Passau

**Passau** (po slovensky aj *Pasov*) je mesto bez okresu v Bavorsku na juhu Nemecka a centrom okresu Passau. Nachádza sa na hranici s Rakúskom na sútoku troch riek – Inn, Dunaj a Ilz – spôsobujúcich časté a silné hmly. Má viac ako 50 tisíc obyvateľov.

## Dejiny
thumb|left|Pohľad na Pasov medzi rokmi 1572 a 1618, Georg Braun a Franz Hogenberg.
Na pahorku dnešného starého mesta () existovalo už v staroveku sídlisko keltských Bojov. V 1. storočí tu vznikli dve rímske pevnosti – castella. Jedna z nich, ktorá ležala na území dnešného starého mesta, dostalo názov podľa kohorty germánskych Batavov *Castra Batavia* Z latinského výrazu *Batavis* pochádza neskorší nemecký miestny názov *Passawe*. Druhá, *Castellum Boiotro*, sa nachádzala na pravom brehu rieky Inn (na území dnešného Innstadtu – dnes je tu rímske múzeum *Römermuseum Kastell Boiotro*). Pre Rimanov mali tieto pevnosti veľký strategický význam, lebo strážili severnú hranicu ríše Limes Romanus, ohrozovanú stále viac germánskymi kmeňmi. Po roku 476 ju rímske jednotky opustili.

V 6. storočí sa v okolí Pasova usídlili Bavori a postavili tu svoj vojvodský dvorec, na ktorého mieste vznikol po založení biskupstva ženský kláštor, neskôr nazývaný *Niedernburg* (dolné mesto, hrad na rozdiel od hornej, biskupskej časti mesta). V roku 739 založil svätý Bonifác v Pasove biskupstvo. V roku 789 povýšil Karol Veľký rivala pasovských biskupov, biskupstvo Salzburg, na arcibiskupstvo. Pasovskí biskupi šírili kresťanstvo ďalej na východ. Podľa tradície prijali z Pasova krst veľkomoravskí Mojmírovci a ich kniežatstvo sa dostalo do jurisdikcie pasovského biskupstva. V 10. storočí za biskupa Pilgrima smerovali misie z Pasova až k Maďarom do Panónie, ale úsilie pokrstiť maďarského vládcu Gejzu bolo neúspešné, rovnako ako snahy o povýšenie pasovského biskupstva na misijné centrum pre Rakúsko, Korutánsko, Moravu a Uhorsko. Pilgrim sa svoj cieľ dokonca pokúsil dosiahnuť sfalšovanými pápežskými listinami, ktoré dokazovali, že do Pasova bolo v 8. storočí prenesené arcibiskupstvo z rímskeho Laureaca (rakúsky Lorch).
 
V roku 999 sa pasovskí biskupi stali svetskými pánmi mesta. K ich dŕžavám pribudli v roku 1161 z rozhodnutia cisára Fridricha I. Barbarossu ešte rozsiahle pozemky benediktínskeho opátstva Niedernburg, siahajúce až k českým hraniciam. Mocné a bohaté pasovské biskupstvo tak ovládalo medzi ríšskymi biskupstvami najrozsiahlejšiu oblasť. V roku 1217 povýšil cisár Fridrich II. Hohenstaufský pasovského biskupa Ulricha na ríšske knieža. V roku 1219 začali biskupi stavbu pevnosti Obernhaus (*Veste Obernhaus*).

Pasov sa úspešne ekonomicky rozvíjal vďaka výhodnej polohe na dunajskej vodnej ceste, zásluhou ktorej bola od nepamäti dopravným uzlom, spájajúcim sever s juhom i východ so západom. V stredoveku tadiaľ prechádzala Zlatá cesta, dôležitá obchodná cesta vedúca z Rakúska do českých zemí. Cez Pasov prechádzali obchodníci so soľou, ťaženou v alpskom podhorí, i kupci zo stredomorskej oblasti. I preto tu bol v roku 1133 postavený drevený most cez rieku Inn, 1278 nasledoval kamenný most cez Dunaj. V roku 1255 získal Pasov významné privilégia, ale zostal aj naďalej majetkom biskupov. Ďalšie pokusy bohatých mešťanov (1298, 1367) o nezávislosť boli neúspešné. V roku 1552 uzavreli v Pasove cisár Karol V. Habsburský a protestantský kurfirst Móric Saský dohodu o vyznaní, ktorá predznamenala neskoršie podpísanie augsburského mieru (1555). V roku 1676 sa tu konala svadba Leopolda I. Habsburského s Eleonórou Magdalénou Falcko-Neuburskou. V roku 1683 sa cisár znovu uchýlil do mesta v dobe obliehania Viedne Turkami. Vtedy navštevoval nedávno postavený pútnický kostol Mariahilf a modlil sa tu za odvrátenie tureckého nebezpečenstva.

V rokoch 1634 a 1650 zasiahla mesto morová epidémia. 1662 a 1680 ho citeľne poškodili požiare. Biskupi potom povolali do svojich služieb talianskych architektov, ktorí postavili veľa nádherných barokových stavieb. Napríklad v roku 1668 začal Carlo Lurago dostavbu dómu sv. Štefana (), v rokoch 1712 – 1730 bola postavená nová biskupská rezidencia (). V roku 1789 bola v Pasove založená manufaktúra na výrobu porcelánu. V roku 1803 bolo pasovské duchovné kniežatstvo sekularizované a pripojené k Bavorsku, v roku 1871 spoločne s ním pripadlo Nemecku. V roku 1821 sa Pasov znovu stal sídlom biskupa.

## Charakter mesta
Pasov je známy ako mesto troch riek. Stekajú sa tu Dunaj, Inn a Ilz. Napriek tomu, že Inn, tvoriaci tu hranicu medzi Nemeckom a Rakúskom, je z nich najmohutnejší, Dunaj je dlhší, a preto je Inn považovaný za jeho prítok. Staré centrum mesta leží na výbežku medzi sútokom Innu a Dunaja, nové štvrte za riekami na priľahlých kopcoch. Vďaka svojej malebnosti a barokovej architektúre (dóm sv. Štefana, Staré mesto) je často navštevovaný turistami. Na základe zákona z roku 1966 tu bola založená univerzita, kde dnes študuje cca 5 tisíc študentov.

## Pamiatky a múzea

## Doprava
Priamo v centre mesta sa nachádza železničná stanica a okolo mesta vedie diaľnica spájajúca Regensburg s Linzom. Dôležitými dopravnými tepnami sú aj rieky Dunaj a Inn, po ktorých sa uskutočňujú vyhliadkové plavby okolo Pasova i do okolitých miest.

## Osobnosti mesta
* Hans Fruhstorfer (* 1866 - † 1922), entomológ a cestovateľ

## Partnerské mestá
*  Akita, Japonsko, 1984 
*  Cagnes-sur-Mer, Francúzsko, 1973 
*  České Budějovice, Česko, 1993 
*  Hackensack, New Jersey, USA, 1952 
*  Krems an der Donau, Rakúsko, 1974 
*  Liou-čou, Čína, 1999 
*  Malaga, Španielsko, 1987 
*  Montecchio Maggiore, Taliansko, 2003
*  Vesprém, Maďarsko, 1999

## Panoráma
thumb|center|600px|Pasov – mesto na sútoku troch riek

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mesta Passau 

## Zdroje

Kategória:Mestá v Bavorsku
Kategória:Sídla na Dunaji
Kategória:Sídla na Inne