open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anna Jurčenková

Ing. **Anna Jurčenková** (* 26. júl 1985, Prešov) je slovenská basketbalistka, hrávajúca na pozícii pivotky. V sezóne 2022/2023 hrá v Basketbalovej extralige žien za tím Piešťanské Čajky. Je dlhoročnou členkou slovenskej reprezentácie, za ktorú sa zúčastnila na viacerých Majstrovstvách Európy v basketbale žien.

## Životopis
Vo svojom rodisku v Prešove Jurčenková absolvovala základnú školu, následne obchodnú akadémiu v Košiciach. Na Ekonomickej fakulte Technickej univerzity v Košiciach získala titul inžinierky v odbore financie, bankovníctvo a investovanie.

K basketbalu sa dostala vďaka svojej výške a prvému trénerovi Daňovi. Okrem neho sa na jej basketbalovom raste podieľali tréneri Karnay, Matyáš, Jány a Svitek. Ako profesionálka pôsobila v domácej lige v basketbalových kluboch BK Matice slovenskej Prešov, CBK Cassovia Košice a Dobrí anjeli Košice. S tímom Good Angels získala v rokoch 2004-2012 deväť titulov v slovenskej extralige. Následne zamierila do zahraničia a pôsobila dve sezóny v českom tíme BK IMOS Brno. V sezóne 2014/2015 získala nemecký titul s tímom TSV 1880 Wasserburg. Následne sa vrátila na štyri sezóny do Košíc, s ktorými získala ďalšie štyri majstrovské tituly v domácej extralige. V sezóne 2018/2019 získala poľský titul s tímom Arka Gdynia. V sezóne 2019/2020 pôsobila v gréckom tíme Olympiakos SFP. V sezóne 2020/2021 sa vrátila pôsobiť do Košíc do tímu Young Angels. S družstvom vyhrala Slovenský pohár. V sezóne 20212022 pôsobila opäť v českej extralige v tíme BK Žabiny Brno, následne prestúpila do klubu Piešťanské Čajky a v súčasnosti hrá v slovenskej extralige.

V rámci svojho pôsobenia počas kariéry odohrala tiež viacero sezón v Eurolige.

### Reprezentačná kariéra
Reprezentačnú kariéru Jurčenková najprv ukončila v roku 2018, následne sa však v roku 2020 do seniorskej ženskej reprezentácie vrátila v zápase proti Holandsku v novembri 2020 v rámci kvalifikácie na Majstrovstvá Európy v basketbale žien 2021.

## Úspechy
Je držiteľkou 12 titulov majstra Slovenskej republiky v basketbale žien s tímom Good Angels Košice, okrem toho aj nemeckého (2015) a gréckeho titulu. Z českej extraligy má so Žabinami tri druhé miesta, z poľskej jedno tretie (v roku 2019 s Arkou Gdynia). V roku 2009 bola členkou tímu slovenskej reprezentácie na Majstrovstvách Európy v basketbale žien v Lotyšsku, kde Slovensko skončilo na 8. mieste. V sezóne 2010/2011 bola súčasťou slovenskej reprezentácie, ktorá vybojovala postup na Majstrovstvá Európy. Rovnako sa zúčastnila Majstrovstiev Európy v roku 2015.

## Referencie


Kategória:Slovenské basketbalistky
Kategória:Osobnosti z Prešova
Kategória:Absolventi Ekonomickej fakulty Technickej univerzity v Košiciach
Králické sedlo

**Králické sedlo** () je sedlo v hlavnom hrebeni Kremnických vrchov, nad obcou Králiky, podľa ktorej je pomenované. Je situované južne od Mýtneho vrchu () a je križovatkou viacerých chodníkov. 

## Prístup
* po  značke z Mýtneho vrchu () alebo Zlatej studne 
* po  značke z obce Králiky (rázc. rekreačné stredisko)
* po  značke z rázc. Obrázok nad Kremnicou (na ceste II/578 na Skalku)

## Referencie

## Zdroje
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Sedlá v Kremnických vrchoch
Kategória:Geografia okresu Banská Bystrica
Kategória:Geografia okresu Žiar nad Hronom
Kategória:Geografia Banskej Bystrice
Kategória:Kremnica
Trajektória

**Trajektória** alebo **dráha** môže byť:
* krivka, množina bodov, po ktorej sa pohybuje hmotný bod alebo teleso, pozri trajektória (krivka)
* dĺžka dráhy (značka s)

## Zdroj
*
Zlatá studňa (vrch v Kremnických vrchoch; 1265 m n. m.)

**Zlatá studňa** () je vrch v hlavnom hrebeni Kremnických vrchov. Leží nad obcou Králiky, približne  západne od Banskej Bystrice. Vrcholom prechádza  značená turistická magistrála.

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Vrch leží v Banskobystrickom kraji, na hranici okresov Žiar nad Hronom a Banská Bystrica a zasahuje na katastrálne územie mesta Kremnica a banskobystrickej Radvane. Zlatá studňa svojou výškou kraľuje hrebeňu medzi Králickým sedlom a sedlom Tri kríže.

## Opis
Zlatá studňa je súčasťou hrebeňa, ktorý zo severne situovanej Skalky pokračuje južným smerom cez Mýtny vrch na Velestúr. Vrch je súčasťou rozsiahleho masívu, kde Zlatou studňou, Velestúrom a Smrečníkom kulminuje južná časť pohoria. Blízkosť strediska na Skalke, atraktívny hrebeň a sieť značených trás uľahčujú dostupnosť vrcholu. Severným smerom susedí Mýtny vrch () a Skalka () s vysielačom Suchá hora, západným smerom susedí Hladká () a Javorník (), južným Velestúr () a Smrečník () a východným Horná roveň (). Oblasť patrí do povodia Hrona; východnú časť hrebeňa odvodňuje Tajovský a Malachovský potok, západne orientovaná časť masívu odvádza vodu potokom Skalka do Kremnického potoka. Vrcholom vedie turistická magistrála, ktorú v susedných sedlách križujú značkované trasy z okolitých sídiel.

### Výhľady
Zalesnený hrebeň ponúka len málo lokalít, vhodných na rozhľad, no tie ponúkajú zaujímavé panorámy. Z vhodných miest na Zlatej studni je výhľad najmä na okolité vrchy pohoria a okolie Banskej Bystrice. Pri vhodných podmienkach je pozorovateľná najmä Poľana, časť Nízkych Tatier, Veľkej Fatry, Vtáčnika či Strážovských vrchov.

## Prístup
* po  značke:
** zo severu zo Skalky (; pripojenie na Cestu hrdinov SNP) cez Mýtny vrch
** z juhu zo sedla Tri kríže cez Velestúr
* po  značke cez Králické sedlo:
** z Králik 
** od Kremnice cez Partizánsku dolinu z rázc. Obrázok
* po  značke cez sedlo Tri kríže:
** z Malachova 
** z Kremnice

## Referencie

## Pozri aj
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Banská Bystrica
Kategória:Vrchy v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Banská Bystrica
Kategória:Kremnica
Obliehanie Brna (1645)

**Obliehanie Brna** (3. máj – 23. august 1645) bolo významnou bitkou poslednej fázy tridsaťročnej vojny. Brnianska posádka, tvorená 500 vojakmi a asi tisícovkou príslušníkov mestskej domobrany, ubránila mesto proti asi dvadsaťosemtisícovej armáde generála Lennarta Torstensona. Úspech obrancov odštartoval skvelú kariéru ich veliteľa Louisa Raduita de Souches v službách Habsburgovcov, zamestnal (odrážal) na takmer štvrť roka v zbytočnom a nákladnom úsilí najlepšiu švédsku armádu a prispel tiež k tomu, že sa Brno nakoniec definitívne stalo metropolou Moravy (na úkor dobytého Olomouca).

## Povesť
S obliehaním Brna je spätá najznámejšia brnianska povesť, ktorá vysvetľuje prečo sa zvoní na Petrove poludnie o hodinu skôr. Švédi podľa nej obliehali mesto už viac ako štyri mesiace a ich útoky ani snaha mesto vyhladovať neviedli k cieľu. 15. augusta podnikol veliteľ švédskeho vojska Torstenson generálny útok s tým, že pokiaľ mesto nepadne do poludnia, obliehanie skončí a odtiahne preč. Jeho výrok sa mal doniesť Brňanom a keď bolo švédske vojsko veľmi blízko úspechu, obrancovia sa uchýlili ku ľsti a začali zvoniť poludnie o hodinu skôr. Generál Torstenson mal potom obliehanie ukončiť a Brno bolo zachránené. Na pripomenutie tejto udalosti zvonia každý deň zvony katedrály svätého Petra a Pavla poludnie už o jedenástej hodine. 

Povesť však podľa historikov nie je pravdivá a v skutočnosti trval posledný generálny útok až do večera 15. augusta. Útok bol obrancami mesta odrazený, načo Torstenson pre vyčerpanie svojich vojsk a nedostatok času obliehanie vzdal. Posledných osem dní obliehania sa už švédske jednotky sťahovali a odvážali delá, 23. augusta už k žiadnemu útoku nedošlo a územie mesta opustili poslední švédski vojaci.

## Referencie


## Literatúra
* Němčík, B.: Švédové před Brnem. Bpress, Brno 1995
* Matějek, František: Švédové na Moravě za třicetileté války 1. Acta Musei Moraviae, Scientiae sociales, 73, 1988, s. 127-161. 
* Matějek, František: Švédové na Moravě za třicetileté války 2. Acta Musei Moraviae, Scientiae sociales, 75, 1990, s. 141-172.
* 

## Externé odkazy
* Dva muži v bitvě o jedno město 
* Švédové na Kraví hoře 

## Zdroj

Kategória:Obliehania
Kategória:Dejiny Brna
Kategória:Bitky v Česku
Kategória:Bitky v 1645
Kategória:Bitky Švédska
Kategória:Bitky tridsaťročnej vojny
Motorová konfigurácia

right|thumb|200px|Prevádzka motoru Napier Deltic
**Motorová konfigurácia** je strojársky termín pre usporiadanie hlavných častí piestového spaľovacieho motora. Týmito časťami sú valce a kľukové hriadele, ale tiež niekedy aj vačkové hriadele.

## Konfigurácia podľa pohybu piestu
* Jednovalcový motor
* Dizajny radových motorov obsahujú:
** Radový motor so všetkými valcami v jednom rade.
*** U motor dva samostatné radové motory s kľukovými hriadeľmi spojenými centrálnou prevodovkou.
** Vidlicový motor s dvomi radmi valcov v uhle, najčastejšie 60 alebo 90 stupňov.
** Boxer dva rady valcov priamo oproti sebe na oboch stranách kľukového hriadeľa
*** H motor dva kľukové hriadele.
** W motor kombinácia vidlicového a radového motora dáva 3 rady alebo 2 prepletené vidlicové dávajú 4 rady
** Motor s protiľahlými piestami
*** Delta motor s tromi radmi valcov a tromi kľukovými hriadeľmi
** X motor 
* Dizajny Hviezdicových motorov obsahujú:
** Dizajny rotačných motorov. Väčšinou videné v lietadlách Druhej svetovej vojny.
*** Wankelov motor.
## Iné projekty

Kategória:Konfigurácia piestových spaľovacích motorov
Stehová plachta

thumb|Stehové plachty
**Stehové plachty** sú trojuholníkové plachty upevnené jednou (najdlhšou) stranou na stehy (laná medzi sťažňami). Voľný roh je lanom pripevnený o palubu alebo o iný sťažeň. Najväčšou výhodou stehových plachiet je možnosť plavby ostro proti vetru. Pri zadnom vetre sú však menej účinné, na tento účel sú vhodné rahnové plachy. Stehové plachty majú aj stabilizačnú funkciu.

Stehové plachty sa najčastejšie používajú na malých jachtách vďaka ich ľahkej obsluhe a spomínaným vlastnostiam výhodným pri plavbe proti vetru. Názvy stehových plachiet sa odvíjajú od ich polohy medzi sťažňami, resp. od názvov stehov, na ktorých visia. Stehovky medzi predným sťažňom a čeleňom sa označujú ako stehovka, vnútorná kosatka, (stredná) kosatka, vonkajšia kosatka a lietavka.

## Iné projekty

Kategória:Oplachtenie
Dvanásťvalcový vidlicový motor

[right|thumb|Motor V12 [Aston Martin DB7|Astonu Martin DB7]]
[right|thumb|Motor V12 z [Ferrari 250 GTO]]
**Dvanásťvalcový vidlicový motor** (iné názvy: **dvanásťvalcový V-motor, V12, vidlicový dvanásťvalec, dvanásťvalcový motor/dvanásťvalec do V, dvanásťvalcový motor/dvanásťvalec s valcami do V/s usporiadaním valcov do V/s usporiadaním do V**) je vidlicový motor, ktorý pozostáva z dvanástich valcov. 

Spravidla je montovaný do luxusných automobilov renomovaných značiek ako Audi, BMW, Mercedes-Benz alebo Volkswagen. Montuje sa aj do superšportových automobilov (Lamborghini, Ferrari).

Používali ho aj lietadlá, napr. nemecký Messerschmitt Bf 109.

## Sériové automobily s motormi V12

## Nákladné automobily
[thumb|Motor [Tatra 111|Tatry 111]]
Vznetové V12 motory so zdvihovým objemom až do 18 000 cm³ (18 litrov), prepĺňaním a výkonom až 700 koní sa používajú v nákladných automobiloch a ťahačoch. Vidlicový 12 valcový motor používali napríklad Tatra 111 a ťahače Tatra 141, Tatra 813 a Tatra 815.

Kategória:Vidlicové motory
Kategória:Dvanásťvalcové motory
Kokin wakašú

náhľad|Antológia poézie Kokinwakašú alebo Kokinšú
**Kokin wakašú** alebo **Kokon wakašú** () alebo skrátene **Kokinšú/Kokonšú** (古今集) je cisárska antológia poézie publikovaná v roku 922 po Kr. v období Heian, práce na nej boli začaté v roku 906 po Kr. na príkaz cisára *Daigjóa*. Jej hlavným zostavovateľom bol *Ki-no Curajuki* (872-945 po Kr.) a zároveň  autorom japonsky písaného úvodu. Celá kronika je písaná v japonskom slabičnom písme kana. Úvod je aj v čínštine napísaný  dvoranom *Ki-no Jošimoči*- mom.
   
Obsahuje 1 111 básní rôznych žánrov.
* väčšinou tanka – básne – 31 slabičná sloha
* nagauta básne – dlhé básne z dvojverší 5 a 7 slabičných, na konci je trojveršie 5-7-7-
* sedóka básne – v trojveršiach 577 - 577
Kronika je štrukturovaná podľa tém:
* štyri ročné obdobia 
* Príležitostné piesne
* Piesne o lúčení
* Cesty
* Inotaje
* Láska
* Smútok
* Rozličné
* Ceremoniálne piesne šintó náboženstva.

## Referencie


Kategória:Literatúra v Japonsku
Kategória:Kroniky
Kategória:Knihy z 10. storočia
Kategória:Kroniky 10. storočia
Osemvalcový motor

**Osemvalcový motor** alebo ľudovo **osemvalec** je spaľovací motor s ôsmimi valcami.

Môže byť:
*zážihový (ako palivo slúži benzín)
*vznetový (palivom je nafta)
Z iného hľadiska môže byť:
* radový - pozri osemvalcový radový motor
* vidlicový - pozri osemvalcový vidlicový motor
* s usporiadaním do W
* plochý

Kategória:Osemvalcové motory
Závetrovka

[náhľad|[USS Monongahela (1862)|USS ''Monongahela'' s plne rozvinutými závetrovkami]]
náhľad|Označovanie závetroviek

**Závetrovky**, alebo **lízle** sú prídavné plachty používané na plachetniciach vedľa rahnových plachiet, a to predovšetkým pri zadnom alebo mierne bočnom vetre. Ich účelom je zväčšenie plochy plachiet. Umiestňujú sa na predĺžené pohyblivé rahná, ktoré je možné vysunúť do strany. Každá závetrvoka má dve rahná, podobne ako rahnové plachty, t. j. v hornej časti sú po celej dĺžke pripevnené k hornému rahnu, dolné rohy sú upevnené k spodnému vysunutému rahnu. Dolný okraj je tiež oblúkový. Niekedy sa prídavné plachty objavovali aj po bokoch nižšie od paluby, tzv. vodné plachty.

V súčasnosti sa závetrovky veľmi nepoužívajú. Objavili sa na vojnových lodiach už v 17.18. storočí. Najviac boli používané v 19. storočí.

Závetrovky sa neumiestňujú na zadný (krížový) sťažeň, lebo by vytvorili veterný tieň, t. j. odobrali by vietor veľkým sťažňom pred nimi, ktoré sú potrebné pre rýchlosť lode.

Kategória:Oplachtenie
Nikandros (kráľ Sparty)

**Nikandros** alebo **Níkandros** () z kráľovského rodu Eurypontovcov bol kráľom Sparty (možno mýtickým) pravdepodobne od roku 750 pred Kr. do roku 720 pred Kr. Jeho spolukráľom z kráľovského rodu Agiovcov bol  Teleklos.

Z obdobia vlády Nikandra je veľmi málo vierohodných správ. Nemôžeme sa tu oprieť o dobové správy, ale len o tie, ktoré boli zaznamenané po veľmi dlhom časovom odstupe (napr. od Pausania), preto sú už považované väčšinou za legendy. Antickí historici zhodne tvrdia, že jeho predchodcom bol Charilaos. Táto zhoda pri najstarších kráľoch Eurypontovcov nie je samozrejmosťou, lebo sa v týchto zoznamoch nie vždy zhodujú. O udalostiach, ktoré sa udiali za vlády kráľa Nikandra sa dozvedáme od Pausania žijúceho v druhom storočí.

Pausanias zaznamenal, že spartský kráľ Nikandros napadol s vojskom Argolis. Asinčania žijúci v tejto oblasti sa do invázie zapojili a spolu so Sparťanmi pustošili krajinu. Keď sa Sparťania z expedície vrátili domov, vojsko Argolidu pod vedením ich kráľa Erata zaútočilo na Asin. Asinčania vidiac beznádejnosť tohto boja sa zachránili útekom. Svoje rodiny naložili na plavidlá a krajinu opustili. Počas vlády Nikandra sa odohral aj závažný incident medzi Spartou a Messéniou.

Na hraniciach medzi Messéniou a Spartou sa každoročne konali pri chráme bohyne Artemis slávnosti na jej počesť a oslavovali ich spoločne Messénčania a Sparťania. Pausanias píše, že Messénčania na týchto oslavách zavraždili Nikandrovho spolukráľa Telekla, ktorý ako to interpretovali Sparťania chcel ochrániť spartské panny pred znásilnením. Podľa verzie Messénčanov vraj kráľa Telekla zabili pri obrane, keď mladí Sparťania preoblečení za dievčatá počas noci s ukrytými dýkami napadli messénskych šľachticov. Tak či onak táto udalosť sa stala jednou z hlavných príčin neskoršieho vojenského konfliktu medzi Spartou a Messéniou, ktorý sa začal za vlády Nikandrovho následníka Theopompa.

V Ploutarchovej knihe *Výroky Sparťanov* je známy aj výrok pripisovaný kráľovi Nikandrovi. Keď sa ho niekto spýtal prečo nosia Sparťania dlhé vlasy a fúzy odpovedal, „*Lebo je to vlastná ozdoba človeka a popritom aj najlacnejšia*".

## Zdroje
* Herodotos, *História*, VIII, 131.
* Pausanias, *Periégésis tés Hellados*, 2,36,4 – 5; 3,7,4 – 5.
* Ploutarchos, *Výroky Sparťanov*, 56.

Kategória:Vládcovia Sparty
Nikandros

**Nikandros** alebo **Níkandros** môže byť:
* spartský kráľ z rodu Eurypontovcov, pozri Nikandros (kráľ Sparty)
* olympijský víťaz v rokoch 304 a 300 pred Kr., pozri Nikandros z Élidy
* staroveký grécky básnik, lekár a gramatik z druhého storočia pred Kr., pozri Nikandros z Kolofónu
Lo-Reninge

**Lo-Reninge** je belgické mesto vo Flámskom regióne v provincii Západné Flámsko.

## Obyvateľstvo
Mesto má približne 3 322 obyvateľov (2010) a je druhé najmenšie mesto Belgicka. 

## Mestské časti

Od 1. januára 1977 mesto Lo-Reninge pozostáva z týchto častí (bývalých obcí):

*Lo
*Noordschote
*Pollinkhove
*Reninge

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky mesta

Kategória:Mestá v Belgicku
Exarchát

**Exarchát** môže byť:
*administratívna územná jednotka v Byzantskej ríši v 6.-8. stor. (Ravennský exarchát a Kartáginský exarchát), pozri exarchát (Byzantská ríša)
*úrad/hodnosť (akéhokoľvek) exarchu, pozri pod exarcha
*vo východnom kresťanstve: okruh spájajúci niekoľko biskupstiev, alebo územie, ktoré ešte nedosiahlo hodnosť eparchie, pozri exarchát (kresťanstvo)
Chránená krajinná oblasť Třeboňsko

**[[Chránená krajinná oblasť]] Třeboňsko** bola založená v roku 1979. Má rozlohu  a rozkladá sa v južných Čechách, predovšetkým v okrese Jindřichův Hradec. Ide o príklad ochrany kultúrnej krajiny výrazne pozmenenej človekom, ktorá má napriek tomu významnú ochranársku hodnotu. To dokazuje i fakt, že už v roku 1978 bolo celé územie vyhlásené biosférickou rezerváciou. Třeboňsko je tiež vtáčou oblasťou a významným vtáčím územím.

Sídlo správy CHKO je v Třeboni, ktorá je i prirodzeným centrom oblasti.

## Hlavné objekty ochrany
* Rybníky – umelé mokrade vytvorené predovšetkým v 15. storočí, spolu s dôsledným systémom stôk (najvýznamnejšia je  dlhá Zlatá stoka). Rybníkov je v CHKO celkom 450, najväčší je Rožmberk, ktorý je súčasne najväčším rybníkom v Česku
* Rašeliniská – prirodzené, ťažbou do rôznej miery narušené mokrade prevažne kyslého vrchoviskového charakteru
* Niva meandrujúcej rieky Lužnice, nejcennejšia je v úseku medzi obcou Majdalena a rybníkom Rožmberk
* Pieskovne – hlbšie nádrže vzniknuté po ťažbe štrkopieskov v lokalitách Veselí nad Lužnicí, Suchdol nad Lužnicí, Halámky, príbuznými ekosystémami sú prirodzené piesočné presypy

## Maloplošné chránené územia
### Národné prírodné rezervácie
[thumb|[Jakub Krčín z Jelčan, jeden z veľkých rybníkárov, ktorí zásadne ovplyvnili vývoj Třeboňska (pomník na hrádzi Světa)]]
* Červené blato
* Ruda
* Stará řeka
* Velký a Malý Tisý
* Žofinka

### Národné prírodné pamiatky
* Vizír

### Prírodné rezervácie
* Bukové kopce
* Dračice
* Horní Lužnice
* Horusická blata
* Krabonošská niva
* Losí blato u Mirochova
* Meandre Lužnice
* Na Ivance
* Novořecké močály
* Olšina u Přeseky
* Pískový přesyp u Vlkova
* Rašelinisko Hovízna
* Rašelinisko Pele
* Rod
* Ruda u Kojákovic
* Rybníky u Vitmanova
* Staré jezero
* Široké blato
* Trpnouzské blato
* Výtopa Rožmberka
* Záblatské louky

### Prírodné pamiatky
* Hliníř
* Kozí vršek
* Lhota u Dynína
* Pískovna u Dračice
* Slepičí vršek
* Soví les

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Agentura Třeboňsko o.p.s. oficiálne webové stránky Třeboňska
* CHKO Třeboňsko na webe Agentúry ochrany prírody a krajiny ČR 

## Zdroj


Kategória:Chránené územia v okrese České Budějovice
Kategória:Biosférické rezervácie v Česku
Tri kríže (sedlo)

**Tri kríže** () je sedlo v hlavnom hrebeni Kremnických vrchov, ležiace južne od Velestúra. Je významnou križovatkou turistických chodníkov a východiskom na Velestúr, Smrečník a Zlatú studňu.  

## Prístup
* po  značke zo Zlatej studne cez Velestúr
* po  značke z Kováčovej cez rázc. Rudná poľana 
* po  značke z Kremnice alebo Malachova
* po  značke z obce Horné Pršany 

## Referencie

## Zdroje
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Sedlá v Kremnických vrchoch
Kategória:Geografia okresu Banská Bystrica
Kategória:Geografia okresu Žiar nad Hronom
Kategória:Badín
Kategória:Kremnica
Velestúr

**Velestúr** () je vrch v hlavnom hrebeni Kremnických vrchov. Leží nad obcou Malachov, približne  západne od Banskej Bystrice. Vrcholom prechádza  značená turistická magistrála.

Vrch je známy aj tzv. Velestúrskym nápisom. 

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Vrch leží v Banskobystrickom kraji, na hranici okresov Žiar nad Hronom a Banská Bystrica a zasahuje na katastrálne územie mesta Kremnica a banskobystrickej Radvane. Je súčasťou rozsiahleho masívu so severne situovanou Zlatou studňou a západne situovaným Smrečníkom. Pod južnými svahmi sa nachádza sedlo Tri kríže.

## Opis
Velestúr je súčasťou hlavného hrebeňa, ktorý vedie zo severne situovanej Skalky južným smerom cez Mýtny vrch. Z vrcholovej časti vybieha západným smerom bočný hrebeň Smrečníka a Kremnického štítu, juhozápadným hrebeň k vrchu Labušen a Horný chlm a južne od sedla Tri kríže vybieha rázsocha aj východným smerom na Košiare a Lažtek. Blízkosť strediska na Skalke, atraktívny hrebeň a sieť značených trás uľahčujú dostupnosť vrcholu. Dominantným vrchom oblasti je Skalka () s vysielačom Suchá hora, no severným susedom Velestúra je Zlatá studňa () a západným vrch Smrečník (). Južne leží Labušen () a východným smerom Krpcová () a Košiare (). Oblasť patrí do povodia Hrona; východnú časť hrebeňa odvodňuje Malachovský potok, severozápadné svahy odvodňujú prítoky Skalky do Kremnického potoka a južné sú pramennou oblasťou Vápenného potoka. Vrcholom vedie turistická magistrála, ktorú v susedných sedlách križujú značkované trasy z okolitých sídiel.

### Výhľady
Tak ako celý hrebeň Kremnických vrchov, aj Velestúr ponúka len málo lokalít, vhodných na rozhľad. Z nich sa však naskytuje výhľad tak na susedné vrchy pohoria a okolie Banskej Bystrice, ale aj široké okolie. Pri vhodných podmienkach je pozorovateľná juhovýchodná časť Veľkej Fatry, Nízke Tatry, Poľana, časť Javoria, Štiavnických vrchov, Pohronského Inovca, Vtáčnika či Strážovských vrchov.

## Prístup
* po  značke:
** zo severu zo Skalky (; pripojenie na Cestu hrdinov SNP) cez Zlatú studňu 
** z juhu zo sedla Tri kríže
* po  značke:
** z rázc. Hostinec
** z Horných Pršian cez sedlo Tri kríže
* po  značke z Ihráča cez rázc. Hostinec
* po  značke cez sedlo Tri kríže:
** z Malachova 
** z Kremnice s možným odbočením pri rázc. Hostinec

## Referencie

## Pozri aj
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Banská Bystrica
Kategória:Vrchy v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Geografia Banskej Bystrice
Kategória:Kremnica
Smrečník (vrch)

**Smrečník** () je vrch v Kremnických vrchoch. Leží v masíve Zlatej studne, približne  východne od Kremnice. 

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti Kremnických vrchov, v geomorfologickom podcelku Flochovský chrbát. Smrečník leží v Banskobystrickom kraji, na území okresu Žiar nad Hronom a v katastrálnom území mesta Kremnica. Je súčasťou rozsiahleho masívu s východne susediacim Velestúrom a od neho severne situovanou Zlatou studňou.

## Opis
Smrečník sa nachádza mimo hlavného hrebeňa (ten vedie susedným Velestúrom), v rázsoche, ktorá vedie západným smerom na Kremnický štít. Sieť starých ciest, ktorých svedkom je Hostinec na južných svahoch, dnes využívajú turistické chodníky. Hustá sieť paradoxne obchádza vrchol Smrečníka, ktorý tak je prístupný neznačeným chodníkom sedlom. Susednými vrchmi sú na východe Velestúr (), severovýchode Zlatá studňa (), severe Mýtny vrch () a Skalka (). Západným smerom leží Javorník () a Kremnický štít () a južne susedí Labušen (). Pri blízkej chate Hostinec, no najmä v sedle Tri kríže sú významné križovatky značených trás. Severné svahy odvodňujú prítoky Skalky do Kremnického potoka a južné sú pramennou oblasťou Ihráčskeho potoka.

### Výhľady
Zalesnený vrch má v najvyššej časti horskú lúku, ktorá ponúka kruhový výhľad. Pozorovateľné sú najmä okolité vrchy pohoria, no pri priaznivých podmienkach je pozorovateľná juhovýchodná časť Veľkej Fatry, časť Javoria, Štiavnických vrchov, Pohronského Inovca, Vtáčnika, Strážovských vrchov i Lúčanskej Fatry.

## Prístup
Vrchol Smrečníka je prístupný neznačeným chodníkom lesom po bočnom hrebeni z Velestúra, príp. od chaty Hostinec.

* ku chate Hostinec po  značke:
** z Kremnice
** z Malachova cez sedlo Tri kríže
* po  značke z Ihráča
* po  značke z Velestúra (napojenie na  hrebeňovku)

## Referencie

## Pozri aj
* Flochovský chrbát
* Zoznam vrcholov v Kremnických vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Kremnických vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Kremnica
Šestnásťvalcový vidlicový motor

right|thumb|Motor V16 automobilu Cadillac 452 z 30-tych rokov
**Šestnásťvalcový vidlicový motor** alebo aj **V16** či **šestnásťvalec s valcami do V** je označenie vidlicového motora, ktorý sa skladá zo 16 valcov. Je ideálne vyvážený podobne ako motor V12. Jeho najväčšou nevýhodou je komplikovanejšia výroba a servis. V histórii boli len štyri automobily s motorom V16. Ako prvé v 20. storočí sa podujalo BMW. Dňa 8. júla 1987 sa začal budovať tento "špeciálny motor" pod krycím názvom GOLDFISCH 1991. Prototypy Rolls-Royce 100EX a Cadillac Sixteen sa nikdy nedostali do sériovej výroby.

Motor V16 bol používaný aj na pohon lokomotív.

Kategória:Vidlicové motory
Kategória:Šestnásťvalcové motory
Košová plachta

[náhľad|USS Constitution sa plaví s napnutými [Stehová plachta|stehovými plachtami – vpredu, košovými rahnovými plachtami a vratiplachtou – vzadu]]

**Košová plachta** alebo **marsová plachta** je plachta umiestnená nad dolnou plachtou, ktorá visí na druhom – košovom (marsovom) nadstavci sťažňa. V 19. storočí sa kvôli zlej manipulácii s jednou veľkou plachtou košová plachta rozdelila na dve – hornú a dolnú. Košový nadstavec sťažňa tak niesol dve menšie košové plachty.

[náhľad|vľavo|2-sťažňový košový-čnelkový [škuner La Recouvrance má na prednom sťažni napnutú košovú a brámovú plachtu]]
[náhľad|4 sťažňový [bark Kruzenstern s červeno vyznačenými dolnými a hornými košovými (marsovými) plachtami]]
Prvýkrát sa košové plachty (ako pridané druhé poschodie) objavili už v staroveku u rímskych lodí. Potom sa znovu objavili v 15. storočí v Európe. Spočiatku boli malé (pozri obrázok lode Santa Maria), neskôr sa ich plocha zväčšovala a naberali na význame. V 17. storočí to boli prvé plachty, ktoré sa na lodi napínali, a posledné, ktoré sa sťahovali. Bolo bežné, že lode plávali len za pomoci napnutých predných stehových plachiet a košových plachiet. Ich pozícia vo výške zabezpečovala stabilný vietor, aj keď bolo more rozbúrené. Kvôli veľkej ploche týchto plachiet však bolo niekedy potrebné ich čiastočne stiahnuť, resp. nechať napnutú iba časť ich plochy. Preto na nich môžeme vidieť niekoľko radov malých vysiacích lán (refovacie laná), ktorými ich námorníci čiastočne pripevňovali k rahnu. V 19. storočí došlo k rozdeleniu košovej plachy na dve, hornú a dolnú, kvôli ľahšej ovládateľnosti a na ich obsluhu postačovala menšia posádka.

V anglickom jazyku sa košová plachta označuje ako „topsail“, keďže spočiatku bola skutočne na vrchole sťažňa. Neskôr po pridaní ďalších poschodí ostali košové plachty v dolných časťiach sťažňov, ale anglický termín „topsail“ im ostal.

Ďalšie poschodia rahnových plachiet:
* Dolná plachta
* Dolná košová (marsová) plachta
* Horná košová (marsová) plachta
* Dolná brámová plachta
* Horná brámová plachta
* Kráľovská plachta
* Oblohová plachta
* Mesačná plachta

Kategória:Oplachtenie
Desaťvalcový vidlicový motor

[right|thumb|V10 motor [Dodge Vipera]]
[right|thumb|V10 motor [BMW M5 E60]]
**Desaťvalcový vidlicový motor** (iné názvy: **desaťvalcový V-motor, V10, vidlicový desaťvalec, desaťvalcový motor/desaťvalec do V, desaťvalcový motor/desaťvalec s valcami do V/s usporiadaním valcov do V/s usporiadaním do V**) je vidlicový motor, ktorý sa skladá z desiatich valcov, rozdelených v dvoch radoch. 

Z týchto motorov (v závislosti od konštrukcie) sa dá získať výkon aj 500 a viac koní. Možno vidieť rôzne konštrukcie motorov v rôznych uhloch zovretia valcov od 90 stupňov (BMW M5, Audi RS6, Dodge Viper), až po 72 stupňov (Lamborghini Gallardo, Ford Excursion 6,3 V10). V minulosti sa motory tejto konštrukcie používali v monopostoch Formuly 1.

Zoznam automobilov z motormi V10:
* Audi S6 C6 - 5,2-litrový
* Audi RS6 C6 - 5,0 L bi-turbo
* Audi S8 D3 - 5,2 L
* Audi R8 - 5,2 L
* BMW M5 E60 - 5,0 L
* BMW M6 - 5,0 L
* Bristol Fighter
* Con naught Type-D (od 2007)
* Devon GT X
* Dodge Viper (prvý moderný V10 automobil)
* Dodge Ram 2500/3500 Heavy Duty (pickup automobily)
* Dodge Ram SRT-10 (pickup automobily)
* Ford E-350 (veľký van)
* Ford F-250/F-350 Super Duty (pickup automobily)
* Ford Excursion (SUV)
* Lexus LFA - 4.8 L
* Lamborghini Gallardo - 5,0 L (5.2 L face lifted)
* Porsche Carrera GT - 5,7 L
* Volkswagen Touareg (turbodiesel)
* Volkswagen Phaeton (turbodiesel)
* Wiesmann MF GT 5 (BMW S85-B50)

Vznetové V10 motory so zdvihovým objemom až do 18 000 cm³ (18 litrov), prepĺňaním a výkonom až 700 koní sa používajú v nákladných automobiloch a ťahačoch. Vidlicový 10 valcový motor používali napríklad nákladné automobily Tatra 815.

## Referencie

Kategória:Vidlicové motory
Kategória:Desaťvalcové motory
Hlavná plachta

**Hlavná plachta** je najdôležitejšia plachta na lodi. V prípade viacsťažňových plachetníc je hlavná plachta tá, ktorá je najväčšia na každom sťažni, a je vždy najnižšie (dolná) a má na svojom sťažni najväčšiu plochu. Ich názvy sa odvodzujú od názvu sťažňa, ktoré ich nesú: predná dolná plachta, hlavná dolná plachta, krížová dolná plachta.

V závislosti od typu lode môže byť hlavná plachta bermudská, vratiplachta alebo rahnová plachta.

Na lodiach s pozdĺžnym oplachtením, ktoré nesú vratiplachty a stehové plachty je hlavná plachta zvyčajne najnižšia a najväčšia. V súčasnosti sa na jednosťažňových jachtách najčastejšie vyskytuje jedna bermudská plachta a jedna stehová plachta, ktorá pomáha stabilizovať loď. 

Ďalšie poschodia rahnových plachiet:
* Dolná plachta
* Dolná košová (marsová) plachta
* Horná košová (marsová) plachta
* Dolná brámová plachta
* Horná brámová plachta
* Kráľovská plachta
* Oblohová plachta
* Mesačná plachta

Kategória:Oplachtenie
Tielt

**Tielt** je belgické mesto vo Flámskom regióne v provincii Západné Flámsko.

## Obyvateľstvo
Mesto má približne 19 647 obyvateľov (2010). 

## Mestské časti
Od 1. januára 1977 mesto Tielt pozostáva z týchto častí (bývalých obcí):
* Tielt
* Aarsele
* Kanegem
* Schuiferskapelle

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky mesta

Kategória:Mestá v Belgicku
Červené blato

**Červené blato** je národná prírodná rezervácia ležiaca na okraji CHKO Třeboňsko juhovýchodne od Šalmanovíc. NPR sa rozkladá na pomedzí okresov České Budějovice a Jindřichův Hradec na troch katastrálnych územiach: Byňov (mesto Nové Hrady), Těšínov (obec Petříkov) a Hrdlořezy u Suchdola nad Lužnicí (město Suchdol nad Lužnicí). 

## Dejiny
Na území rezervácie sa od roku 1774 ťažila rašelina pre blízku sklársku hutu. Ťažba rašeliny bola ukončená v 20. storočí. V roku 1953 bolo územie rašeliniska vyhlásené rezerváciou slúžiacej najmä k ochrane prirodzeného krajinného pokryvu. Rozloha rezervácie je . 

## Vegetácia
Celé územie je pretkané sieťou kanálov a stružiek, ktoré počas ťažby rašeliny slúžili na odvádzanie vody. Teraz je odvodňovací systém zahraďovaný, aby voda zostávala v území a zostal tak zachovaný krajinný ráz tundry. Vegetácia územia je tvorená najmä borovicou blatkou ''(tiež: Borovica Barinná)'', rojovníkom močiarnym, páperníkom pošvatým, čučoriedkou a brusnicou. Na niektorých miestach rastie kľukva močiarna a je tu možné nájsť i niektoré vzácne druhy ako napríklad rosička okrúhlolistá. 

## Prístup
Prístup do rezervácie je možný z cesty spájajúcej Nové Hrady a Třeboň. Kúsok od osady Jiříkovo Údolí je odbočka vpravo a malé parkovisko.

Územím rezervácie je vedený náučný chodník informujúci návštevníkov o zaujímavostiach územia. Na podmáčaných a vratkých miestach je chodník tvorený podvalovým chodníčkom, ktorý dotvára unikátnu atmosféru severskej tundry. 

## Galéria

Image:cervene-blato-3.jpg|Chodníček
Image:cervene-blato-4.jpg|Pohľad do porastu
Image:cervene-blato-5.jpg|Rašeliník
Image:cervene-blato-6.jpg|Páperník pošvatý
Image:cervene-blato-8.jpg|Vyhliadka do rašeliniska
Image:cervene-blato-9.jpg|Pohľad z vyhliadky
Image:cervene-blato-10.jpg|Rojovník močiarny
Image:Červené blato - jezero.jpg|Jazero
Image:Kaplička v Jiříkově údolí.jpg|Kaplnka v bývalej osade Jiříkovo Údolí


## Iné projekty

## Externé odkazy
* ochranapřírody.cz 

## Zdroj

Kategória:Rašeliniská v Česku
Kategória:Národné prírodné rezervácie v Česku
Kategória:Povodie Lužnice
Kategória:Chránená krajinná oblasť Třeboňsko
Kategória:Chránené územia v okrese Jindřichův Hradec
Kategória:Chránené územia v okrese České Budějovice
Candice Dupreeová

**Candice Dupreeová** (* 16. august 1984, Oklahoma City, Oklahoma) je americká basketbalistka, v súčasnosti hrajúca za Phoenix Mercury. V roku 2006 bola draftovaná ako šiesta do WNBA klubom Chicago Sky. Profesionálne hráva basketbal aj na Slovensku v klube Dobrí anjeli Košice. 

## Životopis
Vyrastala v Tampa Bay na Floride, na Paul R. Wharton High School hrávala volejbal aj bastketbal. V ňom pokračovala aj na Temple University, na ktorej ako univerzitná hráčka získala množstvo ocenení. 

### WNBA
Vo WNBA začala hrať v roku 2006, keď bola vybraná v drafte WNBA do klubu Chicago Sky. Ako juniorka sa stala súčasťou All Star tímu Východnej Konferencie a od vtedy sa na tejto súpiske objavuje pravidelne. V rokoch 2007 a 2008 reprezentovala Chicago v súťaži Shooting Stars a v sezóne 2009 sa umiestnila na druhom mieste vo WNBA s celkovým počtom 268 doskokov. V marci 2010 prestúpila do Phoenix Mercury. 

### Európa
Mimo sezóny vo WNBA začala Dupree profesionálne hrať basketbal v Poľsku, za klub Wisła Can-Pack Kraków v sezónach 2007/2008 a 2008/2009. Počas pôsobenia v tomto tíme vyhrala poľskú ligu a bola vymenovaná za Najhodnotnejšiu hráčku majstrovstiev. V roku 2009 si zahrala v All Star Game tíme za „Rest of the World“ v Eurolige. Od sezóny 2009/2010 mimo WNBA hráva za Majstra Slovenska Dobrí anjeli Košice.

### Basketbal v USA
Candice Dupree bola prizvaná do USA Basketball Women's National Team training camp na jeseň roku 2009. So svojim tímom získala titul Majsterky sveta roku 2010. Patrí medzi 12 hráčok americkej reprezentácie, ktorá bude zastupovať krajinu na letnej olympiáde v roku 2012 a opäť sa dostala na súpisku All Star game.

## Referencie


Kategória:Basketbalisti USA
Kategória:Basketbalisti afroamerického pôvodu
Kategória:Osobnosti USA afroamerického pôvodu
Kategória:Osobnosti z Oklahoma City
Femme Fatale

***Femme Fatale*** *(Osudová žena)* je siedmy štúdiový album americkej popovej speváčky a skladateľky Britney Spears.

Album bol vydaný 15. marca 2011 nahrávacou spoločnosťou Jive Records a hneď po vydaní sa dostal na vrchol hitparády Billboard 200 a Britney sa zaradila popri Mariah Carey a Janet Jackson k speváčkam s najviac #1 albumami. Speváčka začala pracovať na novom albume už počaš jej turné k albumu  *„[[Circus]]"* a príprav jej už druhého albumu najväčších hitov  *„[[The Singles Collection]]*". Album sa dostalo na prvé miesto vo viacerých krajinách a podľa MTV je tento album najlepším pre rok 2011. Albumu sa dostala veľká propagácia či už cez vystúpenia v reláciach ako *Good Morning America, [[Billboard Music Awards]]* ale aj vystúpeniami so speváčkami ako Rihanna, Nicki Minaj alebo Kesha. Na obale albumu je tvár speváčky a k CD patrí aj booklet a jej fotkami a poďakovaním.

Prvým singlom z tohto albumu sa stala pieseň *„[[Hold It Against Me]]*“, ktorá sa stala jej štvrtým #1 singlom v americkom hudobnom rebríčku Billboard Hot 100. Ďalšími singlami sa stali *„[[Till the World Ends]]“*,  *„[[I Wanna Go]]"*,  a poslednou skladbou sa stala voľba fanúšikov, pieseň  *„[[Criminal]]"*. Medzi obľúbené piesne patria aj  *„Inside Out"* a  *„Gasoline"*. Väčšina piesní je o láske.
Ku každému singlu bol natočený aj videoklip.

Na albume sa podieľali najlepší producenti ako Danja a Darkchild, ktorí už s Britney spolupracovali aj na albume Blackout, a tak sa očakávania, že tento sa album stane jedným z jej najlepších naplnili a výborná propagácia sa odrazila na predajnosti. Hudobní kritici boli z albumu nadšení a označili ho za elektro-popový skvost. Fanúšikovia na internetovej stránke www.thetoptens.com umiestnili *Femme Fatale* na 3. miesto v obľúbenosti hneď po Blackout a In The Zone.
V Česku sa album umiestnil na 5. mieste a získal dokonca aj zlatú platňu, keďže sa ho tam predalo viac ako 2 500 kópií.

Propagácia piesní a albumu prebiehala aj počas turné Femme Fatale Tour, z ktorého vzišlo aj DVD so záznamom koncertu.

Britney vyhlásila o albume: *„Počas posledných 2 rokov som do tohto albumu dala celé svoje srdce aj dušu. Tento album je pre Vás, mojich fanúšikov, ktorí ste ma celé roky podporovali a zotrvali so mnou s každým krokom v mojom živote. Všetkých Vás milujem. Sexy a silné. Nebezpečné a záhadné. Cool a sebaisté. FEMME FATALE!“*

## Zoznam skladieb
**Deluxe verzia**
thumb|344x344px|Britney počas ''Femme Fatale Tour (2011)''
[thumb|372x372px|Britney počas piesne ''[Gimme More*]]

== Ocenenia ==


== Pozície v rebríčkoch ==


== Certifikácie ==


== Externé odkazy ==
* *Femme Fatale* na [[Discogs]]
* *Femme Fatale'' na Metacritic

## Zdroj

Kategória:Albumy Britney Spears
Kategória:Hudobné albumy z 2011
Východná cirkev

**Východná cirkev** alebo **východná kresťanská cirkev** môže byť:
*(niektorá) cirkev východného kresťanstva (t. j. najmä (niektorá) orientálna ortodoxná cirkev alebo pravoslávna cirkev alebo východná katolícka cirkev), pozri pod východ (kresťanstvo) (a orientálna ortodoxná cirkev, pravoslávna cirkev (východná Európa), východná katolícka cirkev)
*kresťanská cirkev bývalej Byzantskej ríše
*zriedkavo: akákoľvek kresťanská cirkev na akomkoľvek východe
*(najmä v tvare **východná cirkev**) trochu nepresne:
**orientálna ortodoxná cirkev
**pravoslávna cirkev (východná Európa)
**východná katolícka cirkev

**Východná cirkev** je zriedkavo: akákoľvek cirkev na akomkoľvek východe.
Cesta II. triedy 578 (Slovensko)

**Cesta II. triedy 578** (*II/578*) je cesta II. triedy na Slovensku v Banskobystrickom kraji. Prechádza okresmi Banská Bystrica a Žiar nad Hronom, no medzi Skalkou a Kordíkmi v Kremnických vrchoch je nevybudovaný úsek. 

## Priebeh
Cesta II/578 sa začína v meste Banská Bystrica na križovatke s rýchlostnou cestou R1, odkiaľ pokračuje mestskou časťou Podlavice. Križuje cesty III/2433 a III/2434 a pokračuje obcou Tajov ku Kordíkom. Tu končí vybudovaná časť komunikácie na banskobystrickej strane.

Cesta pokračuje od strediska Skalka, odkiaľ zostupuje horským terénom ku Kremnici. Križuje cesty III/2504 a III/2487 a v meste na križovatke s cestou I/65 končí.

V roku 2019 Banskobystrický samosprávny kraj rekonštruoval približne 11 kilometrov tejto cesty. Rekonštrukcia prebehla okrem iného v zložitom úseku na Tajovského ulici.

## Referencie

## Zdroje
* Miestopisný priebeh cestných komunikácií (Slovenská správa ciest)
* 

578
Kategória:Doprava v okrese Banská Bystrica
Kategória:Doprava v okrese Žiar nad Hronom
Komači Onová

náhľad|Ono-no Komači, autor Kanō Tan’yū, rok 1648
**Komači Onová** (jap. **Ono Komači** (小野 小町) alebo **Ono-no Komači** (おの の こまち) ; 9. storočie po Kr.) bola poetka, jeden zo šiestich nesmrteľných japonských básnikov a jediná žena medzi nimi. Jej básne tanka (waka) sa vyznačujú jemnosťou a náznakom milostných citov. Písala už v japonskom písme kana. Žila v cisárskom meste Heian - Kjóto a pravdepodobne i na niektorom vzdialenom mieste od hlavného mesta. Jej básne boli zaradené do prvej cisárskej antológie poézie Kokinšú.

## Referencie


## Zdroje
Kouzlo šerosvitu: Antonín Líman, Dharmagaia, Česko-japonská spoločnosť, 2008, Praha, strana 231- poviedka Juliusa Zeyera o Ono-no Komači, ISBN 978-80-86685-80-9

## Iné projekty

## Externé odkazy  /
* Preklad básní Ono no Komači do angličtiny
* Článok o Ono-no-Komači   

Kategória:Japonskí básnici
Kategória:Narodenia v 9. storočí
Kategória:Úmrtia v 9. storočí
Pravoslávna cirkev

**Pravoslávna cirkev** alebo **ortodoxná cirkev** môže byť:
*v bežnej komunikácii:
**pravoslávna cirkev (východná Európa)
**pravoslávna cirkev (východná Európa) + orientálna ortodoxná cirkev
*v katolíckej teológii:
**pravoslávna cirkev (východná Európa) + z nej vzniknutá východná katolícka cirkev
**pravoslávna cirkev (východná Európa) + orientálna ortodoxná cirkev + východná katolícka cirkev
*akákoľvek cirkev ktorá je/sa považuje za pravovernú (tvar "pravoslávna cirkev" – na rozdiel od tvaru "ortodoxná cirkev" – sa v tomto zmysle – pomerne zriedkavo – vyskytuje len v súvislosti s kresťanstvom v slovanských krajinách), pozri pod ortodoxnosť
Ortodoxia

**Ortodoxia** môže byť:
*ortodoxnosť
*učenie/praktiky/viera vykazujúca ortodoxnosť 
*učenie/viera ortodoxnej cirkvi, pozri pod ortodoxná cirkev
*pravoslávna cirkev (východná Európa)
*ortodoxný judaizmus
Rarotonga

**Rarotonga** je sopečný ostrov, súčasť Južných Cookových ostrovov, ktoré administratívne patria do závislého územia Nového Zélandu – Cookove ostrovy. Na ostrove je aj administratívna jednotka rovnakého názvu.

Je to najväčší a najľudnatejší ostrov spomedzi Cookových ostrovov. Ostrov má rozlohu 67,19 km² a má 13 095 obyvateľov (podľa odhadu z roku 2011). Rarotonga je sopečný ostrov, čiže je to vrchol vyhasnutej sopky. Najvyšším vrchom je vrchol Te Manga, ktorý dosahuje nadmorskú výšku 652 m n. m.

Na ostrove sa nachádza hlavné mesto Cookových ostrovov – Avarua. Vzhľadom k hornatému vnútrozemiu ostrova sú všetky ľudské osídlenia pozdĺž pobrežia. V severnej časti ostrova je hlavné letisko Cookových ostrovov – Medzinárodné letisko Rarotonga.

Ostrov je administratívne rozdelený do piatich okresov, ktoré sa delia na 70 tradičných dedín (*tapere*). Hlavnými mestami, mimo hlavné mesto, sú: Pue, Matavera, Ngatangiia, Muri, Titikaveka, Arorangi, Nikao a Avatiu.

Ostrov Rarotonga bol objavený v roku 1814 a od roku 1888 bol spolu s ďalšími ostrovmi súostrovia britským protektorátom, známym od roku 1891 ako *Cook Islands Federation*. V roku 1901 bol celý ostrov spolu s ostatnými Cookovými ostrovmi odovzdaný Novému Zélandu.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Cookove ostrovy
Východná pravoslávna cirkev

**Východná pravoslávna cirkev** alebo **východná ortodoxná cirkev** môže byť:
*pravoslávna cirkev (východná Európa)
*orientálna ortodoxná cirkev
Nord N 262 Frégate

**Nord N 262 Frégate** je dopravné lietadlo, ktoré vzniklo pokračovaním vývoja typu MH-260 Super Broussard. Nord N 262 Frégate po prvýkrát vzlietlo v roku 1962. Krátko nato bola firma Nord prevzatá spoločnosťou Aérospatiale, ľahké dopravné lietadlo N 262 však zostalo vo výrobe až do roku 1976. Zákaziek ale nebolo veľa - celková produkcia predstavovala iba 110 strojov, mimo iného 33 exemplárov Frégate (vojenskej verzie). Najväčším prevádzkovateľom týchto lietadiel bolo Francúzske vojenské letectvo.

## Vznik a vývoj
Na začiatku boli vyrobené dve verzie MH-260 Super Broussard, jedna s piestovými a druhá s turbovrtuľovými motormi. Posledná slúžila konštruktérovi firmy Nord Maxovi Holstemovi ako základ pre vývoj vylepšenej verzie N 262. Koncom 60. rokov boli začaté dodávky vojenskej verzie s názvom Frégate francúzskym leteckým silám Armée de ľAir, ktoré prevzali celkom 33 exemplárov. Mimo Francúzska nie je Frégate veľmi známy, aj keď sa preukázal ako spoľahlivé a hospodárne lietadlo. Je používaný dodnes, hlavne ako dopravný, cvičný a námorný hliadkový stroj. Francúzska Aéronavale poznala potenciál tohto stroja a zakúpila civilné N 262A pre jeho modifikáciu ako dopravné lietadlo pre prepravu dôležitých cestujúcich. Niekoľko málo exemplárov bolo modifikovaných na námorné hliadkové a cvičné lietadlá s označením N 262E. V priebehu rokov bolo niekoľko strojov dodaných bývalým francúzskym kolóniám: (Angola, Gabon, Kongo a Burkina Faso). O ich použití nie je mnoho informácii, ale Angola svoje 3 exempláre v roku 1990 zrejme vyradila.

## Zaujímavosti
* Francúzske vojenské letectvo a námorníctvo zakúpilo taktiež civilné N 262.
* Montáž strojov sa robila v Bourges.
* Frégate mohol vo vzduchu zostať až 11 hodín

## Technické údaje
náhľad|N 262
(údaje pre verziu N 262D Frégate)
***Typ**: dvojmotorové dopravné a spojovacie lietadlo
***Pohon**: dva turbovrtuľové motory Turboméca Bastan VIIA s výkonom po 854 kW
***Rýchlosť**: 418 km/h
***Dolet**: 1 825 km
***Vzletová dráha**: 530 m
***Stúpavosť**: 366 m/min
***Dostup**: 8 690 m
***Hmotnosť**: max. 10 800 kg
***Kapacita**: 2 členovia osádky, 22 cestujúcich
***Rozmery**: rozpätie: 22,60 m; dĺžka: 19, 28 m; výška: 6,21 m
***Nosnosť**: 3 075 kg

## Zdroje
Světová encyklopedie letadel
*

 

Kategória:Lietadlá Nord
Kategória:Francúzske dopravné lietadlá
Kategória:Vojenské dopravné lietadlá
Kategória:Lietadlá Aérospatiale
Uniatská cirkev

**Uniatská cirkev** alebo **uniati** môže byť:
*v širšom zmysle: akákoľvek kresťanská cirkev, ktorá vytvorila cirkevnú úniu s inou kresťanskou cirkvou, pozri pod cirkevná únia
*v užšom zmysle (trochu nevhodne): východná katolícka cirkev
*označenie niektorej východnej cirkvi, ktorá uzavrela cirkevnú úniu, napr. Brestskú úniu na území dnešnej Ukrajiny, Bieloruska, Litvy a Poľska - pozri pod Ukrajinská gréckokatolícka cirkev

## Referencie
Katolícka cirkev východného obradu

**Katolícka cirkev východného obradu** alebo **katolíci východného obradu** môže byť:
*východná katolícka cirkev
*nepresne: len gréckokatolícka cirkev
Apoštolský exarchát Gréckokatolíckej cirkvi v Českej republike

**Apoštolský exarchát Gréckokatolíckej cirkvi v Českej republike** je oficiálna forma (apoštolský exarchát) gréckokatolíckej cirkvi v Česku.

## Dejiny
Po zániku Česko-Slovenska bol v januári 1993 vytvorený biskupský vikariát pre gréckokatolíkov v Česku so sídlom v Prahe. 13. marca 1996 bol z neho vytvorený Gréckokatolícky exarchát. Na jeho čelo bol vymenovaný vladyka Ivan Ljavinec. Exarchát bol vyňatý z jurisdikcie Prešovského biskupstva a je jurisdikčne podriadený priamo Svätej Stolici. Mal 6 farností a asi 9000 veriacich. Veriacich pribúda najmä dôsledkom príchodu ľudí z východu Slovenska za prácou do Česka.

V Česku mala táto cirkev podľa sčítania ľudu z roku 2001 7&nbsp;704 veriacich. Pri sčítaní v roku 2011 to bolo 9&nbsp;927 ľudí. V súčasnosti (r. 2013) v exarcháte existuje 21 farností tvoriacich 7 protopresbyterátov (dekanátov). Pôsobí v nich 28 kňazov. V roku 2003 bol vymenovaný za druhého gréckokatolíckeho exarchu Ladislav Hučko. Zomrel v roku 2025 a odvtedy je stolec neobsadený.

Hlavným chrámom exarchátu je Katedrála sv. Klimenta v Prahe. Patrónmi exarchátu sú sv. Kliment, sv. Cyril a Metod, sv. Anežka a sv. Mikuláš.

## Biskupi
### Apoštolskí exarchovia
# Ivan Ljavinec (19962003)
# Ladislav Hučko (20032025)

### Svätiaci biskupi
* Ján Eugen Kočiš (20042006)

## Externé odkazy
* Apoštolský exarchát řeckokatolícke cirkve

## Referencie

Kategória:Gréckokatolícka cirkev v Česku
Kategória:Gréckokatolícka cirkev
Kategória:Gréckokatolícke eparchie v Česku
Kategória:Rusínska gréckokatolícka cirkev
Rod (prírodná rezervácia)

**Rod** je prírodná rezervácia v okrese Tábor. Nachádza sa v Třebońskej panve,  juhozápadne od Valu. Je súčasťou CHKO Třeboňsko. Rezervácia zahŕňa rybník Rod (), ktorý je súčasťou rybničnej Nadejskej sústavy na pravom prítoku Lužnice.   

Predmetom ochrany je rybník Rod s rozsiahlymi plochami rákosia a s veľkými plávajúcimi ostrovmi steblovky, ktoré slúžia ako hniezdisko mnohých druhov vodného vtáctva (predovšetkým zúbkozobcov). Východná zrašelinelá časť rybníka prechádza v prechodové rašelinisko s charakteristickou kvetenou (diablik močiarny, ostrica plstnatoplodá, rosička okrúhlolistá, pupkovník obyčajný, lekno jasnobiele, čerkáč kytkový, kľukva močiarna, bublinatka menšia, bublinatka bledožltá, ostroplod biely, ježohlav najmenší). Lokalita je ďalej významným zhromaždiskom vodného a mokraďového vtáctva v dobe jarných a jesenných ťahov. Rod slúži ako pravidelné centrum výskytu zimujúcich orliakov morských. Žije tu tiež rad ohrozených druhov obojživelníkov (Skokan ostropyský, skokan krátkonohý, skokan zelený, mlok obyčajný, mlok vrchovský, mlok veľký (hrebenatý), kunka červenobruchá, rosnička zelená). Pravidelne sa tu vyskytuje vydra riečna.
  
## Referencie

## Zdroj

Kategória:Rašeliniská v Česku
Kategória:Povodie Lužnice
Kategória:Rybníky v Juhočeskom kraji
Kategória:Národné prírodné rezervácie v Česku
Kategória:Chránená krajinná oblasť Třeboňsko
Kategória:Chránené územia v okrese Tábor
Kategória:Vodstvo okresu Tábor