosti, ktorej sa tiež prezýva „Mekka heavymetalovej kultúry“, „The Holy Land“ („Svätá zem“), „Katedrála heavy metalu“ či „Heavymetalová konferencia“ , už len kvôli samotnému zážitku.

## Referencie

Kategória:Hudobné festivaly v Nemecku
Kategória:Heavymetalové festivaly
Majstrovstvá sveta vo volejbale žien 2018

**Majstrovstvá sveta vo volejbale žien 2018** bol v poradí 18. turnaj majstrovstiev sveta vo volejbale žien, ktoré organizuje Medzinárodná volejbalová federácia (FIVB). Konal sa v dňoch od 29. septembra20. októbra v šiestich japonských mestách: Hamamacu, Jokohama, Kóbe, Nagoja, Osaka a Sapporo, za účasti 24 tímov. Nováčikom turnaja bolo družstvo Trinidadu a Tobagaprvá krajina z Malých Antíl, ktorá sa predstavila na turnaji MS. Japonsko organizovalo ženský svetový šampionát piatykrát, keď predtým hostilo toto podujatie v rokoch 1967, 1998, 2006 a 2010. Titul získalo , ktoré vo finálovom stretnutí zvíťazilo nad .

FIVB pridelila Japonsku právo hostiť MS 2018 v Tokiu 25. augusta 2014. Zápasy sa uskutočnia v šiestich organizátorských mestách so záverečnými zápasmi v Jokohame.

## Kvalifikácia
náhľad|Tímy v kvalifikácii na MS 2018
<div style="-moz-column-count:1; column-count:1;">


</div>

Kvalifikačný kľúč:

## Arény

## Nasadenie do výkonnostných košov
FIVB nasadila pred žrebovaním do skupín, ktoré sa uskutočnilo 7. decembra 2017, družstvá do nasledujúcich výkonnostných košov, v ktorých zohľadnila organizátorské družstvo a umiestnenie vo svetovom rebríčku:

Poznámka: Číslo v zátvorke udáva umiestnenie vo svetovom rebríčku FIVB k 7. augustu 2017.

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A
* Jokohama


#### Skupina B
* Sapporo


#### Skupina C
* Kóbe


#### Skupina D
* Hamamacu


----

### 2. fáza
#### Skupina E
* Nagoja


#### Skupina F
* Osaka


----

### 3. fáza
#### Skupina G
* Nagoja


#### Skupina H
* Nagoja


### Play-off
* Jokohama


## Konečné poradie

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Medzinárodnej volejbalovej federácie 
* Oficiálna stránka Japonskej volejbalovej asociácie /

## Zdroje
* Oficiálna stránka MS 2018 
* MS 2018 na stránke todor66.com 
* MS 2018 na stránke the-sport.org 


Volejbal
Kategória:Volejbal v 2018
Kategória:2018 v Japonsku
Dobšinské predhorie

**Dobšinské predhorie** je geomorfologický podcelok Revúckej vrchoviny. Nachádza sa v jej severovýchodnej časti a najvyšší vrch Veľký Radzim dosahuje 

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Revúcka vrchovina]]* → ***Dobšinské predhorie***
***

### Vymedzenie
Podcelok leží v severovýchodnej časti Revúckej vrchoviny, z východu ohraničený údolím Slanej a Dobšinského potoka. Východným a severným smerom ležia Volovské vrchy s podcelkami Zlatý stôl, Knola a Havranie vrchy. Severozápadným smerom ležia Stolické vrchy s podcelkom Stolica, juhozápadným a južným smerom pokračuje Revúcka vrchovina podcelkami Hrádok a Turecká.

## Vybrané vrchy
* Veľký Radzim () – najvyšší vrch podcelku i pohoria
* Malý Radzim ()
* Spúšťadlo ()
* Bučina ()

## Turizmus
Touto časťou pohoria vedie  zeleno značený Chodník Pavla Jozefa Šafárika, ktorý smeruje cez Brdárku a Kobeliarovo. Z Brdárky do Vlachova vedie  žlto značená trasa. Turisticky atraktívne sú opustené banské diela, ktoré sa zachovali vo viacerých lokalitách Dobšinského predhoria.

## Doprava
Východným okrajom vedie údolím Slanej cesta I/67 (Rožňava – Poprad), ako aj železničná trať Rožňava – Dobšiná.

## Referencie

Kategória:Revúcka vrchovina
Kategória:Predhoria na Slovensku
Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Olomoucko-brnianska pravoslávna eparchia

**Olomoucko-brnianska pravoslávna eparchia** je jednou z dvoch eparchií Pravoslávnej cirkvi v českých krajinách a na Slovensku na území Česka (druhou je Pražská eparchia). Na čele tejto eparchie stojí od 18. mája 2024 vladyka Izaiáš olomoucko-brniansky biskup. Jej katedrálou je Chrám sv. Gorazda v Olomouci.

## História
Olomoucko-brnianska eparchia vznikla 7. decembra 1949 vyčlenením z Pražskej eparchie. Jej prvým biskupom sa stal spolupracovník sv. Gorazda Čestmír Kráčmar. Do jedného roka mala eparchia 24 farností. V rokoch 1959 až 1982 bola eparchia spravovaná z Prahy, pretože komunistické úrady bránili menovaniu sídelného biskupa.

## Biskupi
* Čestmír Kráčmar (5. február 1950 – 17. júl 1953)
* Kliment Kelly (2. september 1954 – 30. júna 1959)
* Eparchia spravovaná pražskými metropolitami (1959 – 1982)
* Nikolaj Juchymjuk (1982 – november 1987)
* Kryštof Pulec (17. apríl 1988 – 25. marec 2000)
* Simeon Jakovlevič (9. apríla 2000 - 19. marec 2024)
* Izaiáš Slaninka (18. máj 2024 - )

## Referencie

## Pozri aj

* Pravoslávna cirkev v českých krajinách a na Slovensku

## Externé odkazy

* Olomoucko-brnenská eparchia na oficiálnych webových stránkach
* Olomoucko-brnenská eparchia  na oficiálnych webových stránkach Pravoslavnej cirkvi v českých krajinách a na Slovensku

Kategória:Pravoslávne cirkvi
Kategória:Pravoslávna cirkev v Česku
Turecká (geomorfologický podcelok)

**Turecká** je geomorfologický podcelok Revúckej vrchoviny. Nachádza sa v jej juhovýchodnej časti a najvyšší vrch Turecká dosahuje  Vo východnej časti leží časť Slanské podolie.

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Revúcka vrchovina]]* → ***Turecká***
***

### Vymedzenie
Podcelok leží v juhovýchodnej časti Revúckej vrchoviny, na severozápadnom okraji Rožňavy. Východným smerom ležia Volovské vrchy s podcelkom Zlatý stôl, severným a západným smerom pokračuje krajinný celok podcelkami Dobšinské predhorie a Hrádok. Na juhozápade na krátkom úseku susedí Plešivská planina a južným smerom krajina klesá do Rožňavskej kotliny.

## Vybrané vrchy
* Turecká () – najvyšší vrch podcelku 
* Ivaďov ()
* Repisko ()

## Turizmus
Zo sedla Filipka vedie touto časťou pohoria  zeleno značený Chodník Pavla Jozefa Šafárika, ktorý smeruje do Rožňavy. Z Rožňavy do Betliara vedie  žlto značený turistický chodník. Turisticky atraktívne sú opustené banské diela, ktoré sa zachovali vo viacerých lokalitách v okolí Rožňavy, ako aj rozhľadňa na vrchu Turecká.

## Doprava
Východným okrajom vedie údolím Slanej cesta I/67 (Rožňava – Poprad), ako aj železničná trať Rožňava – Dobšiná.

## Referencie

Kategória:Revúcka vrchovina
Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Smrečiar krivonosí

**Smrečiar krivonosí** (iné názvy: **hýľ krivonosí**, **smrečiar krivonosovitý**, **smrečiar krivonosý**, **hýľ krivonosovitý**, **hýľ krivozobý**, **smrečiar krivozobý**; lat. *Pinicola enucleator*) je druh spevavca z čeľade pinkovité (*Fringillidae*). Obýva tajgu holarktídy. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov smrečiar krivonosí patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je klesajúci, stavy v Severnej Amerike posledných 40 rokov dramaticky poklesli o 72.5%.

## Výskyt a stav na Slovensku
Smrečiar krivonosí je veľmi vzácny zimný hosť, v 19. storočí bol zistený dvakrát, v pohorí Spišská Magura a v Belianskych Tatrách. V 20. storočí bol pozorovaný v Novom Meste nad Váhom (1938), na Kráľovej holi (1957), vo Veľkej Fatre (1981) a Liptovských Revúcach (1985). Odvtedy existuje len jedno pozorovanie z roku 2009, ktoré nebolo uznané Faunistickou komisiou. Nie je žiaden záznam ani v zozname vzácnych a zriedkavých druhov vtákov databázového systému Birding Slovakia ani v zozname vzácnych ornitologických pozorovaní podliehajúcich hláseniu Faunistickej komisii.

Odhadovaný počet zimujúcich jedincov 0 - 15. Ekosozologický status v rokoch 1995, 1998, 2001 a 2014 žiadny. Európsky ochranársky status nezaradený *SPEC*. Stupeň ohrozenia *S* - vyhovujúci ochranársky status.
 
## Ochrana
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 1000 € (Vyhláška MŽP č. 170/2021).

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
 
* 

Kategória:Pinkovité 
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Jelšavský kras

**Jelšavský kras** je geomorfologický podcelok Slovenského krasu. Nachádza sa v jeho severozápadnej časti a najvyšší vrch Slovenská skala dosahuje 

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Slovenské rudohorie]]* → *[[Slovenský kras]]* → ***Jelšavský kras***
***
 
Podcelok tvorí výbežok pohoria v severozápadnej časti Slovenského krasu, s ktorým je spojený ramenom Koniarskej planiny. Na severovýchode susedí Hrádok, severným smerom Železnícke predhorie, oba podcelky Revúckej vrchoviny, južným smerom krajina klesá do Rimavskej kotliny, podcelku Juhoslovenskej kotliny.

## Vybrané vrchy
* Slovenská skala () – najvyšší vrch podcelku
* Strieborník ()
* Tri peniažky ()

## Chránené územia
Juhovýchodná časť územia patrí do ochranného pásma Národného parku Slovenský kras.

## Turizmus
Táto časť Slovenského krasu je turisticky menej navštevovanou časťou pohoria a planinou vedie len niekoľko málo turistických chodníkov. Vo východnej časti je významná  zeleno značená trasa z Plešivca do sedla Hrádok, na ktorý sa pripája  žltá trasa z Jelšavskej Teplice. 

## Doprava
Centrálnou časťou vedie údolím riečky Muráň cesta II/532 i železničná trať Plešivec – Muráň, smerujúce do Revúcej. Jelšavou prechádza i cesta II/526 (Ratková – Štítnik).

## Referencie

Kategória:Slovenský kras
Kategória:Planiny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Básnický vzdych

**Básnický vzdych** je literárny a rétorický prvok známy už v antike. Používa sa vo forme opytovacej vety, aj keď nevyjadruje otázku ale autorovu pochybnosť a neistotu ohladom *bledej budúcnosti*. Napriek prívlastku 'básnický' môže byť okrem básnikov právoplatne využívaný aj bežnými smrteľníkmi, ako sú horári, študenti a i.