Gibraltársky prieliv

náhľad|Satelitný záber na Gibraltársky prieliv.
náhľad|Pohľad na Gibraltársky prieliv z lietadla. Naľavo zátoka Algeciras a Punta de Tarifa, napravo Maroko. Španielske mesto Ceuta je zahalené v mrakoch a nie je z tohto pohľadu viditeľné.

**Gibraltársky prieliv** (; angl. *Strait(s) of Gibraltar*;  - Madík Džabal Tárik) je morský prieliv medzi Európou a Afrikou, ktorý oddeľuje Atlantický oceán od Stredozemného mora. Široký je asi 15 až 45 km, hlboký až 1 118 m a dlhý asi 70 km od mysu Cap Spartel (Maroko) k mysu Punta Almina (Ceuta). Severné pobrežie prielivu tvorené Španielskom a Gibraltarom sa rozkladá na Pyrenejskom polostrove, južné pobrežie, kde leží Maroko a mesto Ceuta (španielska enkláva na africkom pobreží), je súčasťou afrického kontinentu.

Gibraltársky prieliv z geologického hľadiska predstavuje trhlinu medzi dvomi tektonickými platňami: euroázijskou a africkou. Je jednou z najdôležitejších plavebných ciest na svete, ktorá poskytuje prístup k Atlantickému oceánu a Stredozemnému moru a súčasne zabezpečuje spojenie s Blízkym východom a Áziou prostredníctvom Suezského prieplavu. V námorníctve sa na jeho označenie používa skratka STROG (z anglického: **''Str**ait **O**f **G**ibraltar*). V [[starovek]]u bol prieliv známy ako Herkulove stĺpy. 

Pred 5 miliónmi rokov bol prieliv geologicky uzavretý, čo spôsobilo vysychanie Stredozemného mora, známe ako Messínska kríza salinity. V súčasnosti je dôležitým miestom kadiaľ prechádzajú rôzne druhy živočíchov - sťahovavé [[vtáky]], ktoré sa v závislosti od ročného obdobia premiestňujú medzi Európou a Afrikou, ako aj [[veľryby (rad)|veľryby]], tuniaky a ďalšie migrujúce morské druhy medzi Atlantikom a Stredozemným morom.. Kvôli tomu je španielske pobrežie polostrova chránené národným parkom *Parque natural del Estrecho*. 

== Etymológia ==
Od čias [[Feničania|fenických]] a [[staroveké Grécko|gréckych kolónií]] bol prieliv známy pod menami *Melkartove stĺpy* (Feničania), *Heraklove stĺpy* (Gréci) alebo *Herkulove stĺpy*, podľa [[staroveký Rím|rímskej]] podoby mena [[Herakles (mytológia)|Herakles]]. Počas obdobia rímskej vlády mal názov tiež *Fretum Gaditanum* (Cádizský prieliv). Jeho terajší názov pochádza z čias *al-Ándalus*, arabského dobývania Pyrenejského polostrova, a znamená Tárikov vrch (Džabal Tárik/Džebel Tarik = Gibraltár), podľa veliteľa Tárika, ktorý spomínanú inváziu začal. V [[arabčina|arabčine]] je známy ako *Báb al-zakát* (doslova: brána charity). 

== Dôležitosť v histórii ľudstva ==
Pre svoju strategickú polohu spojenia Stredozemného mora s oceánmi a priechodu medzi dvomi kontinentmi bol už v dávnej minulosti miestom početných výmen. 

V posledných storočiach vyvolal aj množstvo bojov. Bol miestom, kde začalo arabské dobývanie Pyrenejského polostrova, dobývanie Gibraltáru, [[bitka pri Trafalgare]], a bol aj dejiskom [[druhá svetová vojna|2. svetovej vojny]]. V súčasnosti predstavuje dôležitú komunikačnú cestu pre lodnú dopravu, čo dokazuje aj miera dopravy v jednom z najdôležitejších prístavov Európy, v [[prístav]]e [[Algeciras]]. 

== Prírodné podmienky ==
Na tomto mieste sú niekoľko desiatok kilometrov jedinečné meteorologické podmienky. Reliéf prielivu reguluje [[vietor]] tak, že môže nabrať dva rozdielne smery: západ a východ. To znamená, že buď fúka západný alebo východný vietor. V okolí skalného masívu veľmi zrýchľuje a v jeho tesnej blízkosti dosahuje rýchlosť aj 74 km/h či 93 km/h. 20 kilometrov pred alebo za týmto miestom však môže byť vietor slabý alebo aj nulový. 

Cez Gibraltársky prieliv sa vymieňa voda medzi Atlantickým oceánom a Stredozemným morom. Za normálnych okolností sa povrchové vody, ktorú sú relatívne teplé a málo slané, a ktoré prichádzajú z Atlantického oceánu, vlievajú do Stredozemného mora. Naopak vody z väčších hĺbok, ktoré sú relatívne studené a slané, zo Stredozemného mora odchádzajú. 

[[morský prúd|Morské prúdy]] sú silné, počas dňa sa často menia, čím spôsobujú nehody pri potápaní. Okrem toho sa v tejto oblasti často vytvárajú silné vetry, kvôli lievikovému tvaru prielivu a skalným pobrežným masívom po oboch stranách.

[[Gibraltár]] je [[spojené kráľovstvo|britské]] územie, kde je možné vidieť jediné voľne žijúce [[primáty|opice]] v Európe. V súčasnosti existujú rozličné spoločnosti, ktoré turistom ponúkajú výlety na pozorovanie veľrýb.

== Námorná doprava a nelegálne prisťahovalectvo ==
Malá šírka tohto prielivu a intenzívna lodná doprava v jeho vodách (viac ako 82 000 lodí ročne) ho menia na jeden z najpoužívanejších priechodov na Zemi. Ako odhalila organizácia [[WikiLeaks]], vláda [[Spojené štáty|USA]] upozorňuje na strategickú dôležitosť tohto priechodu a považuje toto miesto za jedno z najdôležitejších miest na svete z hľadiska významnej geografickej polohy.

Napriek intenzívnemu sledovaniu na španielskych pobrežiach (na čele s integrovaným systémom externého dohľadu *el SIVE*), a dohodám o zamedzení nelegálnej migrácie medzi Španielskom a Marokom, je Gibraltársky prieliv miestom prechodu mnohých malých lodí s nelegálnymi prisťahovalcami. Sú to väčšinou africkí migranti, ktorí sa snažia dostať z Afriky do Európy. Neľudské podmienky v ktorých cestujú spôsobujú, že mnohí z nich pri tomto pokuse na základe podchladenia alebo utopenia zomrú. Každý rok sa pokúsi cez  prieliv dostať asi 5 000 afrických migrantov.

== Infraštruktúra ==
Tradične bol najdôležitejším prístavom tejto oblasti prístav Gibraltár. Avšak v 20. storočí ho predstihol prístav Algeciras, ktorý sa špecializoval na medzizastávky veľkých lodí na pravidelných cestách cez prieliv. V posledných desiatich rokoch sa na africkom pobreží vybudoval nový prístav Tanger Med, ktorého cieľom je dopĺňať prístav Algeciras a byť ďalšou medzizastávkou pre lode. 

V prípade priečnej námornej dopravy najdôležitejších liniek je hlavným prístavom na európskom pobreží opäť prístav Algeciras, ktorý začal byť nedávno dopĺňaný prístavom [[Tarifa]]. Na africkej strane je hlavným prijímajúcim prístavom prístav Tanger, hoci veľká časť dopravy bola odklonená do prístavu Tanger Med a do prístavu Ceuta. Pravidelné trajektové linky v súčasnosti spájajú Algeciras s Tanger Med a Ceutou a Tarifu s Tangerom.

Vzhľadom na veľkú hĺbku prielivu sú vybudované infraštruktúry, ktoré prechádzajú cez prieliv, nedostatočné. Treba však vyzdvihnúť energetické zdroje, ako [[plynovod]] a dva [[kábel|káble vysokého napätia]], ktoré prechádzajú prielivom cez podmorský prah *Umbral de Camarinal''.

Výskyt silného vetra v tejto oblasti podporil rozvoj veternej energie a viedol k hromadnej výstavbe elektrických veterných turbín. Veterné počasie praje aj rôznym športom. Jedným z nich je windsurfing, Tarifa, na južnom cípe Španielska, hostila niekoľko majstrovstiev sveta.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Morské prielivy a úžiny
Kategória:Prielivy v Stredozemnom mori