Mária Hollósyová

**Mária Hollósyová** (často neprechýlene: **Mária Hollósy**, prezývaná **frajlenka Hol(l)óška**; * 1. február 1858, Opoj, Rakúske cisárstvo† 15. apríl 1945, Cífer, ČSR) bola slovenská úradníčka, výšivkárka a kresliarka, ktorej umelecké dielo sa stalo na prelome 19. a 20. storočia známe v Európe. Bola hlavnou návrhárkou a výšivkárkou spolku Izabella. Vo výšivkárkej škole vybudovala systém vzdelávania a zdokonaľovaním techník priviedla výšivkárstvo na vysokú profesionálnu úroveň.

V roku 1891 bola vyznamenaná striebornou medailou na výstave v Komárne, 1892 zlatou medailou v Trnave, 1896 striebornou medailou v Budapešti a v roku 1900 striebornou medailou v Paríži.

Milan Zelinka o nej napísal román *Frajlenka Hollóška*. 

## Život
Narodila sa v roku 1858 v Opoji. Pochádzala zo zemianskeho rodu Hollósyovcov. Jej otcom bol Ľudovít Hollósy a matkou Mária, rodená Menyigádová. Študovala na umeleckopriemyselnej škole v Budapešti. V mladosti zažila nešťastnú lásku a rozišla sa so svojou rodinou a osamostatnila sa. Nikdy sa nevydala. Do roku 1892 pracovala ako poštová úradníčka, následne ako učiteľka a vedúca výšivkárskej dielne a školy. Bola tiež spolupracovníčkou spolku Izabella (18951918). 

V roku 1888, v čase, keď pracovala na pošte v Križovanoch nad Dudváhom, si jej krojované bábiky všimli grófky Majláthová a Šarlota Zičiová. Grófka Zichyová si vyžiadala Hollósyovej bábiky pre kráľovnú Alžbetu. Následne Hollósyová vystavovala bábiky na výstave v Pešti, kde zožali veľký úspech. Zaujali aj uhorského ministra obchodu, grófa Gabriela Baroša. Hollósyová sa stala vedúcou výšivkárskej školy spolku Izabella v Cíferi. Cíferské výšivky získali ocenenia na viacerých domácich i európskych výstavách a dostali sa na šľachtické dvory v Rakúsko-Uhorsku, Španielsku, Francúzsku či v Belgicku. V roku 1918 spolok Izabella zanikol a jeho dielne prešli pod správu družstva Detva. Hollósyová preto ďalej nepracovala na šľachtických a sakrálnych zákazkách a nahradil ich textil skôr profánneho charakteru. Zomrela v zabudnutí a bez prostriedkov v roku 1945 v Cíferi.

## Dielo
Hollósyová pokračovala vo výšivkárskej tradícii trnavskej oblasti. Inšpirovala sa starými vzorkovnicami a prírodnými motívmi používanými na rôznych textíliách. Výšivky tvorila hodvábnymi, bavlnenými, zlatými i striebornými niťami na batiste a hodvábe. Striedala množstvo techník. Práce lemovala paličkovou čipkou, kovovými krútenými strapcami alebo zlatými stužkami. Vytvorila aj viacero monumentálnych textílií, svetských i cirkevných zástav. Často pracovala aj na odevoch, ako napríklad zlatý ornát v Kostole svätého Mateja v Budapešti či replika zlatého ornátu pre faru. V Kostole svätého Mateja v Budapešti sa nachádza aj zástava od nej. Vytvorila tiež zástavy pre Mariánsku kongregáciu, spolok Orol a Spolok hasičov v Cíferi či obraz tancujúcich Cíferčanov. Nadregionálny význam mali jej práce na ornáte pre ostrihomskú baziliku či časť korunovačného oblečenia pre kráľovnú Zitu. Model dvojdielnych dámskych šiat bol publikovaný časopise *Die Modenwelt* (1895, č. 18) a stal sa obľúbeným módnym dielom v Európe. Jej posledným dielom bola obojstranná zástava pre kostol vo Velehrade (1927).

**Výstavy**
* Martin (1887)
* Komárno (1891)
* Trnava (1892)
* Brusel, Madrid, Viedeň (1893)
* Praha (1895)
* Budapešť (1897, Miléniová výstava)
* Paríž (1900, strieborná medaila a najvyššie ocenenie Grand Prix pre spolok Izabella)
* Bratislava (1901, 20002001)

## Odkaz
Márii Hollósyovej sa venuje román V rokoch 2000 až 2001 sa na Bratislavskom hrade uskutočnila výstava, v ktorej súvislosti vyšiel obsiahly katalóg Hollósyovej diel realizovaný vďaka podpore programu Phare.

V Cíferi sa pravidelne konáva výšivkárska súťaž na jej počesť, v roku 2024 sa uskutočnil už 7. ročník súťaže.

V roku 2001 jej obecné zastupiteľstvo udelilo čestné občianstvo obce Cífer *in memoriam*.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* (1. vyd.: Bratislava : VŠVU a ARTTEX, 2000)
* 
* 

Kategória:Osobnosti z Opoja
Kategória:Slovenské umelkyne
Kategória:Slovenské výšivkárky
Kategória:Slovenskí úradníci