Cykasorasty

**Cykasorasty** (Cycadophyta) sú oddelenie nahosemenných rastlín. Oddelenie obsahuje jednu triedu **cykasy** (Cycadopsida) a jeden rad **cykasotvaré** (Cycadales). Rastliny tvarom pripomínajú palmy, sú však príbuzné papradiam, od ktorých sa odlišujú tým, že sa rozmnožujú semenami.

## Znaky cykasorastov
Sú to dlhožijúce dreviny podobné palmám. Najväčší druh je *Lepidozamia hopei*, ktorý žije v Austrálii a dosahuje výšku 20m. Listy majú veľké a perovité. Ich korene žijú v symbióze so sinicami, ktoré dokážu viazať vzdušný dusík a taktiež produkujú neurotoxín β-metylamíno L-alanín (BMAA), ktorý sa ukladá v semenách cykasov.

Cykasy sú hmyzoopelivé a dioecické (jednopohlavné). Samčia rastlina môže mať jednu, alebo viac samčích šištíc, ktoré sa skladajú z pomerne veľkých plodolistov s veľkým počtom peľníc. Peľ po opelení vytvára peľový vačok s 1 nástennou bunkou a 2 samčími pohlavnými bunkami. Samčia pohlavná bunka cykasov je asi najnezvyčajnejšou bunkou v rastlinnej ríši. Je mimoriadne veľká, dosahuje až 0,4 mm a môže mať až 70000 bŕv. Samotný proces oplodnenia trvá veľmi dlho, aj niekoľko rokov.

Samičia rastlina tvorí len jednu samičiu šišticu (extistuje len málo výnimiek), s dvoma alebo viacerými vajíčkami na každom megasporofyle. Vajíčka vznikajú z materskej bunky vajíčok (megaspór), ktorá sa rozdelí na 4 bunky, pričom 3 odumierajú a prežíva iba jedna z nich. Vyživovacie pletivo vajíčka (*endosperm*) majú cykasorasty veľké a dobre vyvinuté.

Šištice väčšiny druhov produkujú teplo (sú o niekoľko stupňov teplejšie od okolia). Niektoré semená sú plávajúce a môžu sa rozširovať cez more, niektoré vnútrozemské druhy majú jedlý obal (sarcotesta), ktorý slúži ako potrava pre zvieratá ktoré rozširujú semená trusom.

## Fylogenetický pôvod
Prvé cykasy sú známe z permu. Najväčšiu diverzitu dosiahli v počas triasu ale hlavne v  jure, keď spolu s *Gingophyta* a *Pinophyta* dominovali vtedajšej flóre. Fosílie z toho obdobia sú známe zo všetkých kontinentov (napr. rody *Nilssonia*, *Ctenis* a *Pseudoctenis*). Z kriedy je známy fosílny druh Sanchycycas gigantea (nájdený v Japonsku), ktorý patril k najväčším druhom cykasov. Vo vrchnej krieda a na prelome kriedy a terciéru došlo k vymretiu viacerých rodov a druhov.  

Fosílne (pravé) cykasorasty zahrňujú minimálne 19 rodov. Fosílie cykasorastov sú však niekedy ťažko rozlíšiteľné od fosílií radu *[[Bennettitales]]* (nazývané aj cykadeoidy), ktoré však majú pravdepodobne bližšie ku *[[Gnetophyta]]*, alebo *[[Magnoliophyta]]*.

## Rozšírenie
right|thumb|Rozšírenie cykasoratov

Cykasy sa vyskytujú v tropickom pásme a zasahujú až do subtrópov. Z recentných (dnes žijúcich) cykasov je známych približne 300 druhov v 10-12 rodoch. Mnohé druhy boli opísané pomerne nedávno (keďže práve tropické pásmo je najmenej prebádané). V Ázii zasahuje najďalej na sever najznámejší rod *Cycas* (východná Čína a Japonsko), v Amerike zasahuje najďalej na sever rod *Zamia*. Najďalej na juh zasahujú rody *Encephalartos* (Južná Afrika) a *Macrozamia* (Austrália).

## Systém
Cykasotvaré:
* ?† rod Ctenis
* podrad Cycadineae:
** čeľaď cykasovité (*Cycadaceae*)
* podrad Zamiineae:
** čeľaď stangeriovité (*Stangeriaceae*) - alternatívne zaraďovaná ako súčasť čeľade zamiovité
** čeľaď zamiovité (*Zamiaceae*)

## Externé odkazy
* Cykasy - foto
* Cykasy - článok v časopise Botanix - niečo o pestovaní cykasov
* Cykasy - www.cykasy.cz - stránka s atlasom zameraná na cykasy
* Cycads

## Iné projekty