open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haľagoš

**Haľagoš** () je vrch v Ondavskej vrchovine, krajinnom celku Nízkych Beskýd. Leží nad obcou Proč, približne  severovýchodne od Prešova. 

## Poloha
Nachádza sa v juhozápadnej časti vrchoviny, v Prešovskom kraji, v okrese Prešov a na katastrálnom území obce Proč. Najbližším sídlom je na juhovýchodnom úpätí situovaná obec Proč, južne sa nachádza Šarišská Trstená, Chmeľovec a Podhorany, západne Tulčík a Demjata, severne Lopúchov a severovýchodne Dukovce.

## Opis
Haľagoš leží v hrebeni, lemujúcom juhozápadný okraj Ondavskej vrchoviny. Severným smerom sa nachádza Brezie (), Rovienky (), Lazy () a Splaziny (), východným Červelík (), Chrasť (), Vichter (), Lysá hora () a Veľká hora (), južným Oblík (), Tri chotáre (), Krivý javor (), Dubová hora () a Kapušiansky hradný vrch () a západným Stráž (), Lysá Stráž (), Dubina (), Lysá () a Čergov (). Východné svahy odvodňuje Ladianka v povodí Sekčova, kde smeruje aj z južných častí odtekajúca Trstianka a zo západných Dlhý potok, voda zo severovýchodných svahov odteká potokom Topoľa do Tople. Na vrchol nevedie značený chodník. Na vrchole je telekomunikačný stožiar. 

### Výhľady
Vrchol pokrýva lúka, ktorá umožňuje kruhový rozhľad. Pri vhodných podmienkach je tak vidieť okolité vrcholy Ondavskej vrchoviny, no tiež Slanské a Vihorlatské vrchy, Busov, Čergov, Spišsko-šarišské medzihorie, Branisko, Čiernu horu a Volovské vrchy, nezriedka aj Tatry.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný poľnou cestou z neďalekej obce Proč.

## Referencie

## Pozri aj
* Ondavská vrchovina
* Zoznam vrcholov v Ondavskej vrchovine

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Prešov
Kategória:Proč
Dubove

**Dubove**, v minulosti **Dubovo** (, , , ) je sídlisko mestského typu ležiace v Ťačivskom rajóne v Zakarpatskej oblasti na Ukrajine, asi 33 kilometrov severovýchodne od mesta Ťačiv. V roku 2022 malo 9848 obyvateľov. Obcou, rozkladajúcou sa na úpätí Karpát, preteká rieka Terešva.

## Dejiny
[vľavo|náhľad|Židovský cintorín. Do [Druhá svetová vojna|druhej svetovej vojny malo Dubove židovskú populáciu.]]
Podkarpatská Rus v ktorej sa nachádza dnešné Dubove, bolo súčasťou Uhorského kráľovstva od 10. storočia. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1336. Dubove sa nachádzalo v Marmarošskej župe a získalo význam v roku 1755, keď sa stalo miestom okresného lesníctva, ktoré začalo verbovať lesných robotníkov a drevorubačov a ich rodiny z Čiech, ktorí sa v oblasti začali usadzovať. Po rozpade Rakúsko-Uhorska roku 1918 až do roku 1938 bolo pod názvom Dubovo súčasťou Československa. V roku 1922 tu bol obecný notariát, žandárska stanica a poštový úrad. V roku 1930 tu žilo 4 416 obyvateľov; z toho 36 Čechov a Slovákov, 3 468 Rusínov, 139 Nemcov, 56 Maďarov, 706 Židov a 11 cudzincov.
vľavo|náhľad|Helikoptéra Mil Mi-34 sa vyrábaný v Zakarpatskom závode na výrobu helikoptér Dubove
Počas druhej svetovej vojny bolo Dubove okupované Maďarskom. V roku 1930 boli takmer 16 % zo 4 416 obyvateľov obce Židia. Ale do konca druhej svetovej vojny boli prakticky všetci Židia vyhladení. Červená armáda obsadila Dubove v roku 1945 a v nasledujúcom roku bola obec oficiálne začlenená do Sovietskeho zväzu. V roku 1969 sa Dubove stalo domovom významného sovietskeho závodu, Zakarpatského podniku na výrobu helikoptér, čo spôsobilo prílev nových osadníkov a nakoniec zvýšilo počet obyvateľov obce na viac ako 10 000. Najväčší zamestnávateľ v tejto oblasti, továreň bola zodpovedná za financovanie niekoľkých projektov v obci, vrátane štadióna a technickej školy. Po páde Sovietskeho zväzu v roku 1991 však továreň prepustila zhruba 5000 pracovníkov a Dubove zažili ťažké časy. Hoci továreň dodnes vyrába helikoptéry, väčšina jej zdrojov sa venuje výrobe sedadiel do komerčných lietadiel, satelitných antén a detských sánok.

## Galéria

Súbor:Dubove (Zakarpattia Oblast) (4).jpg|Pohľad na Dubove zo západu
Súbor:Дубове навесні.jpg|Dubove na jar
Súbor:Вид на "Закарпатський вертолітний завод".jpg|Závod na výrobu helikoptér
Súbor:Православний храм у Дубовому.jpg|Pravoslávny kostol v Dubovom
Súbor:На вершині гори Апецька.jpg|Vrchol Apetsʹka (1512 m.n.m.)
Súbor:Полонина Апецька (3).jpg|Vrch Apetsʹka (1512 m.n.m.)
Súbor:Полонина Апецька (2).jpg| Pohľad na Karpaty nad obcou 


## Zdroj
* 

Kategória:Sídliská mestského typu na Ukrajine
Kategória:Ťačivský rajón
Sloviaci

**Sloviaci** alebo starším pravopisom aj **Slovjaci** (jednotné číslo: *Sloviak*, *Slovjak*) môže byť staršie v niektorých východoslovenských nárečiach (historicky prípadne aj v iných slovenských nárečiach), resp. aj v niektorých starších etnografických textoch:
*Slováci
*zriedkavo: Slováci a (severouhorskí) Rusíni
*Východoslováci (v minulosti niektorými neslovenskými autormi chápaní ako poslovenčení "Rusi")
*gréckokatolícki Slováci (resp. z pohľadu niektorých neslovenských autorov poslovenčení "Rusňáci", t.j. poslovenčení gréckokatolícki "Rusi"), pozri gréckokatolícka cirkev a Slováci
*Slovania

**Slovjaci** alebo menej často **Sloviaci**  boli u niektorých aktivistov na konci 19. a v prvej polovici 20. storočia Východoslováci chápaní ako samostatný národ, pozri Slovjaci

## Zdroje
Pakost močiarny

**Pakost močiarny** () je vlhkomilná trváca bylina z čeľade pakostovité (*Geraniaceae*). Jeho prirodzený areál sa rozprestiera od Európy po juhovýchodnú Sibír a Kaukaz.

## Opis
Pakost močiarny je vlhkomilná trváca bylina, vysoká 30 až 60 cm, s hrubým podzemkom a pomerne tenkými vystúpavými byľami, ktoré sú rozkonárené, odstávajúco chlpaté a nežliazkaté.

Stonkové listy sú protistojné, dolné dlhostopkaté (až 20 cm), listová stopka je odstávajúco chlpatá, horné sú krátkostopkaté. Čepeľ prízemných a spodných listov je hlboko dlaňovito päťdielna až sedemdielna, s priemerom 10 až 12 cm, horné sú trojdielne a menšie. Diely sú obrátene vajcovito klinovité, na vrchole laločnaté a hlboko zúbkaté. Vrchná strana je krátko štetinatá, spodná odstávajúco chlpatá. Končisté prílistky sú vajcovito kopijovité, červenohnedé a holé.

Kvety sú obojpohlavné, usporiadané v dvojkvetých pazušných vidliciach, na dlhých chlpatých stopkách, ktoré sú po odkvitnutí a dozretí plodu zohnuté. Fialova päťpočetná koruna je pravidelná. Kvetné lupienky sú voľné, obrátene vajcovité, vpredu zaokrúhlené alebo len veľmi plytko vykrojené, tmavofialovo žilkované, dlhé 12 až 18 mm. Na báze sú zúžené do krátkeho nechtíka a brvité. Semenník je päťpuzdrový, s jednou čnelkou rozdelenou na päť blizien. Tyčiniek je desať, na báze sú kopijovito rozšírené a brvité. Päťpočetný kalich má lístky voľné, podlhovasto elipsovité, päťžilové až sedemžilové, s blanitým okrajom, dlhé 10 až 13 mm. Na vrchole sú dlho končisté, s koncovou osťou do 2 mm.

Zobákovité plody sú odstávajúco chlpaté, nežliazkaté, dlhé 20 až 25 mm, zobák plodu je holý. Po dozretí sa rozpadávajú na päť na vrchole spojených plôdikov. Elipsovité až podlhovasto vajcovité semená sú hladké.

## Rozšírenie
Prirodzený areál pakosta močiarneho sa rozprestiera od Európy po juhovýchodnú Sibír a cez Turecko po Kaukaz. Na Slovensku je na celom území dosť hojný. Najvyšší výskyt bol zaznamenaný v Bukovských vrchoch, v oblasti vrchu Ďurkovec (1 150 m n. m.) a vo Volovských vrchoch, na Pipitke (1 100 m n. m.).

## Ekológia
Pakost močiarny obsadzuje stanovišťa od nížin po pahorkatiny, iba vzácne zasahuje do horského stupňa. Rastie v pobrežných porastoch a na zamokrených stanovištiach lesov a lúk. Obľubuje vlhké až mokré, výživné, často vápenaté, humózne, hlinité i kamenité pôdy. Kvitne od júna do septembra.

## Galéria

2017.06.17.-13-Reinheimer Teich-Reinheim--Sumpf-Storchschnabel.jpg | Pakost močiarny - detail kvetu.
2017.06.17.-12-Reinheimer Teich-Reinheim--Sumpf-Storchschnabel.jpg | Pakost močiarny - celkový habitat.
Geranium palustre Seeliswald-8.jpg | Pakost močiarny - stonkové listy.


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
močiarny
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Bohumil Bača

**Bohumil Bača** (* 28. marec 1943, Plavecký Mikuláš) je slovenský výtvarník, akademický maliar a stredoškolský pedagóg.

## Životopis
Narodil sa ako šiesty z ôsmich detí do rodiny mlynára Vojtecha Baču pôvodom z moravskej obce Petrůvka pri  Luhačoviciach a Emílie (rod. Grofovej) z Jablonice. Rodina sa skoro po jeho narodení odsťahovala do Kútov. Po maturite na odbore grafiky Školy umeleckého priemyslu v Bratislave dva roky pracoval ako reklamný grafik. V roku 1962 bol prijatý na Vysokú školu výtvarných umení, kde študoval v oddelení monumentálnej maľby u profesora Petera Matejku. Po absolvovaní v roku 1968 pôsobil dva roky ako pedagóg na Strednej umelecko-priemyselnej škole v Kremnici, od roku 1972 bol slobodného povolania.

V roku 1995 spoluzaložil v Bratislave súkromnú strednú školu umenia a dizajnu, ktorá dnes nesie jeho meno, a dlho pôsobil ako jej zriaďovateľ. V rokoch 1999 až 2006 bol predsedom Spolku výtvarníkov Slovenska.

S manželkou Zdenou (rod. Žvakovou; hydrogeologička) má dve deti – dcéru Bohunku, vyd. Koklesovú (* 1972; historička umenia, kurátorka a rektorka VŠVU) a syna Dalibora (* 1973; sochár a scénograf).

## Dielo
Jeho diela sú zastúpené vo zbierkach Slovenskej národnej galérie, Galérie mesta Bratislavy, galérií v Žiline, Nitre, Senici či Hodoníne.

### Výstavy
* 2003 – Väčšie formáty, Pálffyho palác
* 2021 – Znepokojenie, Galéria Sumec
* 2023 – Bohumil Bača x Premeny/Transformations, Bratislavský hrad

## Referencie

## Literatúra
* 
* 

## Externé odkazy
* Oficiálny web
* 

Kategória:Osobnosti z Plaveckého Mikuláša
Kategória:Slovenskí maliari
Kategória:Slovenskí ilustrátori
Kategória:Slovenskí stredoškolskí pedagógovia
Kategória:Absolventi Vysokej školy výtvarných umení v Bratislave
Ortášsky potok

**Ortášsky potok** je potok v geomorfologickom celku Košická kotlina a v geomorfologickom podcelku Toryská pahorkatina v regióne Šariš v Prešovskom kraji v okrese Prešov. Je ľavostranným prítokom vodného toku Sekčov. Má dĺžku .

## Prameň
Pramení v  v juhovýchodnom kúte územia obce Ľubotice v poľnohospodárskom extraviláne na juhozápadnom okraji poľa Ortáše v okrese Prešov v Prešovskom kraji. 
## Opis toku
Od prameňa tečie severozápadným smerom v poľnohospodárskom extraviláne obce Ľubotice, pravým brehom obmýva pole Chraste, v  vteká do intravilánu Ľubotíc, v  priberá pravostranný bezmenný prítok. V intraviláne prudko mení smer na juhozápad, preteká cez zastavanú plochu Konopiská, ústi do Sekčova ako jeho ľavostranný prítok. Sekčov ďalej ústi do Torysy. Pramení, preteká a ústi na území obce Ľubotice v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Nemá dôležitejší prítok. 

## Pôvod názvu
Názov vodného toku má pôvod v názve poľa Ortáše, pri ktorom potok pramení. Toponymum Ortáše má pôvod v slove ortovať, ortovec s pôvodným významom klčovať, klčovaním rúbaniska a následným čistením klčoviska získavať úrodnú pôdu. Z toponymického slovného základu *ort-* rozšírením o formant *-áš* (vplyv maďarčiny) a po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena Ortášsky potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Hydronymum Ortášsky potok bolo štandardizované v roku 2007. V súčasnej slovenskej štandardizovanej hydronymii hydronymum Ortášsky potok je jedinečným názvom (február 2024). 

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline 
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Kategória:Ľubotice
Kohútov (vrch v Ondavskej vrchovine)

**Kohútov** () je vrch v Ondavskej vrchovine, krajinnom celku Nízkych Beskýd. Leží nad obcou Andrejová, približne  severovýchodne od Bardejova. 

## Poloha
Nachádza sa v severnej časti vrchoviny, v Prešovskom kraji a okrese Bardejov. Zasahuje na katastrálne územia obcí Šarišské Čierne a Andrejová. Najbližšími sídlami sú na západnom úpätí situovaná Andrejová a východne ležiace Šarišské Čierne, severozápadne sa nachádza Zborov, severne Smilno a severovýchodne Cigla.

## Opis
Kohútov leží v strede severnej časti Ondavskej vrchoviny, v hrebeni vedúcom z Kačalovej () na Zverník (). Západným smerom sa nachádza Hradské (), Koldorina (), Stebnícka Magura (), Jedlina () a Kamenná hora (), južným Šadrovka (), Gregorová (), Kačalová () a Spálený vrch (), východným Makovica (), Krásna hora (), Pohorelá (), Kýčera () a Kaštielik () a severným Zverník (), Czeremcha (), Vysoký vrch (), Smilniansky vrch (), Javorina () a Suchý vrch (). Západné svahy odvodňuje Andrejov potok, južné jeho prítok Spálený potok, smerujúce do Tople, voda z východných častí odteká Jarkom do Ondavy. Na vrchol nevedie značená turistická trasa, no juhozápadným úbočím vedie Cesta hrdinov SNP. 

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je však vidieť okolité vrcholy Ondavskej vrchoviny a susedného Busova, no tiež Čergov, Slanské vrchy a ojedinele aj Tatry.

## Prístup
Na vrchol nevedie značený turistický chodník, preto prístup naň je možný z okolitých obcí. Juhozápadnou časťou však prechádza Cesta hrdinov SNP:

*  červeno značená Cesta hrdinov SNP:
** od západu zo Zborova a Zborovskému hradu cez Andrejovú
** od juhozápadu z obce Kurimka cez Kohútov a Spálený vrch

## Referencie

## Pozri aj
* Ondavská vrchovina
* Zoznam vrcholov v Ondavskej vrchovine

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Bardejov
Kategória:Andrejová
Kategória:Šarišské Čierne
Pakost mäkký

**Pakost mäkký** () je jednoročná až dvojročná bylina z čeľade pakostovité (*Geraniaceae*). Jeho prirodzený areál sa rozprestiera od Európy po Irán a severnú Afriku.

## Opis
Pakost mäkký je jednoročná až dvojročná bylina, vysoká 10 až 40 cm. Byle sú poliehavé alebo vystúpavé, od bázy rozkonárené, husto páperisté, sivozelené, dlho odstávajúco chlpaté, hore roztratene žliazkaté.

Prízemné listy sú v ružici, s listovými stopkami dlhými 6 až 10 cm. Horné byľové listy sú striedavé, menšie a najvyššie sú sediace. Čepele sú okrúhlo obličkovité, mäkko chlpaté, do troch štvrtín dlaňovito päťdielne až sedemdielne. Diely sú obrátene vajcovito klinovité, vpredu končisto trojlaločné. Prílistky i listene sú malé, kopijovité.

Kvety sú usporiadané v dvojkvetých  vidliciach, ktoré sú omnoho dlhšie ako podporné listy. Červenofialová päťpočetná koruna je pravidelná. Kvetné lupienky sú voľné, obrátene srdcovité, na báze zúžené do krátkeho chlpatého nechtíka, na vrchole hlboko vykrojené, dlhé do 6 mm. Semenník je päťpuzdrový, s jednou čnelkou rozdelenou na päť blizien. Tyčiniek je desať, plodné bývajú len vnútorné. Nitky sú na báze kopijovito rozšírené, holé alebo jemne brvité. Päťpočetný kalich má lístky voľné, vajcovité až elipsovité, trojžilové, na okraji sú blanité, dlhé 3 až 4 mm, krátko ostité. Kvetné stopky sú v čase kvitnutia a zrelosti vzpriamené.

Zobákovité plody sú holé, priečne vráskavé, dlhé 10 až 13 mm. Po dozretí sa rozpadávajú na päť na vrchole spojených plôdikov. Semená sú hladké.

## Rozšírenie
Areál prirodzeného rozšírenia pakosta mäkkého sa rozprestiera od Európy až po európske Rusko a severný Kaukaz, v severnej Afrike od Maroka po Egypt a od Saudskej Arábie po Irán.

Zavlečený je v Severnej Amerike v Kanade, Spojených Štátoch a Mexiku, v Južnej Amerike (Argentína, Čile, Uruguaj), na Islande, v Austrálii, Tasmánii, na Novom Zélande a v Japonsku.

Na Slovensku je v teplejších oblastiach roztratený, inde zriedkavý. Jeho výskyt bol ojedinele zaznamenaný na Devínskej Kobyle, Záhorskej a Podunajskej nížine, v Bielych Karpatoch, Slovenskom krase, Strážovských vrchoch, Slovenskom rudohorí, na Muránskej planine a Vihorlate.

## Ekológia
Pakost mäkký obsadzuje stanovištia od nížin po pahorkatiny. Rastie v záhradách, na poliach, suchých trávnatých porastoch a v kroviskách. Obľubuje vysychavé, výživné, dusíkaté, slabo kyslé, hlinitopiesočnaté pôdy. Je veľmi premenlivý vo veľkosti, chlpatosti a farbe kvetov. Kvitne od mája do septembra. Na Slovensku sa považuje za takmer ohrozený.

## Galéria

Geranium molle Sturm4.jpg | Poster– celkový habitat.
Geranium molle IMG 2481.jpg | Detail kvetu.

    
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Takmer ohrozené druhy
mäkký
Kategória:Rastliny s červenými kvetmi
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Temné súhvezdie

**Temné súhvezdie** je obrazec, ktorý nie je tvorený z hviezd, ale z tmavých (temných) hmlovín, ktoré sa premietajú na svetlé pozadie Mliečnej cesty. Ide o historický pojem, nepatria do oficiálneho zoznamu 88 súhvezdí a neradia sa ani medzi asterizmy.

Temné súhvezdie si vytvárali niektoré juhoamerické a iné domorodé národy. Patrili medzi ne napríklad *Yutu* (dvakrát, z toho jedno bola hmlovina Uhoľné vrece), Líška, Had, Lama či Ropucha. Andské národy nazývali temné súhvezdia podľa zvierat, ktorých zjavenie sa a zmiznutie za nočnej oblohy zodpovedalo biologickým cyklom týchto zvierat.

## Galéria

File:Milkyway360-hemispheres-32k m14-g1 Clouds.jpg | Mliečna cesta na záberoch kozmického observatória Gaia s významnejšími tmavými hmlovinami označenými bielymi popiskami a naopak hviezdnymi oblakmi označenými čiernym textom.
File:Emu public.jpg | „Emu na oblohe“, príklad temného súhvezdia rozoznávaného austrálskymi domorodcami. Hlavou emu je tmavá hmlovina Uhoľné vrece s Južným krížom priamo nad ňou. Naľavo je Škorpión.
File:Coricancha museum marker graphically explaining the Inca astronomical system.jpg | Temné súhvezdia rozoznávané Inkami v Nebeskej rieke (Mliečna cesta). Južný kríž je nad vtákom Yutu (hmlovina Uhoľné vrece), očami Lamy sú Alfa a Beta Centauri.


## Referencie



Kategória:Dejiny astronómie
Cesta III. triedy 1083 (Slovensko)

**Cesta III. triedy číslo 1083** (III/1083, staré číslo III/502002) je cesta III. triedy na Slovensku spájajúca obce Slovenský Grob a Chorvátsky Grob s cestami I/61 a II/502 a mestom Pezinok a obcou Bernolákovo.

## Priebeh
Cesta III/1083 začína v Pezinku na križovatke ciest II/502 a III/1083 pri Železničnej zastávke Pezinok-Grinava a reštaurácií Grinrock. Ďalej cesta pokračuje do Slovenského Grobu kde sa na začiatku obce križuje s cestou III/1082. V strede obce pri obecnom úrade sa križuje s cestou III/1084. V Chorvátskom Grobe sa dá odbočiť do miestnej časti Čierna Voda. Medzi Chorvátskym Grobom a Bernolákovom sa nachádza cestný nadjazd ponad diaľnicu D1. V Bernolákove na kruhovom objazde kde sa križujú cesty III/1083 a I/61 sa cesta končí.

## Zdroj
* https://www.cdb.sk/files/documents/cestna-databanka/vystupy-cdb/2015/miestopis_01-01-2015.pdf

1083
Kategória:Doprava v okrese Pezinok
Kategória:Stavby v okrese Pezinok
Kategória:Doprava v okrese Senec
Kategória:Stavby v okrese Senec
Ján Samuel Fuchs

**Ján Samuel Fuchs** (* 16. október 1770, Levoča† 25. marec 1817, Ľvov) bol evanjelický farár, historik, pedagóg, literát, matematik.

## Životopis
Ján Samuel Fuchs sa narodil v Levoči 16. októbra 1770. Po absolvovaní Evanjelického lýcea v Levoči odišiel na jeden rok do Debrecína s cieľom naučiť sa po maďarsky. Potom pôsobil ako rétor na Evanjelickom lýceu v Bratislave. Od roku 1790 žil vo veľkovojvodstve Sasko-Výmarsko-Eisenach, kde v Jene na *Alma Mater Jenensis* študoval teológiu, filozofiu a rétoriku. Významnou udalosťou v dejinách mineralógie na Slovensku koncom 18. storočia bolo založenie Mineralogickej spoločnosti v Jene roku 1796. Pracovalo v nej mnoho významných prírodovedcov, ktorí neskôr podrobne topograficky spracúvali banícke oblasti na Slovensku a vo forme listov a vzoriek minerálov posielali správy o mineráloch zo Slovenska do Jeny. Ján Fuchs bol členom mineralogickej spoločnosti v Jene a pravidelne sa podieľal na jej činnosti. V roku 1792 sa Fuchs vrátil na Spiš, kde v Kežmarku sa stal vychovávateľom v šľachtickej rodine Szirmayovcov. V rokoch 1796 – 1809 učil na Evanjelickom lýceu v Levoči, tu sa mu narodili synovia Viliam (* 1802† 1853), budúci banský a hutnícky expert a Albert (* 1804† 1894), budúci fyzik. Na lýceu vyučoval filozofiu, klasické jazyky a matematiku. Po tom, čo dlhoročný rektor levočského gymnázia (17931815) Martin Liedemann založil v roku 1803 v Levoči výchovný ústav pre šľachtické deti Fuchs začal vyučovať aj v tomto ústave. Z Levoče Fuchs odišiel do Kežmarku, kde v rokoch 18091813 pôsobil ako evanjelický farár. Potom bol povolaný do Ľvova na súčasnej Ukrajine ako farár, aby sa staral o Haličskú diecézu, ktorá bola po smrti Samuela Bredetzkého v júni 1812 voľná. V tom istom roku bol Fuchs vymenovaný za haličského superintendenta so sídlom vo Ľvove v Haliči a Bukovine. Fuchs však mohol tento úrad zastávať len štyri roky, zomrel vo Ľvove 25. marca 1817 vo veku 46 rokov.

## Dielo (výber)
* FUCHS, Ján Samuel. *Institutiones Logicae: Io. Samuelis Fuchs, Professoris Philosophiae In Ill. Gymnasio Leutschoviensi A. C. A. Institutiones Logicae, usibus scholasticae juventutis accomodatae. Cum adprobatione Censurae*. Typis Michaelis Podhoránszki de Ead., Levoča 1800.
* FUCHS, Ján Samuel. *Elementa Juris Naturae: conscripta & edita a Joanne Samuele Fuchs, Professore Philosophiae in Ill. Gymnasio Leutschoviensi A. C. A.* Typis Josephi Caroli Mayer,  Levoča 1803.
* FUCHS, Ján Samuel. *Elementa Jurisnaturae confcripta ...* Leutschoviae : [Josephi Caroli Mayer], 1805.

## Referencie

Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Slovenskí teológovia
Kategória:Slovenskí publicisti
Kategória:Osobnosti z Levoče
Labková patrola

***Labková patrola*** (v anglickom origináli *PAW Patrol*) je kanadský animovaný televízny seriál vytvorený Keithom Chapmanom. Produkuje ho spoločnosť Nelvana Limited Spin Master Entertainment, animáciu zaisťuje Guru Studio. V Kanade seriál vysiela TVOKids, ktorý poprvýkrát spustil ukážky seriálu v auguste 2013. Seriál mal premiéru na Nickelodeone v USA 12. augusta 2013.

## Postavy

### Hlavné postavy
* Ryder – desaťročný chlapec, veliteľ labkovej patroly
* Marshall – psí hasič, dalmatínec
* Rubble – psí stavbár, americký buldok
* Chase – psí policajt, nemecký ovčiak
* Rocky – psí opravár a recyklátor, šedobiely kríženec
* Zuma – psí vodný záchranár, labradorský retríver
* Skye – psia letkyňa, cockapoo

### Vedľajšie postavy

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Kanadské televízne seriály
Kategória:Televízne seriály z roku 2013
David Čerňanský

**David Čerňanský** (* 18. júl 2002, Liptovský Mikuláš), prezývaný **Frozen**, je slovenský profesionálny hráč počítačovej hry Counter-Strike 2 a štvornásobný majster Česka v tejto hre.

## Kariéra
Hru *[[Counter-Strike]]* hrá od roku 2010, kedy hru spoznal vďaka bratovi, ktorý hral verziu 1.6 pravidelne. Hra ho zaujala a tak postupne získal prvé skúsenosti pri hre v tíme. V roku 2014 prestúpil z Counter-Strike 1.6 scény na novú verziu Global Offensive. Táto verzia ho zaujala a ešte toho istého roku sa zúčastnil svojho prvého LAN turnaja. V nasledujúcom roku sa angažoval v československom tíme Cyborg Factory, odkiaľ jeho ďalšie kroky viedli do Neophyte, kde po boku spoluhráčov ecko, queztone, barb1 a DEV7L získal titul Majstra Českej republiky 2015.

Ďalším krokom v jeho kariére bol prestup do tímu eXtatus v prvej polovici roku 2016. V eXtatuse vyhral ďalšie dve majstrovstvá Českej republiky a to v roku 2016 a 2017. Tu sa prvýkrát začal ukazovať aj na svetovej scéne, kde si ho obľúbilo aj niekoľko zahraničných fanúšikov. Po rozpade CS:GO sekcie v organizácii eXtatus 5. júla 2018 vytvoril spoločne s ďalšími poprednými hráčmi československej športovej scény tím warmup. V septembri 2018 sa spoločne so svojimi súčasnými spoluhráčmi z tímu warmup pripojil k organizácii Majestic Lions.

Krátko na to ale prestúpil z Majestic Lions do ďalšieho českého tímu Gunrunners v ktorom na majstrovstvách SR v počítačových hrách 2018 získal svoj štvrtý titul majstra SR v rade.

V marci roku 2019 opäť prestúpil, tentoraz už do zahraničia, a to do nemeckého tímu Mousesports. 5. decembra 2023 prestúpil do tímu FaZe clan, ktorý bol v tom čase podľa rebríčka HLTV najlepším tímom na svete.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Osobnosti z Liptovského Hrádku
Kategória:Slovenské osobnosti
Kategória:Profesionálni hráči počítačových hier
Intel Extreme Masters

náhľad| Intel Extreme Masters Katowice 2013

**Intel Extreme Masters** (skrátene **IEM** ) je elektronický športový turnaj organizovaný spoločnosťou Intel a ESL (Electronic Sports League). Turnaj je celosvetový a hrajú na ňom iba najlepšie kluby z celého sveta. Každoročne tento turnaj je zameraný na hry League of Legends a Starcraft II ( Counter-Strike, Quake Live, World of Warcraft, Warcraft III).

## Miesta organizovania turnajov v roku 2023
V nasledujúcich mestách sa v hre Counter Strike: Global Offensive odohrali turnaje:

* IEM Katowice 
* IEM Rio de Janeiro
* IEM Dallas
* IEM Kolín nad Rýnom
* IEM Sydney

## Referencie

Kategória:Elektronický šport
FaZe Clan

**FaZe Clan** (skrátene **FaZe**, v minulosti **FaZe Sniping**) je profesionálna e-športová organizácia so sídlom v Los Angeles, Kalifornia, USA. Organizácia bola založená 30. mája 2010. Členovia organizácie súťažia v rôznych videohrách, ako sú *[[Call of Duty (séria)|Call of Duty]]*, *[[Counter-Strike: Global Offensive]]*, **, *[[Tom Clancy's Rainbow Six Siege]]*, *[[FIFA (séria videohier)|FIFA]]*, *[[Valorant]]*, *[[Fortnite Battle Royale]], Rocket League*.

## ''Counter-Strike: Global Offensive''

Tím bol v tejto hre štyrikrát prvým na svete podľa uznávaného rebríčku od HLTV.

## Referencie

Kategória:Elektronický šport
Nemrut Dağı

**Nemrut Dağı** môže byť:
* sopka v Turecku, pozri Nemrut Dağı (sopka)
* vrch v Turecku, pozri Nemrut Dağı (vrch)
Filipovský vrch

**Filipovský vrch** () je vrch v Laboreckej vrchovine, krajinnom celku Nízkych Beskýd. Leží nad obcou Kečkovce, približne  severne od Svidníka. 

## Poloha
Nachádza sa na severozápadnom okraji vrchoviny, v Prešovskom kraji, okrese Svidník a na katastrálnom území obce Kečkovce a Havranec. Najbližšími sídlami sú juhovýchodne situovaný Havranec a Dlhoňa, južne leží Vápeník a Kečkovce, juhozápadne Roztoky a západne obec Hutka, no tiež na poľskom území ležiaca osada Ozenna. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Východné Karpaty.

## Opis
Filipovský vrch leží v hraničnom hrebeni na severozápadnom okraji Laboreckej vrchoviny. Štátna hranica však vrch traverzuje severným úbočím a tak vrchol je výhradne na území Slovenska. Západným smerom sa nachádza Dab (), Debi wierch (), Vysoký vrch (), Czeremcha (), Kaštielik () a Kačalová (), južným Javorník (), Makovica (), Čierna hora (), Pomierka (), Rohuľa () a Timofejka (), východným Pacutová (), Javorie (), Čierťaž (), Skalné (), Stávok (), Kačurák () a Čeršľa () a severným Czerszia (), Szczob (), Czerteź () a Nad Tysowym (). Severovýchodné a východné svahy odvodňuje Svidničianka, juhozápadné Mostovka, obe smerujúce do Ondavy, voda zo severozápadného úbočia smeruje do Wisloky v povodí Visly. Na vrchol nevedie značená turistická trasa, no severne prechádza Východokarpatská magistrála. V okolí je niekoľko hrobov padlých vojakov s pamätníkmi. 

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je však vidieť okolité vrcholy Laboreckej vrchoviny, no tiež blízku Ondavskú vrchovinu, Busov, Slanské a Vihorlatské vrchy, ojedinele i Tatry.

## Prístup
Na vrchol nevedie značený turistický chodník, no v blízkosti vedie traverzom Východokarpatská magistrála.

*  červeno značená pohraničná magistrála:
** od západu z Polianskeho sedla cez Czeremchu a Filipovské sedlo
** od východu z vrchu Stávok cez sedlo Mazgalica
*  zeleno značený chodník z Kečkoviec cez Filipovské sedlo

## Referencie

## Pozri aj
* Laborecká vrchovina
* Zoznam vrcholov v Laboreckej vrchovine

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Laboreckej vrchovine
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Svidník
Kategória:Kečkovce
Kategória:Havranec
Noačo?!

***Noačo?!*** je piaty štúdiový album slovenskej speváčky Dominiky Mirgovej, ktorý vyšiel 29. novembra 2020 pod značkou Talizman s.r.o.. Na albume sa nachádzajú spolupráce s menami ako Tina, Refew, Majself, Mišo Biely, Čis T, Miroslav Mirga, Šorty či samotný výkonný producent albumu ADiss.

## Zoznam skladieb

## Výroba albumu
* Hoodini (7, 8), Grizzly (11, 13), Fillipian (10), John Waves (14), Fosco Alma (5), ADiss (1-4, 6, 9, 12) – hudobná produkcia
* Adam „ADiss“ Miščík – výkonná produkcia
* Marek Šurin - SOUNDSHINE – mix a mastering
* Lucia Žofčíková – fotografie
;Nahrané
* štúdio OVERGROUNDart

## Referencie

## Externé odkazy
* ''Dominika Mirgová – Noačo?!'' na Discogs

Kategória:Albumy Dominiky Mirgovej
Kategória:Hudobné albumy z 2020
Za všetkým hľadaj Agátu

***Za všetkým hľadaj Agátu*** je americký televízny limitovaný seriál, natočený na motívy komiksov od vydavateľstva Marvel Comics. Autorom seriálu, ktorý je súčasťou fiktívneho sveta Marvel Cinematic Universe, je Jac Schaefferová.

Vývoj série sa začal v októbri 2021 s Schaefferovou a Hahnovou a bol oficiálne oznámený v novembri 2021. Schaefferová, Gandja Monteirová a Rachel Goldbergová sa stali režisérkami začiatkom roku 2023, tesne pred natáčaním. Na tomto projekte pracovalo množstvo ďalších hercov a členov štábu zo seriálu *[[WandaVision]]* (2021). V máji 2024 bol odhalený oficiálny názov. Seriál bol uvedený na streamovacej platforme Disney+ 19. septembra 2024 a obsahuje deväť epizód. *Za všetkým hľadaj Agátu* je súčasťou 5. fázy Marvel Cinematic Universe a Mnohovesmírnej ságy. 

## Dej
Istý podozrivý mladík oslobodí neslávne známu bosorku Agátu Harknessovú spod kliatby. Bezmocnú a zraniteľnú Agátu zaujme mladíkova ponuka vydať sa legendárnou Cestou hrôz, na ktorej číhajú mnohé nástrahy a skúšky. Bosorka, ktorá prežije a Cestou hrôz zdarne prejde, získa to, čo jej najviac chýba. Spoločne so záhadným mladíkom založí Agáta nový koven a s ďalšími tromi bosorkami a jednou civilistkou sa vydajú Cestou hrôz.

## Obsadenie
* Kathryn Hahnová ako Agatha Harknessová: Mocná čarodejnica, ktorá sa predstavovala ako „Agnes“ a bola „všetečná susedka“ Visiona a Wandy Maximovovej vo fiktívnom sitkome WandaVision.
* Aubrey Plaza ako Rio Vidal: Čarodejnica, priateľka Agathy Harknessovej.
* Joe Locke ako Billy Kaplan: Agathin „homosexuálny tínedžer s temným zmyslom pre humor“.
* Patti LuPonová ako Lilia Calderová: 450-ročná sicílska čarodejnica, ktorej zručnosťou je veštenie a členka Agathinho sabatu.
* Sasheer Zamatová ako Jennifer Kalová: Čarodejnica.
* Ali Ahnová ako Alice: Čarodejnica.
* Debra Jo Ruppová ako Sharon Davisová: Obyvateľka Westview, New Jersey, ktorá hrala „Pani Hartovú“ vo fiktívnom sitcome *WandaVision*.

Emma Caulfieldová Fordová si zopakuje rolu Sarah Proctorovej / Dottie Jonesovej z *WandaVision* (2021). David Payton sa vráti ako John Collins / „Herb“, David Lengel ako Harold Proctor / „Phil Jones“, Asif Ali ako Abilash Tandon / „Norm“ a Amos Glick ako doručovateľ pizze obsadený ako „Dennis“. Úlohy zo seriálu WandaVision si zopakujú aj Kate Forbes ako matka Agáty / Evanora Harknessová a Brian Brightman ako šerif z Eastview, New Jersey. Maria Dizzia a Okwui Okpokwasili boli navyše obsadené do nezverejnených úloh.

## Natáčanie
Natáčanie sa začalo 17. januára 2023 s pracovným názvom *My Pretty* a trvalo do 28. mája 2023 v Atlante.

## Série

## Časti
### 1. séria

Séria pozostávala z deviatich epizód. Jac Schaefferová, Gandja Monteirová a Rachel Goldbergová režírovali každá po tri epizódy.

## Premiéra
Prvé dve epizódy mali premiéru 18. septembra 2024 v USA a 19. septembra 2024 na Slovensku. Posledné dve epizódy mali premiéru 31. októbra 2024.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 
* Za všetkým hľadaj Agátu – Marvel

## Zdroj

Kategória:Televízne seriály USA
Kategória:Televízne seriály Disney+
Kategória:Televízne seriály Marvel Cinematic Universe
Kategória:Televízne seriály z roku 2024
Osikovský potok

**Osikovský potok** je potok v Čergove a Ondavskej vrchovine. Tečie v regióne Šariš v Prešovskom kraji, v okrese Bardejov a je pravostranným prítokom vodného toku Fričkovský potok. Má dĺžku .

## Prameň
Pramení v  v západnom kúte územia obce Osikov, v lesnom extraviláne v severnom okraji terénneho chrbta Krivá cesta v okrese Bardejov v Prešovskom kraji. 

## Opis toku
Od prameňa tečie juhovýchodným smerom v lesnom extraviláne obce Osikov, pravým brehom obmýva les Žiarová a mení smer na severovýchodovýchod. V  priteká na obecnú hranicu medzi Osikovom a obcou Fričkovce, priberá ľavostranný bezmenný prítok v suchom období bez vody a obmýva ľavým brehom les Prívesné. Tečie po obecnej hranici až po , kde vteká opäť na územie obce Osikov, ľavým brehom obmýva pole Suchý potok a vteká do poľnohospodárskeho extravilánu. Ľavým brehom obmýva pole Popriečna a pravým brehom pole Záhumnie, v  priteká na horný koniec intravilánu obce Osikov a mení smer na juhovýchod. Preteká intravilánom východným smerom až po jeho dolný koniec v , kde pri športovom štadióne vteká do poľnohospodárskeho extravilánu. V  ústi do Fričkovského potoka ako jeho pravostranný prítok. Fričkovský potok ďalej ústi do Sekčova. Pramení, preteká a ústi na území obce Osikov, pričom časť toku tvorí hranicu medzi Osikovom a obcou Fričkovce. Nemá dôležitejší prítok. 

## Pôvod názvu
Názov vodného toku má pôvod v názve obce Osikov, na území ktorej pramení, preteká a ústi. Názov obce Osikov má pôvod v charakteristickom výskyte dreviny osika (topoľ osikový), botanicky Populus tremula. Vývoj názvu obce podľa dochovaných stredovekých listín: 1296 Osiko, 1372 Osikov, 1808 Osiková, 1920 Ošikov, 1927 Osikov. Zo slovného základu *osikov* rozšírením o formant prídavného mena *-ský* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena Osikovský potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Hydronymum Osikovský potok bolo štandardizované v roku 1975. V súčasnej slovenskej štandardizovanej hydronymii hydronymum Osikovský potok je jedinečným názvom (február 2024).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Čergove 
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine 
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Kategória:Osikov
Kategória:Fričkovce
Turistická značkovaná trasa číslo 8122

**Turistická značkovaná trasa číslo 8122** je krátka žltá trasa v Považskom Inovci, spájajúca rázcestie Jurko so sedlom Marhát. Prechádza okolo Kostolíka svätého Juraja. Dĺžka trasy je 2,5 km. Turistická trasa je v správe Klubu slovenských turistov. 

## Priebeh trasy

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam turistických značkovaných trás v Považskom Inovci

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Trasa na turistickej mape

8122
8122
Pakost sibírsky

**Pakost sibírsky** () je dvojročná až trváca bylina z čeľade pakostovité (*Geraniaceae*). Jeho prirodzený areál sa rozprestiera od východnej Európy po mierne oblasti Ázie.

## Opis
Pakost sibírsky je dvojročná až trváca bylina s krátkym a tenkým podzemkom. Byle sú poliehavé alebo vystúpavé, od bázy rozkonárené, na stonkách a listových stopkách dlho a tuho chlpaté, vysoké 30 až 60 cm.

Stonkové listy sú protistojné a dlhostopkaté. Prízemné listy sú v ružici, čoskoro odumierajú. Čepele sú hlboko dlaňovito päťdielne až sedemdielne, horné trojdielne, na báze široko vykrojené, s priemerom 3 až 6 cm. Diely sú klinovité, na báze celistvookrajové, na vrchole s tromi zárezmi až perovito laločné. Prílistky sú kopijovité, dlho končisté, často brvité.

Súkvetie je riedke, jednokveté, kvetné stopky sú dlhé 1 až 3 cm, naspäť odstávajúco chlpaté, pri dozretí sklonené. Bledoružová päťpočetná koruna je pravidelná. Kvetné lupienky sú voľné, obrátene vajcovité, na báze zúžené do krátkeho brvitého nechtíka, na vrchole plytko vykrojené, s tmavšími žilkami, dlhé 5 až 7 mm. Semenník je päťpuzdrový, s jednou čnelkou rozdelenou na päť blizien. Tyčinky sú na báze vajcovito rozšírené a chlpaté. Päťpočetný kalich má lístky voľné, vajcovité, trojžilové, ostité, pri dozretí odstávajúce, dlhé 6 až 7 mm.

Zobákovité plody sú hladké, krátko žliazkato chlpaté, nevráskavé, dlhé do 20 mm. Po dozretí sa rozpadávajú na päť na vrchole spojených plôdikov. Semená sú jemne sieťkované.

## Rozšírenie
Západný areál prirodzeného výskytu pakosta sibírskeho začína v Európe od Bulharska cez Ukrajinu a pobaltské štáty a ďalej sa rozprestiera na východ až po Kamčatku a Čukotku a na juhu po Mongolsko a Čínu.

V Európe je zavlečený od Francúzska, cez Taliansko po Poľsko a Nórsko a tiež v Spojených Štátoch.

Na Slovensku je taktiež považovaný za nepôvodný druh. Jeho výskyt bol zaznamenaný v okolí Bratislavy, Levoče a Humenného.

## Ekológia
Pakost sibírsky rastie pri cestách, na brehoch riek a v pobrežných krovinách. Obľubuje vlhké, výživné, vápenaté pôdy. Kvitne od júla do augusta.

## Galéria

Geranium sibiricum sl9.jpg | Celkový habitat.
Geranium sibiricum sl29.jpg | Detail kvetu.
Geranium sibiricum sl34.jpg | Detail dozretého plodu s plôdikmi.

  
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Nepôvodné druhy rastlín
sibírsky
Kategória:Rastliny s ružovými kvetmi
Zdenek Wasserbauer

Mons. **Zdenek Wasserbauer** (* 15. jún 1966, Nové Město na Moravě) je 
český rímskokatolícky biskup, pražský pomocný biskup. Je kanonik svätovítskej kapituly v Prahe a riaditeľom kúrie pražského arcibiskupstva. V minulosti pôsobil aj ako čestný kanonik kapituly sv. Kozmu a Damiána v Starej Boleslavi.

## Životopis
Zdenek Wasserbauer vyrastal v dedine Sázava pri Žďári nad Sázavou na česko-moravskom pomedzí. Vyštudoval gymnázium v Žďári nad Sázavou a potom študoval na Vysokej škole poľnohospodárskej v Prahe-Suchdole. Tú absolvoval s titulom inžinier, v roku 1989 absolvoval povinnú vojenskú službu. V roku 1990 začal štúdiá na obnovenej Katolíckej teologickej fakulte v Prahe. Po prvom roku bol na ďalšie štúdiá vyslaný na Pápežskú lateránsku univerzitu do Ríma.

Roku 1996 sa vrátil do Česka, bol vysvätený na kňaza, inkardinovaný do pražskej arcidiecézy a začal pôsobiť v Prahe 4. Od roku 1998 študoval opäť v Ríme na postgraduálnom štúdiu v odbore spirituálnej teológie. V roku 2003 ukončil svoje štúdiá doktorandskou prácou na tému *Teológia a spiritualita diecézneho kňaza v cirkvi ako spoločenstvo na začiatku tretieho tisícročia*.

V rokoch 2000 – 2010 pôsobil ako špirituál pražského kňazského seminára. V tejto funkcii sa spolu so sebe zverenými bohoslovcami podieľal na organizovaní víkendových duchovných obnov v pražskom seminári pre tých, ktorí uvažovali o kňazstve. Pre nich tiež s bohoslovcami organizoval týždenné letné pobyty na fare v Hornej Planej v južných Čechách, ktoré v sebe kombinovali prvky tábora a exercicií.

K 1. októbru 2010 bol uvoľnený z funkcie špirituála a bol menovaný farárom vo farnosti pri Kostole Najsvätejšieho Srdca Pána na pražských Vinohradoch. 15. januára  2012 bol menovaný čestným kanonikom staroboleslavskej kapituly a 4. marca toho istého roku bol do tejto funkcie inštalovaný. K 1. máju 2014 sa navyše stal okrskovým vikárom III. pražského vikariátu. 18. júna 2015 bol uvoľnený z funkcie čestného kanonika v Starej Boleslavi a namiesto toho bol menovaný sídelným kanonikom metropolitnej kapituly pri Katedrále sv. Víta v Prahe. Súčasne bol menovaný riaditeľom kúrie pražského arcibiskupstva. Dňa 24. marca 2016 bol počas bohoslužby Missa chrismatis s platnosťou od 1. apríla 2016 menovaný generálnym vikárom pražskej arcidiecézy.

23. januára 2018 bol menovaný pomocným biskupom pražskej arcidiecézy a titulárnym biskupom butrintským. Zdenek Wasserbauer bol vysvätený na biskupa počas bohoslužby vo svätovítskej katedrále 19. mája od 10.00. Svätiteľom bol pražský arcibiskup Dominik Duka, spolusvätiteľmi brnenský biskup Vojtěch Cikrle a kráľovohradecký biskup Jan Vokál.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Životopis na stránke Českej biskupskej konferencie
* Životopis na stránke Pražskej arcidiecézy

## Zdroj

Kategória:Českí rímskokatolícki kňazi
Kategória:Katolícki teológovia
Kategória:Kanonici
Kategória:Absolventi Pápežskej lateránskej univerzity
Kategória:Absolventi Karlovej univerzity
Kategória:Osobnosti z Nového Města na Moravě
Euthymides

**Euthymides**  () môže byť:
* starogrécky maliar váz, pozri Euthymides (maliar) 
* grécky politik, aitolský proxenos v roku 208/207 pred Kr., pozri Euthymides z Chalkidy
 
## Zdroje
Zagłębie Sosnowiec (ženský basketbal)

**MB Zagłębie Sosnowiec** je poľský ženský basketbalový klub, pôsobiaci v meste Sosnowiec od roku 2015. Od sezóny 2015/16 pôsobí primárne v poľskej najvyššej súťaži, Basket Liga Kobiet (BLK). V minulosti používal názvy *JAS-FBG Zagłębie Sosnowiec* a *CTL Zagłębie Sosnowiec*. Pod súčasným názvom funguje klub od roku 2022. Najväčším úspechom klubu bolo doposiaľ 4. miesto v BLK v sezóne 2022/23. V sezóne 2023/24 hrá Sosnowiec v BLK a v Eurocupe. V klube pôsobila v sezóne 2022/23 slovenská basketbalistka Miroslava Mištinová.

## Umiestnenia v poľskej najvyššej súťaži
* Sezóna 2015/16: 8. miesto
* Sezóna 2016/17: 9. miesto
* Sezóna 2017/18: 10. miesto
* Sezóna 2018/19: N/A
* Sezóna 2019/20: N/A
* Sezóna 2020/21: 8. miesto
* Sezóna 2021/22: 8. miesto
* Sezóna 2022/23: 4. miesto

## Súpiska hráčok
### Káder pre sezónu 2023/24
*Zoznam je aktuálny ku 12. februáru 2024.*

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálny web

Kategória:Poľské basketbalové kluby
Kategória:Sosnowiec
Kategória:Organizácie založené v 2015
Pakost strihaný

**Pakost strihaný** () je suchomilná jednoročná bylina z čeľade pakostovité (*Geraniaceae*). Jeho prirodzený areál sa rozprestiera od Európy až po strednú Áziu a rozšírený je aj v severnej Afrike.

## Opis
Pakost strihaný je suchomilná jednoročná bylina, vysoká 10 až 50 (60) cm, s kolovitým koreňom. Byle sú rozkonárené, poliehavé až vystúpavé, porastené naspäť smerujúcimi chlpmi a ojedinelými žliazkami. Podobá sa na pakost holubí, s ktorým sa môže zamieňať.

Stonkové listy sú protistojné, dolné sú dlhostopkaté, horné s krátkymi stopkami. Dlhostopkaté prízemné listy už počas kvitnutia odumierajú. Listová čepeľ má v priemere 2 až 5 cm, v obryse je okrúhla, dlaňovito päťdielna až sedemdielna alebo až dlaňovito strihaná. Listové stopky sú najmä v hornej časti odstávajúco chlpaté. Prílistky sú kopijovité, odstávajúco štetinaté.

Drobné kvety s priemerom do 10 mm vyrastajú v dvojkvetých páperistých a roztratene žliazkatých vidliciach, ktoré sú rovnako dlhé alebo kratšie ako podporný list. Fialovočervená päťpočetná koruna je pravidelná. Kvetné lupienky sú voľné, obrátene srdcovité, na báze zúžené do krátkeho nechtíka, nad bázou brvité, na vrchole srdcovito vykrojené a rovnako dlhé ako kalich. Semenník je päťpuzdrový, s jednou čnelkou rozdelenou na päť blizien. Tyčiniek je desať, na báze sú široko kopijovité a brvité. Päťpočetný kalich má lístky voľné, vajcovité, päťžilové, páperisté, dlhé 4 až 6 mm a na vrchole asi 1 mm ostité.

Zobákovité plody sú žliazkaté a krátko štetinaté. Po dozretí sa rozpadávajú na päť na vrchole spojených plôdikov. Guľato vajcovité semená sú drobno jamkovité.

## Rozšírenie
Prirodzený areál pakosta strihaného zahŕňa celú Európu od Portugalska až po európske Rusko. Na juhu je pôvodný v Afrike od Maroka cez Alžírsko, Líbyu, Egypt až po Irán a Afganistan. Zavlečený je na Britských ostrovoch, v Severnej a Južnej Amerike, v Juhoafrickej republike, Austrálii, Tasmánii, na Novom Zélande, v Japonsku a na Kórejskom polostrove.

Na Slovensku je na celom území, najmä v teplejších oblastiach hojný. Najvyššie pozorovaný výskyt bol zaznamenaný vo výške 877 m n. m., v Dolnom Smokovci.

## Ekológia
Pakost strihaný rastie ako burina na poliach, v záhradách, viniciach, pri cestách, na opustených miestach od nížin do podhorského stupňa. Obľubuje vlhké i vysychavé, výživné, zásadité, výhrevné hlinité pôdy. Kvitne od mája do septembra (októbra).

## Galéria

Geranium February 2008-4.jpg | Celkový habitat.
Geranium February 2008-1.jpg | Kvet a strihaný list.
(MHNT) Geranium dissectum - Immature infrutescence.jpg | Nezrelé zobákovité plody.

   
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Buriny
strihaný
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Kategória:Rastliny s červenými kvetmi
FC Slovan Galanta

**FC Slovan Galanta** je slovenský futbalový klub sídliaci v meste Galanta, ktorý vznikol v roku 1911. Momentálne je účastníkom 3. slovenskej futbalovej ligy v skupine Západ. Klubové farby sú biela a čierna.
 
## Vývoj názvov klubu
* 1911 – Galántai SC
* 1919 – Galántai FC
* 1920 – Galántai ISE 
* 1925 – Galántai SE
* 1941 – Galántai LE
* 1945 – ŠK Galanta
* 1949 – Sokol SZ Galanta
* 1950 – Sokol Úsvit Galanta
* 1952 – Sokol KP Galanta Tatran Galanta
* 1955 – Tatran SZ Galanta
* 1958 – TJ Slovan NV Galanta
* 1974 – TJ Slovan OPP Galanta
* 1981 – TJ Slovan NV Galanta
* 1990 – FC Slovan Galanta

## Významné úspechy v histórii klubu

### Muži
* 1937 – Víťazstvo v pohári „Esti Újság“ – (Víťazné noviny)
* 1946/1947 – Postup do divizie (3. úroveň) a zotrvanie 2 sezóny
* 1958/1959 – Postup do divízie (3. úroveň) a zotrvanie 2 sezóny
* 1959/1960 – 2. miesto v pohári SNP - západ
* 1979/1980 – Postup do divízie (3. úroveň) a zotrvanie 1 sezónu
* 1992/1993 – Postup do Majstrovstiev kraja
* 1993/1994 – Postup do 3. ligy a zotrvanie 2 sezóny
* 2005/2006 – Postup do 3. ligy a zotrvanie 8 sezón
* 2014/2015 – Postup do 3. ligy
* 2022/2023 – 2. miesto v 3. lige Západ

### Dorast

* 1952/1953 – Majstrovstvá Slovenska učňovského dorastu 2. miesto
* 1992/1993 – Postup do 2. ligy a zotrvanie 3 sezóny
* 1996/1997 – MD 2. liga

### Žiaci

* 1988/1989 – víťaz Majstrovstiev kraja a účasť na Majstrovstvách Slovenska
* 1996/1997 – SŽ 2. liga
* 2007/2008 – Postup do 2. ligy a zotrvanie 9 sezón
* 2017/2018 – postup do 2. ligy

### Prípravky

* 2002/2003 – Víťaz súťaže prípraviek a celkový víťaz finálového turnaj majstrovstiev ZsFZ v Topoľčiankach
* 2008/2009 – Víťaz súťaže prípraviek a 2. miesto na finálovom turnaji Majstrovstiev ZsFZ v Topoľčiankach

## Predsedovia klubu

## Tréneri

## Najvýraznejšie osobnosti klubu
* Tibor Meszlényi
* Štefan Czafík
* Alexander Czigler

## Referencie

## Externé odkazy
* oficiálna stránka klubu
* FC Slovan Galanta na sportnet.sme.sk

Kategória:Kluby 3. ligy
Galanta
Kategória:Futbalové kluby založené v 1911
Kategória:Šport v Galante