Dolina Bielej vody kežmarskej

**Dolina Bielej vody kežmarskej** (adjektívum spresňuje jej polohu v niekdajšom kežmarskom chotári), **Dolina Bielej vody**, (, , ) vytvára zložitý najvýchodnejší dolinný systém na južnej strane Vysokých Tatier, ktoré oddeľuje od Belianskych Tatier. Doliny na orograficky ľavom, severovýchodnom brehu Bielej vody, patria k Belianskym Tatrám.

## Názov
Názov prešiel na dolinu z potoka Biela voda, ktorý ňou preteká. Keďže názov Biela voda a Biely potok sa v Tatrách vyskytuje na viacerých miestach, pridáva sa k názvu tejto časti Bielej vody adjektívum „kežmarská“, ktoré fixuje dolinu do bývalého kežmarského chotára. Podľa toho sa hovorí o Doline Bielej vody kežmarskej.

## Polohopis
Dolina Bielej vody kežmarskej je na rozhraní Vysokých a Belianskych Tatier v hornej časti medzi hlavnou osou rázsochy Lomnického štítu a jeho severovýchodným ramenom, hlavným hrebeňom Vysokých Tatier od Vyššej Baranej strážnice po Kopské sedlo a východnou časťou hrebeňa Belianskych Tatier od Hlúpeho po Kobylí vrch. Od ústia pri Ceste slobody () po úpätie Baraních rohov (asi ) má dĺžku vyše  a plochu . Vo výške asi  sa Dolina Bielej vody rozvidľuje na:
*Dolinu Zeleného plesa
*Dolinu Bielych plies
*Predné Meďodoly

**Dolina Zeleného plesa má tri odvetvia**:
*Veľkú Zmrzlú dolinu
*Malú Zmrzlú dolinu
*Červenú dolinu
**Veľká Zmrzlá dolina** má samostatne pomenovanú
*Medenú kotlinku
*Baraniu kotlinku
Dolina Bielych plies sa vo svojom uzávere konči troma vyvýšenými kotlinkami:
*Nižnou Žeruchovou kotlinkou
*Vyšnou Žeruchovou kotlinkou
*Žltou kotlinkou
Dolinu ohraničuje z južnej strany Veľká Svišťovka, Kežmarský štít ,*Vidlové veže*, Lomnický štít, Pyšný štít, Malý Pyšný štít, zo západnej strany Baranie rohy, Čierny štít, Kolový štít, na severe Jahňací štít a Kopské sedlo.

## Príroda
V doline je vidieť prechody z prudkej skalnej stavby do miernejšieho terénneho útvaru. Čierne stavby žulových stien a mierne vlnité plochy Predných Meďodolov tvoria nenapodobiteľnú tatranskú prírodu. Väčšia časť doliny je tvorená žulou, len jej belianska časť je vytvorená zo sedimentov. Dolinu vytvoril ľadovec, o čom svedčia dobre zachované ľadovcové kotliny, ktoré narušuje erózia. Pod severnými stenami okolitých štítov je večný ľad.

### Potoky
Kežmarská Biela voda, Zelený potok, Žeruchový potok, Biely potok, Napájadlový potok.

### Lesy a poľany
*Veľký les, Slavkovský les, Folvarský les, Zbojnícka poľana, Žeruchová poľana, Folvarská poľana, Kežmarská poľana, Vyšná voliareň, Koniarka, Vyšná Folvarská poľana a Pastviny*

### Plesá
Belasé pleso (*Červená dolina*), Červené pleso (*Červená dolina*), Malé Biele plesá, skupina (*7*) plies (*Dolina Bielych ples*), Trojrohé pleso (*Dolina Bielych ples*), Veľké Biele pleso  (*Dolina Bielych ples*), Nižné Žeruchové pliesko (*Dolina Bielych ples*), Vyšné Žeruchové pliesko (*Vyšná žeruchová kotlinka*), Žlté pleso (*Dolina Bielych ples*), Čierne pleso kežmarské (*Dolina Zeleného plesa*), Malé Čierne pleso (*Dolina Zeleného plesa*), Zelené pleso aj Zelené pleso kežmarské (*Dolina Zeleného plesa*), Malé Červené pliesko (*Červená dolina*).

## História
Dolina Bielej vody kežmarskej patrí medzi najnavštevovanejšie doliny Vysokých Tatier. Už v stredoveku bola vyhľadávaná hľadačmi pokladov, zlatokopmi, baníkmi a pastiermi. Prví zlatokopi prišli do doliny na začiatku 17. storočia. Vyhĺbili štôlne na svahoch Svišťoviek, na severnej strane Lomnického štítu a na iných. Bájnu Jastrabiu vežu vyhľadávali hľadači pokladov.

Prvý známy výlet do doliny uskutočnila v júni 1565 kežmarská spoločnosť, ktorá sprevádzala hradnú paniu Beatu Lasku. Dolinu vyhľadávali najmä kežmarskí profesori a študenti tamojšieho lýcea, ktorým slúžila ako prírodovedecké laboratórium.

Prvú, primitívnu, jednopriestorovú útulňu postavili v roku 1876 v Predných Meďodoloch, na ľavom brehu Napájadlového potoka. Nazvali ju Egidova chata. V roku 1880 preniesli chatu na severný breh Zeleného plesa. Keď vyhorela v roku 1884 nahradila ju dvojizbová útulňa s rovnakým menom. V roku 1887 ju preložili na výhodnejšiu južnú časť plesa. Keď ju v roku 1890 poškodil požiar postavili o sedem rokov neskôr novú murovanú chatu, ktorú niekoľkokrát prestavali a dnes nesie meno Chata pri Zelenom plese.

V Doline Bielej vody kežmarskej začali stavať aj iné turistické chaty a prístrešia. V ústí doliny, pri Ceste slobody, kde bola plánovaná nová osada *Biela voda*, stál v rokoch 1925  1948 súkromný penzión Kežmarčana *Rudolfa Palenčára*. Chata vyhorela.

V roku 1903 Uhorský karpatský spolok postavil pri Šalviovom prameni útulňu, ktorá po prestavbách bola známa ako Chata pri Šalviovom prameni. Pod Predným Kopským sedlom v Doline Bielych plies postavili vojaci v roku 1924 Votrubovu chatu. Keď ju v roku 1942 rozobrali, neďaleko nej otvorili novú Kežmarskú chatu, ktorá neskôr zhorela. V doline stojí pod južnými svahmi Belianskych Tatier Chata Plesnivec.

## Turistika
Veľká návštevnosť doliny si vynútila úpravu a stavbu turistických chodníkov. Už v čase návštevy Beaty Laskej bol do doliny vybudovaný chodník, ktorý vylepšovali pastieri, baníci i poľovníci. Skutočná výstavba sa začala v roku 1879.

* Najfrekventovanejšou turistickou cestou je červená  Tatranská magistrála, ktorá postupuje zo Skalnatej doliny cez Huncovskú dolinu do Sedla pod Svišťovkou, kde dosahuje najvyššiu výšku . Serpentínami zostupuje po severných úbočiach Veľkej Svišťovky a *Svišťového hrbu* do doliny a popri Malom Čiernom plese a Čiernom plese kežmarskom prichádza k Chate pri Zelenom plese. Odtiaľ mierne vystupuje úbočím *Žeruchových veží* a pri Trojuholníkovom plese vstupuje do Doliny Bielych plies. Pri Veľkom Bielom plese sa Magistrála končí. Do roku 1978 viedla do Kopského sedla a celým východným hrebeňom Belianskych Tatier až do Tatranskej Kotliny. Uzavretím Belianskych Tatier pre voľný turistický ruch sa jej dĺžka skrátila na .

* Druhou turistickou tepnou je  modro značkovaný chodník, ktorý prechádza priamo Dolinou Bielej vody. Modro značkovaná cesta sa začína v Tatranských Matliaroch. Pôvodne viedla z Tatranskej Lomnice. Prechádza lesným porastom až na vozovú cestu od *Bielej vody*, kde sa spája so  žltou turistickou značkou a spoločne vedú k Šalviovmu prameňu.  Modrá značka pokračuje priamo hore do Doliny Bielych plies ku Veľkému Bielemu plesu, do Kopského sedla a schádza Zadnými Meďodolmi do Tatranskej Javoriny, kde sa končí.

* Tretia  žlto značkovaná turistická cesta vedie od zastávky autobusov *Biela voda* ponad pravý breh Bielej vody. Neskôr sa spája s modrou značkou a spoločne vystupujú k Šalviovmu prameňu.  Žltá značka prekračuje Bielu vodu a opäť po pravom brehu vystupuje lesným porastom cez Kovalčíkovu poľanu a vedľa Zeleného potoka ku Chate pri Zelenom plese. Odtiaľ strmo vystupuje serpentínami na Jahňací štít.

* Štvrtou často využívanou je  zeleno značená turistická cesta, ktorá sa začína v Tatranskej Kotline. Prechádza Dolinou Siedmych prameňov popri Chate Plesnivec popod svahy Belianskych Tatier k Veľkému Bielemu plesu.

* Piatou menej často využívanou trasou je  modro značkovaný chodník, ktorý vychádza od budovy medzistanice visutej lanovky Štart v Skalnatej doline.

* Šiestou je  modro značkovaný chodník, ktorý sa začína v Tatranskej Kotline a spoločne so  zelenou značkou vystupuje k *Šumivému prameňu* a odtiaľ pokračuje lesným porastom do Kežmarských Žľabov, kde sa cesta končí.

## Galéria

Zielony Staw Kieżmarski a2.jpg|Zelené pleso, nad nim Čierny štít a Jastrabia veža
Wodospady Doliny Dzikiej a1.jpg|Vodopády vo Veľkej Zmrzlej doline
Zielona Dolina Kieżmarska a1.jpg|Horné poschodie Veľkej Zmrzlej doliny
Dolina Kiezmarska, stawy 1.jpg|Čierne pleso kežmarské, Malé Čierne pleso, Zelené pleso
Jahnaci stit from Dolina Kezmarskej Bielej vody.jpg|Jahňací štít
Cesta k Chate pri Zelenom plese.jpg|Serpentína nespevnenej cesty k Chate pri Zelenom plese v Doline Bielej vody kežmarskej


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Doliny Vysokých Tatier