Person of the Year

[thumb|Muž, žena, či myšlienka, ktorá podľa časopisu ''[Time (týždenník)|Time* „najviac ovplyvnila udalosti v predchádzajúcom roku“.]]
*'Person of the Year** (do roku 1999 **Man of the Year**, resp. **Woman of the Year**; v preklade „Osobnosť roka“) je ocenenie, ktoré každoročne udeľuje americký spravodajský týždenník ''[[Time (týždenník)|Time]]''. Napriek názvu nemusí ísť o ocenenie muža, ženy či konkrétnej osobnosti. Okrem jednotlivcov môže ísť aj o skupinu osôb, nápad či neživý objekt, ktorý „v dobrom, ale aj v zlom... spôsobil niečo, čo najvýraznejšie ovplyvnilo udalosti uplynulého roka“.

== Pozadie vzniku ==
Tradícia výberu „Person of the Year“ sa začala v roku 1927. Letec [[Charles Lindbergh]] v tomto roku absolvoval svoj historický transatlantický let. Časopis ''Time'' túto udalosť prehliadol a pilot sa na jeho obálku nedostal. Vedenie redakcie rozhodlo svoje rozpaky napraviť a podať udalosť prostredníctvom titulnej strany obálky prvého januárového čísla v roku 1928 ako príbeh s Lindberghovým vyobrazením a predstaviť ho ako Muža roka.

== Výber ==
=== Nominácia národných lídrov ===
Od začiatku jeho vzniku bol v zozname aspoň raz takmer každý úradujúci [[prezident Spojených štátov]] mužom alebo Osobnosťou roka. Výnimkou boli: [[Calvin Coolidge]], ktorý úradoval v čase prvého vydania, [[Herbert Hoover]], ktorý po ňom nasledoval a [[Gerald Ford]], ktorý bol jediným prezidentom, ktorý nikdy nebol do funkcie [[Prezident|prezidenta,]] či [[Viceprezident Spojených štátov|viceprezidenta]] zvolený. Väčšina z nich bola vyhlásená za Muža, či Osobnosť roka buď v roku, kedy boli zvolení, alebo keď boli vo funkcii. Jediný, kto dostal tento titul pred zvolením, bol osem rokov pred jeho prvými voľbami v roku 1944 ako najvyšší veliteľ spojeneckých inváznych síl Osobnosťou roka [[Dwight D. Eisenhower]]. Tento titul získal opäť v roku 1959, kedy bol vo funkcii prezidenta. Prvým zvoleným prezidentom USA s titulom Osobnosť roka bol [[Franklin Delano Roosevelt|Franklin D. Roosevelt]] a je jedinou osobnosťou, ktorá tento titul získala trikrát, najprv ako zvolený prezident v roku 1932 a neskôr ako úradujúci prezident v rokoch 1934 a 1941.

Hlavy štátov alebo predsedovia vlád všetkých krajín, ktoré boli vybrané ako muž, žena, či Osobnosť roka (zoradené v chronologickom poradí podľa názvu krajiny, od najčastejšie vybraných), sú:
} (1937)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Egypt|Prezident Egypta]]
| (1977)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Etiópske cisárstvo|Habešský cisár]]
| (1935)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Irán|Premiér Iránu]]
| (1951)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Irán|Najvyšší vodca Iránu]]
| (1979)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Premiér Izraela]]
| (1993)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Palestína|Prezident Palestínskej národnej samosprávy]]
| (1993)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Filipíny|Prezident Filipín]]
| (1986)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Prezident Ruskej federácie]]
| (2007)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Zoznam kráľov Saudskej Arábie|Kráľ Saudskej Arábie]]
|[[Fajsal (Saudská Arábia)|Fajsal]] (1974)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Južná Afrika (štát)|Prezident Juhoafrickej republiky]]
| (1993)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Ukrajina|Prezident Ukrajiny]]
| (2022)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Spojené kráľovstvo|Predseda vlády Spojeného kráľovstva]]
| (1940)
|-
| style="text-align: center;" |1
|[[Monarchia Spojeného kráľovstva|Kráľovná Spojeného kráľovstva]] a ďalších kráľovských spoločenstiev
|[[Alžbeta II.]] (1952)
|}
; Poznámky
[[Winston Churchill]] bol vybraný aj druhýkrát. Bolo to do špeciálneho vydania „Muž polstoročia“ v roku 1949, keď slúžil ako vodca opozície pred svojím druhým premiérskym úradom. [[Charles de Gaulle]] bol vybraný pri voľbe prezidenta Francúzska ešte pred formálnym nástupom do úradu. [[Lech Wałęsa]] a [[Nelson Mandela]] boli vybraní tiež ešte pred zvolením za prezidenta [[Poľsko|Poľska]] a prezidenta [[Južná Afrika (štát)|Juhoafrickej republiky]]

=== Nominácia žien ===
Pred rokom 1999 tento titul získali štyri ženy: tri ako „Žena roka“ – [[Wallis Simpsonová]] (1936), [[Alžbeta II.|kráľovná Alžbeta II]]. (1952) a [[Corazon Aquinová]] (1986) – a jedna žena v roku 1937 ako „Muž a manželka roka“, [[Soong Mei-ling]], spolu so svojím manželom, generálom [[Čankajšek|Čankajškom]]. 

„Americké ženy“ boli titulom uznané ako skupina v roku 1975. Muži aj ženy spolu boli uznaní napríklad ako „[[Maďarské povstanie|Maďarskí bojovníci za slobodu]]“ (1956), „[[Veda a technológie v Spojených štátoch|Vedci USA]]“ (1960), „[[Generácia Baby boomers|The Dediči]]“ (1966), „[[Američania (USA)|Stredo-američania]]“ (1969), „[[United States Armed Forces|Ozbrojené sily Spojených štátov“]] (1950 a 2003), [[You (Time Person of the Year)|You]] (prispievatelia [[World Wide Web|WWW]] v r. 2006), Demonštranti (2011) a [[Choroba vyvolaná vírusom Ebola|Bojovníkom s Ebolou]] (2014). V časopise titul bol stále „Muž roka“ pre edície „Maďarských bojovníkov za slobodu“ z roku 1956 a v roku 1966 pre „Dedičov“ v ktorých obe titulky zobrazovali ženu stojacu za mužom a „Muži roka“. vo vydaní z roku 1960 „Vedci USA“, ktoré na svojej obálke obsahovalo výlučne mužov. Až vo vydaní „Stredo-američanov“ z roku 1969 tento názov bol zmenený na „Muža a ženu roka“.

V roku 1999 sa titul zmenil na neutrálnu „Osobnosť roka“. Prvý tento titul dostal [[Jeff Bezos]] zo spoločnosti [[Amazon.com]]. K ženám, ktoré boli po premenovaní titulu na „Osobnosť roka“ patria „[[Whistle-blower|Whistlebloweri]]“: Cynthia Cooperová, Coleen Rowleyová a Sherron Watkinsová (r. 2002), [[Melinda Gatesová]] spolu s [[Bill Gates|Billom Gatesom]] a spevákom [[Bono Vox|Bonom Voxom]] (r. 2005), [[Angela Merkelová]] (r. 2015), „Tí, ktorí prelomili mlčanie“ (r. 2017), [[Greta Thunbergová]] (r. 2019) a [[Kamala Harrisová]] spolu s [[Joe Biden|Joeom Bidenom]] v roku 2020. V roku 2020, v rámci osláv [[Medzinárodný deň žien|Medzinárodného dňa žien]], redaktori časopisu ''Time'' vydali 89 nových obálok časopisov, z ktorých každá zobrazuje okrem 11 už dovtedy vybraných, aj ženy ako náprotivky k Mužom roka, ktorí boli vybraní v priebehu minulého storočia.

=== Nominácia skupín, alebo neživých predmetov ===
Napriek názvu sa na titul nenominujú len jednotlivci. Do špeciálneho koncoročného čísla boli vybrané aj dvojice ľudí, ako sú manželské páry a politickí oponenti, spoločenské triedy ľudí a aj neživé predmety..

**Viaceré nominované osoby**
* [[Čankajšek]], prezident Číny a jeho manželka [[Sung Mej-ling]] (1937)
* [[William Anders]], [[Frank Frederick Borman|Frank Borman]], a [[Jim Lovell]], posádka vesmírnej lode [[Apollo 8]] (1968)
* [[Richard Nixon]] a [[Henry Kissinger]], politickí spojenci (1972)
* [[Ronald Reagan]] a [[Jurij Vladimirovič Andropov|Jurij Andropov]], súperi počas [[Studená vojna|Studenej vojny]] (1983)
* [[Nelson Mandela]] a [[Frederik Willem de Klerk|F. W. de Klerk]]; [[Jásir Arafát]] a [[Jicchak Rabin]], politickí lídri vedúci mierové rokovania (1993)
* [[Bill Clinton]] a americký právnik a sudca [[Ken Starr]], kľúčové postavy Clintonovho impeachmentu (1998)
* [[Cynthia Cooperová]], [[Coleen Rowleyová]], a [[Sherron Watkinsová]], za pomoc pri odhaľovaní nezákonných konaní ([[Whistle-blower|whistleblowers]], 2002)
* [[Bill Gates]], [[Melinda Gatesová]], a [[Bono Vox]], za filantropiu (2005)
* [[Joe Biden]] a [[Kamala Harrisová]], Aktuálne zvolený americký prezident a viceprezidentka (2020)

**Triedy nekonkrétnych ľudí**
* [[United States Armed Forces|Ozbrojené sily Spojených štátov amerických]] (1950 a 2003)
* [[Maďarské povstanie|Maďarskí bojovníci za slobodu]] (1956)
* [[Veda a technológie v Spojených štátoch|Vedci USA]] (1960)
* [[Generácia Baby boomers]]/ Dediči (1966)
* [[Američania (USA)|Stredo-američania]] (1969)
* [[Feminizmus (hnutie)|Americké ženy]] (1975)
* [[You (Time Person of the Year)|You]] (2006)
* Demonštranti/ [[Arabská jar]], [[Protesty v Španielsku 2011|Španielska revolúcia]], čílske študentské demonštrácie, protesty proti úsporným opatreniam v Grécku, protesty proti korupcii v Indii, [[Ruské protesty (2011-2013)|protesty v Rusku]] a mnoho ďalších (2011)
* [[Choroba vyvolaná vírusom Ebola|Bojovníci s Ebolou]] (2014)
* „Tí, ktorí prelomili mlčanie“  (2017)
* „Strážcovia“ (2018)

**Neživé predmety**
* [[Počítač]] (stroj roka, 1982)
* [[Klimatické zmeny|Ohrozená Zem]] (Planéta roka, 1988)

**Abstraktné pojmy*'
* [[Rusko-ukrajinská vojna|Duch Ukrajiny]] (2022)

=== Špeciálne nominácie ===
V roku 1949 bol [[Winston Churchill]] menovaný za Muža prvej polovici 20. storočia, a posledné číslo časopisu *Time* z roku 1989 označilo [[Michail Sergejevič Gorbačov|Michaila Gorbačova]] za „Muža dekády“. Číslo časopisu z 31. decembra 1999 označilo [[Albert Einstein|Alberta Einsteina]] za „Osobnosť storočia“. [[Franklin Delano Roosevelt|Franklin D. Roosevelt]] a [[Móhandás Karamčand Gándhí|Mahátma Gándhí]] boli vybraní na druhom mieste. Vo vydaní z dňa 31. decembra okrem Einsteina boli nominované aj osobnosti pre každé storočie z 2. tisícročia: [[Viliam I. (Anglicko)|Viliam Dobyvateľ]] pre [[11. storočie]], [[Saladin (sultán)|Saladin]] pre [[12. storočie]], [[Čingischán|Džingischán]] pre [[13. storočie]], [[Giotto di Bondone|Giotto]] pre [[14. storočie]], [[Johann Gutenberg]] pre [[15. storočie]], [[Alžbeta I. (Anglicko)|Alžbeta I.]] pre [[16. storočie]], [[Isaac Newton]] pre [[17. storočie]], [[Thomas Jefferson]] pre [[18. storočie]] a [[Thomas Alva Edison|Thomas Edison]] pre [[19. storočie]].

=== Kontroverzné nominácie ===
Na základe mnohých predchádzajúcich výberov z obdivuhodných ľudí sa, napriek častým vyhláseniam časopisu o opaku, toto označenie často považuje za poctu a hovorí sa o ňom ako o ocenení alebo cene. Pritom časopis *Time* upozorňuje, že aj kontroverzné postavy ako [[Adolf Hitler]] (1938), [[Josif Vissarionovič Stalin|Josif Stalin]] (1939 a 1942), [[Nikita Sergejevič Chruščov|Nikita Chruščov]] (1957) a [[Chomejní|Ajatolláh Chomejní]] (1979) titul získali za udalosti, na ktoré vo svojej dobe počas rokov významný vplyv mali. V dôsledku odporu, ktorý sa dostal voči časopisu od amerického publika za vymenovanie Chomejního Mužom roka v roku 1979, sa z komerčných dôvodov jeho redaktori odvtedy rozhodli vyhýbať používaniu v Spojených štátoch kontroverzných osôb. Je to preto, lebo sa obávajú zníženia predaja, či príjmov z reklám.

Napríklad Osobnosťou roka 2001, bezprostredne po [[Útoky z 11. septembra 2001|útokoch z 11. septembra]], sa stal [[Rudy Giuliani]], ktorý v tom čase pôsobil ako starosta [[New York (mesto)|New Yorku]]. Určené pravidlá pre výber jednotlivca alebo skupiny jednotlivcov, ktorí mali najväčší vplyv na udalosti toho roka, pritom za najpravdepodobnejšiu osobnosť určovali [[Usáma bin Ládin|Usámu bin Ládina]]. Giulianiho vybrali, aby symbolizoval americkú reakciu na útoky. Rovnako to bolo, keď bol [[Albert Einstein]] bol vybraný za Osobnosť storočia. Reprezentoval storočie vedeckého bádania a zázrakov. Bolo to namiesto Adolfa Hitlera, ktorý by bol podľa pravidiel pravdepodobne silnejším kandidátom. Výber bol v konečnom dôsledku založený na tom, ako to časopis opisuje „v koho verili, že má silnejší vplyv na históriu a kto najviac reprezentoval rok, či storočie“.

== Osobnosti roka ==
}
| 1887–1975
| Čankajšek vládol v Číne v roku 1937 počas [[druhá čínsko-japonská vojna|druhej čínsko-japonskej vojny]].
|-
| [[Súbor:Madame Chiang Kai-shek, seated portrait (cropped 3x4).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1898–2003
| Sung bola od roku 1927 až do jeho smrti v roku 1975 [[Čankajšek|Čankajškovou]] manželkou. Dostala od časopisu *Time* titul „Madame Čankajšek“ a bola uznaná spolu s manželom ako Osobnosti roka - „Man & Wife of the Year“ (*Manžel a manželka roka*).
|-
| 1938
| [[Súbor:Adolf Hitler cropped restored.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1889–1945
| Hitler, ako nemecký kancelár, dohliadal po [[Anšlus]]e a [[Mníchovská dohoda|Mníchovskej dohode]] na zjednotenie Nemecka s [[Rakúsko]]m a so [[Sudety (región)|Sudetmi]].
|-
| 1939
| [[Súbor:Joseph Stalin, 1950 (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1878–1953
| Stalin bol [[Generálny tajomník Komunistickej strany Sovietskeho zväzu|generálnym tajomníkom Komunistickej strany]], čo znamená *de facto* lídrom Sovietskeho zväzu. Pred [[Poľská obranná vojna (1939)|napadnutím Poľska]] mal hlavnú zásluhu na [[Pakt Ribbentrop-Molotov|dohode o neútočení]] s Nemeckom.
|-
| 1940
| [[Súbor:Sir Winston Churchill - 19086236948 (cropped2).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1874–1965
| Churchill bol [[Premiér Spojeného kráľovstva|premiérom Spojeného kráľovstva]] v roku 1940, keď došlo [[Operácia Dynamo|k evakuácii z dunkerquského obkľúčenia]] a [[Bitka o Britániu|bitke o Britániu]].
|-
| 1941
| [[Súbor:FDR 1944 Color Portrait (3x4 cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (3)
| 1882–1945
| Roosevelt bol prezidentom Spojených štátov v roku 1941 keď sa konal [[útok na Pearl Harbor]], podpisoval za Spojené štáty vyhlásenie vojny Japonsku a rozhodol, že USA vstúpia do [[Druhá svetová vojna|druhej svetovej vojny]]. Pôvodne bola vydavateľmi za „cicavca roka“ vymenovaná animovaná postavička [[Dumbo]], no tesne pred jej zverejnením po útoku na Pearl Harbor zmenili „Osobnosť roka“ na prezidenta Roosevelta.
|-
| 1942
| [[Súbor:Joseph Stalin, 1950 (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1878–1953
| Vodca Sovietskeho zväzu. Viedol prelomovú [[bitka o Stalingrad|bitku o Stalingrad]] (1942–1943).
|-
| 1943
| [[Súbor:George Catlett Marshall, general of the US army (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1880–1959
| Veliteľ štábu armády Spojených štátov, [[generál]] Marshall, bol kľúčovou osobnosťou v organizovaní bojových akcií USA v druhej svetovej vojne.
|-
| 1944
| [[Súbor:WW2 Liberation of France Eisenhower Portrait (3x4 cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1890–1969
| Generál Eisenhower bol v roku 1944 počas [[Operácia Overlord|Operácie Overlord]] [[Vrchné veliteľstvo spojeneckých expedičných síl|veliteľom spojeneckých expedičných síl v Európe]].
|-
| 1945
| [[Súbor:Harry S Truman, bw half-length photo portrait, facing front, 1945 (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1884–1972
| Harry Truman sa stal prezidentom Spojených štátov v roku 1945 po smrti Franklin D. Roosevelta a povolil atómové bombardovanie [[Hirošima (mesto)|Hirošimy]] a [[Nagasaki]].
|-
| 1946
| [[Súbor:James F. Byrnes cph.3c32232.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1879–1972
| V roku 1946 bol Byrnes [[Ministerstvo zahraničných vecí Spojených štátov|ministrom zahraničných vecí USA]]. V tom čase prebehla [[Iránska kríza z roku 1946|Iránska kríza]], v ktorej zaujal nekompromisný postoj v opozícii voči Stalinovi. Jeho prejav zahájil [[Morgenthauov plán]], ktorý predložil koncepciu o budúcej povojnovej podobe okupácie Nemecka.
|-
| 1947
| [[Súbor:George Catlett Marshall, general of the US army (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1880–1959
| [[Ministerstvo zahraničných vecí Spojených štátov|Minister zahraničných vecí Spojených štátov]] amerických v roku 1947, George Marshall, bol architektom [[Marshallov plán|Marshallovho plánu]].
|-
| 1948
| [[Súbor:TRUMAN 58-766-06 (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1884–1972
| Harry Truman bol v roku 1948 znovuzvolený za prezidenta Spojených štátov. Jeho víťazstvo bolo považované za najväčšie volebné prekvapenie americkej histórie.
|-
| 1949
| [[Súbor:Sir Winston Churchill - 19086236948 (cropped2).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1874–1965
| Vyhlásený za „muža prvej polovice storočia“. Winston Churchill viedol Britániu a jej spojencov k víťazstvu v [[Druhá svetová vojna|druhej svetovej vojne]]. V roku 1949 bol Churchill vodcom opozície.
|-
| 1950
| [[Súbor:Man-of-the-Year-TIME-1951.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
|
| Americkí vojaci, zapojení do [[Kórejská vojna|Kórejskej vojny]] (1950–1953).
|-
| 1951
| [[Súbor:Mohammad Mosaddegh portrait.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1882–1967
| V roku 1951 bol Mosaddek zvolený za premiéra Iránu a vyhnal západné ropné spoločnosti, čím spôsobil vznik [[Iránska kríza|Iránskej krízy]]
|-
| 1952
| [[Súbor:Queen Elizabeth II-TIME-1953.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1926
| Po smrti svojho otca, kráľa [[Juraj VI. (Spojené kráľovstvo)|Juraja VI.]], v roku 1952, zasadla Alžbeta II. na trón [[Spojené kráľovstvo|Spojeného kráľovstva]].
|-
| 1953
| [[Súbor:Konrad-Adenauer-TIME-1954.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1876–1967
| V roku 1953 sa Konrad Adenauer stal kancelárom Západného Nemecka.
|-
| 1954
| [[Súbor:John Foster Dulles Nov 49-cropped.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1888–1959
| Ako [[Ministerstvo zahraničných vecí Spojených štátov|minister zahraničných vecí Spojených štátov]] bol John Dulles v roku 1954 architektom spojeneckého paktu [[SEATO]].
|-
| 1955
| [[Súbor:Mr. Harlow H. Curtice, General Manager. Buick Motor Division.jpg|border|110px]] 
! scope="row" | 
| 1893–1962
| Curtice bol medzi rokmi 1953 až 1958 prezidentom firmy [[General Motors]] (GM). V roku 1955 táto firma predala päť miliónov vozidiel a stala sa prvou korporáciou, ktorá zarobila v jednom roku jednu miliardu dolárov.
|-
| 1956
| [[Súbor:Hole in flag - Budapest 1956.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
|
| Toto menovanie bolo uznaním maďarským revolucionárom, ktorí padli [[Maďarské povstanie|v povstaní roku 1956]].
|-
| 1957
| [[Súbor:Nikita-Khrushchev-TIME-1958.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1894–1971
| V roku 1957 si Chruščov upevnil svoje vedenie Sovietskeho zväzu po tom, ako prekonal sprisahanie, ktoré ho malo dostať z prezídia a vypustením družice [[Sputnik 1]] doviedol Sovietsky zväz k [[Vesmírne preteky|vesmírnym pretekom]].
|-
| 1958
| [[Súbor:Charles-DeGaulle-TIME-1959.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1890–1970
| De Gaulle počas alžírskej krízy v tomto roku ako predseda Ústavnej rady poveril Michela Debrého (budúci predseda vlády), aby pripravil projekt ústavy [[Piata francúzska republika|piatej republiky]]. V decembri toho istého roku sa po zvolení stal jej prezidentom.
|-
| 1959
| [[Súbor:Dwight D. Eisenhower, official photo portrait, May 29, 1959.jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1890–1969
| Dwight Eisenhower bol prezidentom Spojených štátov medzi rokmi 1953 až 1961.
|-
| 1960
| [[Súbor:Conical flask teal.svg|110px]]
! scope="row" | 
|
| Reprezentovali ich [[George Wells Beadle|George Beadle]], [[Charles Stark Draper|Charles Draper]], [[John Franklin Enders|John Enders]], [[Donald A. Glaser]], [[Joshua Lederberg]], [[Willard Libby]], [[Linus Pauling]], [[Edward Mills Purcell|Edward Purcell]], [[Isidor Isaac Rabi|Isidor Rabi]], [[Emilio G. Segrè|Emilio Segrè]], [[William Shockley]], [[Edward Teller]], [[Charles Hard Townes|Charles Townes]], [[James Van Allen]] a [[Robert Burns Woodward|Robert Woodward]].
|-
| 1961
| [[Súbor:John F. Kennedy, White House color photo portrait.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1917–1963
| John F. Kennedy bol inaugurovaný do funkcie prezidenta USA v roku 1961. Po nej nasledovala nevydarená [[Invázia v Zálive svíň|invázia]] na Kube.
|-
| 1962
| [[Súbor:Pope John XXIII - Time Magazine Cover - January 4, 1963.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1881–1963
| Ján XXIII. bol medzi rokmi 1958 až 1963 [[Pápež|hlavou]] [[Katolícka cirkev (latinská cirkev a východné katolícke cirkvi)|rímskokatolíckej cirkvi]]. V roku 1962 bol sprostredkovateľom a ráznym postojom stál za odvrátením hrozby nukleárnej vojny. V tomto istom roku zvolal aj [[Druhý vatikánsky koncil]].
|-
| 1963
| [[Súbor:Martin Luther King, Jr..jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1929–1968
| Líder [[Afroamerické hnutie za občianske práva|afroamerického hnutia za občianske práva]] [[Martin Luther King, Jr.|Martin Luther King]] povedal v tomto roku svoje slávne slová „[[I Have a Dream]]“ („*Mám sen")*.
|-
| 1964
| [[Súbor:37 Lyndon Johnson 3x4.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1908–1973
| Johnson bol právoplatne zvolený za prezidenta USA v roku 1964. Bolo to pred oficiálnym vyhlásením Zákona o občianskych právach z roku 1964 a deklaráciou o boji proti chudobe. Zároveň v tomto roku eskalovala vojenská účasť USA [[Vietnamská vojna|vo vojne vo Vietname]].
|-
| 1965
| [[Súbor:Gen William C Westmoreland.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1914–2005
| Generál Westmoreland bol vo vietnamskej vojne veliteľoom vojenských síl Spojených štátov.
|-
| 1966
| [[Súbor:US Birth Rates.svg|110px]]
! scope="row" | 
|
| Ocenenie dostala generácia mužov a žien, ktorí mali 25&nbsp;rokov a menej (dnes nazývaní aj ako „[[Generácia Baby boomers]]“).
|-
| 1967
| [[Súbor:Lyndon B. Johnson Dec. 1967 (cropped 3x4).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1908–1973
| Lyndon B. Johnson bol prezidentom Spojených štátov medzi rokmi 1963 až 1969.
|-
| 1968
| [[Súbor:Apollo 8 Crewmembers (4x5 cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
|
| Posádka misie Apollo 8 ([[William Anders]], [[Frank Borman]] a [[Jim Lovell]]) bola prvá, ktorá prekonala obežnú dráhu Zeme a dňa 24. decembra 1968 prvýkrát uskutočnila oblet Mesiaca. Týmto činom pripravila podmienky pre prvé pristátie ľudskej posádky na Mesiaci (1969).
|-
| 1969
| [[Súbor:US map-Central.png|110px]]
! scope="row" | 
|
| Označovaní aj ako mlčiaca väčšina ([[silent majority]]).
|-
| 1970
| [[Súbor:Bundesarchiv B 145 Bild-F057884-0009, Willy Brandt.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1913–1992
| Ako štvrtý kancelár [[Západné Nemecko (1949 – 1990)|Západného Nemecka]] bol Willy Brandt uznávaný za jeho prístup k normalizácii vzťahov vtedajšieho východného a západného bloku.
|-
| 1971
| [[Súbor:RichardNixoncrop.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1913–1994
| Richard Nixon bol medzi rokmi 1969 až 1974 prezidentom Spojených štátov.
|-
! rowspan="2" | 1972
| [[Súbor:Richard Nixon presidential portrait (1).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1913–1994
| Nixon ako prvý prezident USA v roku 1972 navštívil Čínu. So Sovietskym zväzom podpísal zmluvu o obmedzení strategických zbraní [[Strategic_Arms_Limitation_Talks#SALT_I|SALT I]]. Následne absolvoval prezidentské voľby, v ktorých získal najvyššie volebné víťazstvo v histórii USA.
|-
| [[Súbor:Henry A. Kissinger, U.S. Secretary of State, 1973-1977.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1923
| Nixonov poradca pre národnú bezpečnosť, Henry Kissinger, sa v roku 1972 spolu s prezidentom zúčastnil [[Návšteva Richarda Nixona v Číne|cesty do Číny]].
|-
| 1973
| [[Súbor:Washington DC Judge John Sirica in 1974.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1904–1992
| V roku 1973 predseda Súdu prislúchajúceho pre dištrikt hlavného mesta USA ([[Washington D.C.|District of Columbia]]), John Sirica, požiadal prezidenta Nixona, aby odovzdal nahrávky konverzácií [[Biely dom|Bieleho domu]], súvisiacich s [[Aféra Watergate|aférou Watergate]].
|-
| 1974
| [[Súbor:King Faisal bin Abdulaziz (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1906–1975
| Faisal, [[Zoznam kráľov Saudskej Arábie|kráľ Saudskej Arábie]], bol uznávaný pre jeho prístup počas [[ropná kríza v roku 1973|ropnej krízy v rokoch 1973–1974]], ktorá vznikla pre okolnosti týkajúce sa [[Jomkipurská vojna|Jomkipurskej vojny]].
|-
| 1975
| [[Súbor:Venus symbol (heavy pink).svg|110px]]
! scope="row" | 
|
| Reprezentujú ich predstaviteľky amerického feministického hnutia [[Susan Brownmillerová]], [[Kathleen Byerlyová]], [[Alison Cheeková]], [[Jill Ker Conwayová|Jill Conwayová]], [[Betty Fordová]], [[Ella T. Grassová|Ella Grassová]], [[Carla Anderson Hillsová|Carla Hillsová]], [[Barbara Jordanová]], [[Billie Jean Kingová]], [[Carol Suttonová]], [[Susie Sharpová]] a [[Addie Wyattová]].
|-
| 1976
| [[Súbor:Jimmy Carter presidential portrait (cropped 1).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1924
| V roku 1976 v prezidentských voľbách v Spojených štátoch porazil úradujúcu hlavu štátu [[Gerald Ford|Geralda Forda]].
|-
| 1977
| [[Súbor:Anwar Sadat cropped.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1918–1981
| Anwar Sadat bol prvý arabský líder, ktorý ako prezident Egypta v roku 1977 odcestoval do Izraela, aby rokoval o normalizácii egyptsko-izraelských vzťahov.
|-
| 1978
| [[Súbor:Deng Xiaoping at the arrival ceremony for the Vice Premier of China (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1904–1997
| Teng Siao-pching zbavil moci [[Chua Kuo-feng]]a a *de facto* ako hlavný vodca prevzal v roku 1978 kontrolu nad Čínou.
|-
| 1979
| [[Súbor:Ruhollah Khomeini by Jamaran 1.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1902–1989
| Ajatolláh Chomejní v roku 1979 ako [[Najvyšší vodca Iránu|Najvyšší duchovný vodca Iránu]] viedol [[Iránska revolúcia|Iránsku revolúciu]].
|-
| 1980
| [[Súbor:Official Portrait of President Reagan 1981-cropped.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1911–2004
| Ronald Reagan bol v roku 1980 drvivou väčšinou zvolený za 40. prezidenta Spojených štátov amerických.
|-
| 1981
| [[Súbor:Strajk sierpniowy w Stoczni Gdańskiej im. Lenina 22.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1943
| Predák poľskej odborovej organizácie [[Solidarita (Poľsko)|Solidarita]], Lech Wałęsa, bol až do jeho uväznenia a vyhlásenia stanného práva (december 1981) jedným z architektov Augustových dohôd medzi vládou a opozíciou.
|-
| 1982
| [[Súbor:Sanco 8001.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
|
| Označený ako „stroj roka“. Osobný počítač ohlásil úsvit [[Informačný vek|informačného veku]].
|-
! rowspan="2" | 1983
| [[Súbor:Official Portrait of President Reagan 1981-cropped.jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1911–2004
| Reagan, ako prezident Spojených štátov, zorganizoval v roku 1983 [[Invázia na Grenadu|inváziu na Grenadu]] a presadzoval tzv. [[Strategická obranná iniciatíva|Strategickú obrannú iniciatívu]].
|-
| [[Súbor:YuriAndropov1970.png|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1914–1984
| Sovietsky líder Jurij Andropov bol silným kritikom [[Strategická obranná iniciatíva|Strategickej obrannej iniciatívy]]. V auguste 1983 bol hospitalizovaný a v roku 1984 zomrel.
|-
| 1984
| [[Súbor:Peter Ueberroth 1985.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1937
| Peter Ueberroth bol poverený vedením organizácie [[Letné olympijské hry 1984|Letných olympijských hier 1984 v Los Angeles]], ktoré boli bojkotované štrnástimi krajinami vtedajšieho východného bloku.
|-
| 1985
| [[Súbor:Deng Xiaoping at the arrival ceremony for the Vice Premier of China (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| 1904–1997
| Vodca Číny Teng Siao-pching dostal uznanie za "rozsiahle ekonomické reformy, ktoré zmenili ortodoxný marxizmus".
|-
| 1986
| [[Súbor:Corazon Aquino 1986.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1933–2009
| Corazon Aquinová v roku [[1986]] viedla revolúciu na [[Filipíny|Filipínach]], ktorá zvrhla prezidenta [[Ferdinand Marcos|Ferdinanda Marcosa]] a nastolila v štáte [[demokracia|demokraciu]].
|-
| 1987
| [[Súbor:RIAN archive 850809 General Secretary of the CPSU CC M. Gorbachev (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1931
| Pod jeho vedením sa v roku 1987 začala v Sovietskom zväze reformná politika prestavby ([[perestrojka]]) a otvorenosti ([[glasnosť]]).
|-
| 1988
| [[Súbor:The Blue Marble (remastered).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
|
| „Planéta roka," zahrňujúca aspekt zosobňujúci [[Matka príroda|Matku prírodu]].
|-
| 1989
| [[Súbor:RIAN archive 850809 General Secretary of the CPSU CC M. Gorbachev (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| Narodený v roku 1931
| Bol uznaný za „muža desaťročia“. Gorbačov v roku 1989 dosiahol prvé slobodné voľby v [[Sovietsky zväz|Sovietskom zväze]], ktoré sa konali ešte pred rozpadom [[Východný blok|východného bloku]]
|-
| 1990
| [[Súbor:George H. W. Bush presidential portrait (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1924
| Prezident Spojených štátov, George H. W. Bush, bol zodpovedný za účasť USA na [[Druhá vojna v Perzskom zálive|druhej vojne v Perzskom zálive]] (1990–1991).
|-
| 1991
| [[Súbor:Ted Turner at the LBJ Foundation.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1938
| Zakladateľ káblovej televíznej spoločnosti [[CNN]].
|-
| 1992
| [[Súbor:Bill Clinton.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1946
| Bill Clinton sa v roku 1992 stal prezidentom Spojených štátov.
|-
| 1993
| [[Súbor:Peace symbol (bold).svg|110px]]
! scope="row" | 
|
| Reprezentovali ich [[Jásir Arafát]], [[Frederik Willem de Klerk|F. W. de Klerk]], [[Nelson Mandela]] a [[Jicchak Rabin]].<br/>De Klerk, prezident Juhoafrickej republiky, dohliadal v roku 1990 na prepustenie Nelsona Mandelu. Spoločne v krajine ukončili nadvládu systému [[apartheid]]u.<br/>Predseda Palestínskej národnej samosprávy, Jásir Arafat, a premiér Izraela, Jicchak Rabin, podpísali v roku 1993 [[Mierová dohoda z Osla|Mierovú dohodu z Osla]], prvú priamu dohodu medzi palestínskymi a izraelskými orgánmi.
|-
| 1994
| [[Súbor:Ritratto di papa Giovanni Paolo II (1984).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1920–2005
| Ján Pavol II. bol medzi rokmi 1978 až 2005 [[Pápež|hlavou]] [[Katolícka cirkev (latinská cirkev a východné katolícke cirkvi)|rímskokatolíckej cirkvi]].
|-
| 1995
| [[Súbor:Newt Gingrich by Gage Skidmore 3 (cropped).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1943
| Newt Gingrich bol lídrom tzv. Republikánskej revolúcie v USA, kedy [[Republikánska strana (USA)|Republikánska strana]] získala väčšinu v Snemovni reprezentantov, v Senáte a väčšinu guvernérov štátov USA. Gingrich sa vďaka tomu stal predsedom Snemovne reprezentantov Spojených štátov amerických.
|-
| 1996
| [[Súbor:Ho photo (cropped 3x4).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1952
| David Ho je taiwansko-americký biológ známy svojimi výsledkami v oblasti porozumenia nákaze vírusom [[HIV]] a liečby [[AIDS]].
|-
| 1997
| [[Súbor:Andrew Grove.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| 1936–2016
| Americký podnikateľ, inžinier a spisovateľ maďarského pôvodu Andrew Grove viedol firmu [[Intel]] a stal sa jedným z priekopníkov [[polovodičová technológia|polovodičovej technológie]].
|-
| rowspan="2" | 1998
| [[Súbor:Bill Clinton.jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| Narodený v roku 1946
| Prezident USA Bill Clinton bol v roku 1998 po afére s [[Monica Lewinsky|Monicou Lewinsky]] [[Obžaloba Billa Clintona|obžalovaný]]. Senát ho nakoniec zbavil obvinenia.
|-
| [[Súbor:Kenneth W. Starr.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1946
| Ken Starr sa preslávil vyšetrovaním afér spojených s vládou Billa Clintona. Na základe jeho správy (Starrova správa, po anglicky *Starr report*) bola otvorená možnosť rokovať o odvolaní Clintona z funkcie prezidenta (*tzv. impeachment*) a Clinton stratil na päť rokov právnickú licenciu.
|-
| 1999
| [[Súbor:Jeff Bezos 2016 crop.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1964
| Jeff Bezos je zakladateľ a výkonný riaditeľ [[Amazon.com]].
|-
| 2000
| [[Súbor:GeorgeWBush (1).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1946
| V roku 2000 bol George W. Bush [[Prezidentské voľby v USA v roku 2000|tesným počtom hlasov (0,01%) zvolený]] za prezidenta Spojených štátov.
|-
| 2001
| [[Súbor:Rudy Giuliani 207-DP-8297B-DSC 0041.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1944
| Rudy Giuliani bol starostom [[New York (mesto)|New Yorku]] v čase [[Útoky z 11. septembra 2001|koordinovaných teroristických útokov]], ktoré sa udiali v USA v utorok 11. septembra 2001.
|-
| 2002
| [[Súbor:Whistle icon.svg|110px]]
! scope="row" | 
|
| Reprezentujú ich [[Cynthia Cooperová]], [[Coleen Rowleyová]] a [[Sherron Watkinsová]].<br/>Watkinsová odkryla v roku 2001 [[Enron scandal|účtovné nezrovnalosti vo finančných správach]] firmy [[Enron]] a usvedčila ich v nasledujúcom roku pre [[Kongres Spojených štátov|Kongresom]]. Hodnota akcií spoločnosti, do ktorých investovali tisíce ľudí, spadla z 90 dolárov na 50 centov. V roku 2002 Cynthia Cooperová odhalila vo [[MCI Inc.|WorldCom]]e (v tom čase v USA rekordnú) defraudáciu vo výške 3,8&nbsp;miliardy dolárov. V roku 2002 agentka [[FBI]] Coleen Rowleyová vypovedala o nesprávnom zaobchádzaní s informáciami vzťahujúcimi sa na útoky z 11. septembra 2001.
|-
| 2003
| [[Súbor:2ID Recon Baghdad.jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
|
| Reprezentuje vojakov armády USA na celom svete, špeciálne v [[Tretia vojna v Perzskom zálive|irackej vojne]] (2003–2011).
|-
| 2004
| [[Súbor:George-W-Bush.jpeg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| Narodený v roku 1946
| V roku 2004 bol George W. Bush znovuzvolený za prezidenta USA. Bol iniciátorom [[Tretia vojna v Perzskom zálive|Tretej vojny v Perzskom zálive]].
|-
| 2005
| [[Súbor:Bill og Melinda Gates 2009-06-03 (bilde 01).JPG|border|110px]]<br>[[Súbor:Bono singing in Indianapolis on Joshua Tree Tour 2017 9-10-17.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
|
| Reprezentujú ich [[Bono Vox|Bono]], [[Bill Gates]] a [[Melinda Gatesová]].<br />Bono, filantrop a člen rockovej skupiny [[U2 (hudobná skupina)|U2]] sa v roku 2005 zaslúžil o akciu [[Live 8|Live&nbsp;8]]. Bill Gates, zakladateľ [[Microsoft]]u a vtedajší [[Zoznam najbohatších ľudí sveta|najbohatší človek sveta]] a jeho manželka Melinda založili filantropickú organizáciu [[Bill & Melinda Gates Foundation]].
|-
| 2006
| [[Súbor:Computer keyboard.png|110px]]
! scope="row" | 
|
| Reprezentuje [[User-generated content|individuálnych prispievateľov obsahu]], ktorí tvoria [[World Wide Web]].
| 
|-
| 2007
| [[Súbor:Vladimir Putin official portrait.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1952
| [[Prezident Ruskej federácie]].
| 
|-
| 2008
| [[Súbor:Obama portrait crop.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1961
| V roku 2008 Barack Obama vyhral voľby a v januári nasledujúceho roka sa stal prvým afro-americkým prezidentom Spojených štátov.
| 
|-
| 2009
| [[Súbor:Ben Bernanke official portrait.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1953
|Predseda [[Federal Reserve System|Federálneho rezervného systému]] počas [[Ekonomická kríza od 2007|ekonomickej krízy od roku 2007]].
| 
|-
| 2010
| [[Súbor:Mark Zuckerberg at the 37th G8 Summit in Deauville 018 v1.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1984
| Zakladateľ sociálne siete [[Facebook]].
| 
|-
| 2011
| [[Súbor:Marcha estudiantes Chile.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
|
| Reprezentuje celosvetové protestné hnutia, ako boli napríklad: [[Arabská jar]], [[Protesty v Španielsku 2011|Španielska revolúcia]], ako aj čílske študentské demonštrácie v rokoch 2011–12, protiúsporné protesty v Grécku (2010–2011), protikorupčné protesty v Indii(2010-2011), [[Ruské protesty (2011)]] a mnoho ďalších.
| 
|-
| 2012
| [[Súbor:President Barack Obama (cropped) 3.jpg|border|110px]]
! scope="row" |  (2)
| Narodený v roku 1961
| V roku 2012 bol Barack Obama znovuzvolený za prezidenta Spojených štátov.
| 
|-
| 2013
|[[Súbor:Portrait of Pope Francis (2021) FXD (cropped 3x4).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1936
| [[Konkláve|V roku 2013 zvolený]] [[pápež]] [[Katolícka cirkev (latinská cirkev a východné katolícke cirkvi)|rímskokatolíckej cirkvi]]. Nastúpil po rezignácii pápeža [[Benedikt XVI.|Benedikta XVI]].
| 
|-
| 2014
| [[Súbor:PPE Training (2).jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
|
|Vzťahuje sa na zdravotníkov, ktorí bojovali [[Choroba vyvolaná vírusom Ebola|chorobou vyvolanou vírusom Ebola]] [[Epidémia eboly v západnej Afrike v rokoch 2013 až 2016|počas jej epidémie v roku 2014]]. Patria k nim nielen lekári a sestry, ale aj zdravotníci, sanitári a všetci, ktorí pochovávali obete.
V tíme boli medzi inými doktor Jerry Brown, riaditeľ nemocnice v [[Monrovia|Monrovii]] ([[Libéria]]), Dr. [[Kent Brantly]], prvý Američan nakazený týmto vírusom, americká zdravotníčka Ella Watson-Strykerová z humanitárnej organizácie [[Lekári bez hraníc]], vedúci ambumlancie Foday Gallah z Monrovie, ktorý prežil nakazenie Ebolou, či Salome Karmah, študujúca zdravotná sestra z Libérie, ktorej rodičia umreli na Ebolu a mnoho ďalších.
| 
|-
| 2015
| [[Súbor:Angela Merkel 2019 cropped.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodená v roku 1954
| [[Spolkový kancelár (Nemecko)|Nemecká spolková kancelárka]] Angela Merkelová (od r. 2005) dostala uznanie pre účasť na [[Dlhová kríza v Grécku|riešení gréckych dlhov]] a [[Európska migračná kríza|migračnej krízy v Európe]].
| 
|-
| 2016
|[[Súbor:Donald Trump official portrait (cropped 2).jpg|110px|border]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1946 
| V roku 2016 Donald Trump [[Prezidentské voľby v USA v roku 2016|zvíťazil vo voľbách prezidenta Spojených štátov]]. Je prvým občanom, ktorý získal prezidentský úrad v USA bez toho, aby mal nejaké vojenské či politické korene.
| 
|-
|2017
|[[Súbor:MeToo logo.svg|110px]] 
!„Tí, ktorí prelomili mlčanie“
|
|Ľudia, ktorí prehovorili proti [[Sexuálne zneužívanie|sexuálnemu zneužívaniu]] a [[Sexuálne obťažovanie|obťažovaniu]]. Na obálke časopisu sú reprezentovaní poľnohospodárskou pracovníčkou [[Isabel Pascualová|Isabel Pascualovou]], lobistkou [[Adama Iwuová|Adamou Iwuovou]], herečkou [[Ashley Judd|Ashley Juddovou]], informatičkou [[Susan Fowlerová|Susan Fowlerovou]], hudobnou skladateľkou a speváčkou [[Taylor Swiftová|Taylor Swiftovou]] a paňou, ktorá pracuje v nemocnici - tá si nepriala byť zverejnená a nevidno jej do tváre.
| 
|-
|2018
|[[Súbor:Jamal Khashoggi in March 2018.jpg|110px|border]]<br />[[Súbor:PH1-RAPPLER-DSCF3442.jpg|110px|border]]<br />[[Súbor:Police escort detained Reuters journalist Kyaw Soe Oo.jpg|110px|border]]
!„Strážcovia“
| 
|Novinári, ktorí čelili perzekúciám, väzneniu, alebo boli zavraždení kvôli svojej práci. Na štyroch rôznych titulných stranách boli vyobrazení títo: [[Džamál Chášukdží]], stĺpčekár denníku *The Washington Post* zavraždený kvôli kritike saudského korunného princa, [[Maria Ressa]], editorka filipínského zpravodajského webu *Rappler*, ktorá bola stíhaná za kritické pokrytie kontroverznej a násilnej politiky prezidenta, [[Wa Lone]] a [[Kyaw Soe Oo]], spravodajky agentúry *Reuters* zadržané v [[Mjanmarsko|Mjanmarsku]] počas vyšetrovania masakru v [[Inn Din|Inn Dine]] a pracovníci denníku *The Capital Gazette*, [[Maryland|marylandských]] novín, ktorých redakcia sa stala terčom útoku strelca, ktorý zabil päť zamestnancov.
| 
|-
| 2019
| [[Súbor:Greta Thunberg au parlement européen (33744056508), recadré.png|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodená v roku 2003
| švédska ekologická aktivistka, najmladšia ocenená osobnosť
| 
|-
| 2020
| [[Súbor:Joe Biden, Kamala Harris (collage).jpg|border|110px]]
! scope="row" |  a 
| Narodení v roku 1942 a 1964
| V roku 2020 boli Biden a Harrisová [[Prezidentské voľby v USA v roku 2020|zvolení]] prezidentom a víceprezidentkou USA, keď porazili úradujúceho prezidenta [[Donald Trump|Donalda Trumpa]] a viceprezidenta [[Mike Pence|Mikea Pencea]].
| 
|-
|2021
| [[Súbor:Elon Musk Royal Society crop.jpg|border|110px]]
! scope="row" | 
| Narodený v roku 1971
| americký inžinier, vynálezca, vizionár, podnikateľ a filantrop, generálny riaditeľ spoločnosti [[Tesla (automobilka)|Tesla, Inc.]], zakladateľ [[SpaceX]] a [[Zoznam najbohatších ľudí sveta|jeden z najbohatších ľudí sveta]] za rok 2021
|Časopis *Time* nezverejnil užší zoznam na rok 2021.
|-
|rowspan="2"| 2022
| [[Súbor:The world must officially recognize that Russia has become a terrorist state - address by the President of Ukraine. (51941720577) (cropped).jpg|110px]]

! scope="row" |
| narodený v roku 1978
| Od roku 2019, prezident a od [[Ruská invázia na Ukrajinu|Invázii ruských vojsk v roku 2022]] aj najvyšší veliteľ ozbrojených síl [[Ukrajina|Ukrajiny]]
|rowspan="2"|
|-
| [[Súbor:Flag of Ukraine.svg|110px]]

! scope="row" |
| 
|  „Duch Ukrajiny“ („The Spirit of Ukraine“) predstavuje „odhodlanosť [[Ukrajinci|ukrajinského ľudu]] a ukrajinského odporu, ako aj jej zahraničnú pomoc“.
 
|-
| 2023
| [[Súbor:Taylor Swift at the 2023 MTV Video Music Awards 4.png|110px|border]]
! scope="row" | 
|narodená v roku 1989
|Speváčka a skladateľka, ktorej turné [[The Eras Tour]] sa v rokoch 2023–2024 stalo najlepšie zarábajúcim koncertným turné všetkých čias.Turné malo v roku 2023 významný kultúrny a ekonomický dopad. Časopis *Time* opísal Taylor Swift ako prvú Osobnosť roka, ktorá bola takto ocenená za svoje „úspechy v umení“. Taylor Swift bola aj na titulke Person of the Year pre rok 2017 v skupine nazvanej „Tí, ktorí prelomili mlčanie“. Podľa vyjadrenia časopisu bola prvou ženou, ktorá sa takto na titulke objavila dvakrát.
| 
|-
|2024
| [[Súbor:Official Presidential Portrait of President Donald J. Trump (2025).jpg|110px|border]]
! scope="row" |  (2)
| narodený v roku 1946
| V roku 2024 bol Donald Trump [[Prezidentské voľby v USA v roku 2024|znovu zvolený]] prezidentom Spojených štátov. Porazil úradujúcu viceprezidentku [[Kamala Harris|Kamalu Harrisovú]] a stal sa druhým prezidentom, ktorý vyhral voľby na dve funkčné obdobia, ktoré nenasledovali za sebou. Pred ním toto dosiahol vo voľbách v roku 1892 prezident [[Stephen Grover Cleveland|Grover Cleveland]].
|
|}

== Referencie ==


== Externé odkazy ==
* [https://web.archive.org/web/20021217072735/http://www.time.com/time/personoftheyear/archive/covers/1927.html Obálky časopisu *Time''] 
* Príbehy Osobností roka 

Kategória:Žurnalistika