open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Archaická kultúra (Severná Amerika)

**Archaická kultúra** alebo **archaické obdobie** (perióda) bola časť predkolumbovskej civilizácie zhruba od 8 000 do 1 000 pred Kr. vo východnej Severnej Amerike.

Bola to kultúra lovcov a zberačov. Sformovala sa v 8. tisícročí pred Kr. v období nástupu teplejšej klímy a rozšírenia lesov na väčšine územia východnej časti Severnej Ameriky. Vyvinula sa z paleoindiánskej periódy a tvorí článok súvislého kultúrneho vývoja prechádzajúceho vo vyššie stupne lesnej kultúry Severnej Ameriky a missisippskej kultúry.

## Zdroj
* archaická kultúra. In: 

Kategória:Archeologické kultúry
Kategória:Dejiny USA
Kategória:Domorodí obyvatelia Severnej Ameriky
Kategória:Pravek
Archaické obdobie

**Archaické obdobie** (prípadne **archaická perióda** alebo **archaická doba**) je jedno z období v dejinách viacerých oblastí na Zemi, najmä:

*vo východnej severnej Amerike, pozri archaická kultúra (Severná Amerika)
*v Mezoamerike, pozri archaické obdobie (Mezoamerika) a napr. Dejiny Mayov
*v južnej Amerike (8000 – 3000 pred Kr.), pozri archaické obdobie (Južná Amerika)
*v starovekom Grécku (800 – 500 pred Kr.), pozri archaické obdobie (Grécko)
*ranodynastické obdobie v starovekom Egypte (3100 pred Kr. – 2600 pred Kr.), pozri ranodynastické obdobie (Egypt)
*ranodynastické obdobie v Mezopotámii (2900 pred Kr. – 2350 pred Kr.), pozri ranodynastické obdobie (Mezopotámia)
Závrat

**Závrat** alebo **vertigo** je v medicíne pocit osoby, že je porušená jej telesná rovnováha. Môžeme rozlišovať závrat vestibulárneho a centrálneho pôvodu. 

Kategória:Medicína
Viera

**Viera** môže byť:
* verenie, pevné presvedčenie o niečom (pozri aj dôvera)
* v náboženstve:
** špecifický druh viery tvoriaci podstatnú súčasť náboženstva, pozri pozri viera (náboženstvo)
** vierovyznanie (aj vo význame náboženstvo)
* vo filozofii: pozri viera (filozofia)
* zastarano (synonymum: vera): úver
* zastarano: vernosť
* ženské meno, pozri Viera (prvé meno)
* fiktívna rasa z hier Final Fantasy Tactics Advance a Final Fantasy XII. A, pozri Viera (fiktívna rasa)

## Referencie
Románsky

**Románsky** môže byť:

* umelecký sloh, pozri románske umenie
* skupina národov hovoriaca románskymi jazykmi, pozri Románi
Kastílčania

**Kastílčania** môžu byť:
*obyvatelia Kastílie, pozri Kastília
*etnickí Španieli, pozri Španieli (etnikum)
Narkóza

**Narkóza** môže byť:
*v medicíne: umelý spánok pomocou narkotika, pozri celková anestézia
*v botanike: zmena dráždivosti rastliny pomocou alkoholu, chloroformu alebo éteru, pozri narkóza (botanika)
R

**R** je osemnáste písmeno latinskej abecedy.

## Rôzne významy R
**R** môže byť:
* **vo [[Fyzika|fyzike]]:**
**značka veličiny elektrického odporu (*R*)

## Kódovanie vo výpočtovej technike

V Unicode veľké R je  U+0052 a malé r je U+0072.

V ASCII veľké R je 82 a malé r je 114, binárne 01010010 and 01110010.

V EBCDIC veľké R je 217 a malé r je 153.

## Iné projekty

Kategória:Písmená latinskej abecedy
Reálne číslo

**Reálne číslo** je každé číslo patriace do množiny reálnych čísel.

Reálne čísla môžu byť:

* racionálne
* iracionálne
** algebrické
** transcendentné

Exaktne sa reálne čísla dajú zadefinovať viacerými spôsobmi, napr. axiomatickým zavedením (pozri nižšie), pomocou Dedekindových rezov alebo Cauchyho postupnosťami.

## Množina reálnych čísel, axiomatické zadefinovanie
Množina reálnych čísel je ľubovoľná množina (budeme ju označovať **R**; iné spôsoby značenia:  \mathbb{R} , alebo Unicode ℝ – U+211D), na ktorej sú zadefinované ľubovoľné dve binárne operácie, označme ich + a *, ktorá spĺňa nasledovné vlastnosti:

* **R** tvorí s operáciami + a * pole (algebra), pričom neutrálny prvok operácie + budeme symbolicky označovať 0 a neutrálny prvok operácie * symbolicky 1,
* pole **R** je usporiadané, inými slovami, existuje na ňom (nejaké) totálne usporiadanie, označme ho ≤, také, že pre všetky reálne čísla *x*, *y* a *z* platí:
** ak *x* &gt; *y*, potom *x* + *z* &gt; *y* + *z*,
** ak *x* &gt; 0 a súčasne *y* &gt; 0, potom *x***y* &gt; 0,
* uvedené usporiadanie je dedekindovsky úplné, teda každá zhora ohraničená neprázdna podmnožina množiny **R** má supremum (najmenšie horné ohraničenie) tiež v **R**.

Posledná vlastnosť odlišuje množinu reálnych čísel od racionálnych. Napríklad množina všetkých racionálnych čísel menších ako druhá odmocnina z 2 má horné ohraničenie (napríklad 1,5), ale jej najmenšie horné ohraničenie -- supremum (odmocnina z 2) nie je racionálne číslo.

Reálne čísla sú týmito vlastnosťami úplne určené. Ak teda existujú dve rôzne množiny (presnejšie polia) **R**1 a **R**2, potom existuje jedinečný izomorfizmus medzi nimi, a sú vzhľadom na tieto vlastnosti prakticky rovnaké.

Množinu prirodzených čísel N možno definovať, ako najmenšiu podmnožinu množiny R s vlastnosťami
 
# 0\in N
# ak x\in N, tak x+1\in N
V tejto definícii je aj nula prirodzené číslo.
## Vlastnosti
Množina reálnych čísel je nespočítateľná, reálných čísel je omnoho viac než prirodzených čísel, hoci obe množiny sú nekonečné. Kardinalita množiny reálných čísel je rovnaká ako kardinalita  2^{\mathbb {N} } , množiny všetkých podmnožín  \mathbb {N}   . Tvrdenie, že neexistuje žiadna podmnožina reálných čísel s kardinalitou medzi kardinalitami množin prirodzených čísel a reálnych čísel je známe ako hypotéza kontinua. Za predpokladu bezospornosti Zermelo-Fraenklovej teórie množín nemôže byť táto hypotéza dokázaná ani vyvrátená v rámci tejto teórie.
Útvar (geometria)

**Útvar** alebo **geometrický útvar** je množina bodov, súhrn bodov na priamke, rovine alebo v priestore, ktorý je predmetom geometrických úvah; priestorová abstrakcia hmotného telesa a jeho častí. 

Grafické znázornenie geometrického útvaru sa nazýva **geometrický obrazec** alebo **figúra**, ale geometrický obrazec sa niekedy považuje za synonymum geometrického útvaru.

Základné útvary sú bod, priamka a rovina. Význačnými druhmi útvarov sú krivky, plochy, telesá.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Geometria
Vrbovský potok (prítok Popradu)

**Vrbovský potok** je potok na Spiši, preteká územím okresu Kežmarok. Je to pravostranný prítok Popradu a má dĺžku 11 km. 

Na hornom toku, západne od obce Vlková, sa na krátkom úseku rozvetvuje na dve ramená. Na strednom toku napája sústavu troch Vrbovských rybníkov, za obcou Vrbov meandruje. Na dolnom toku boli vybudované dve vodné nádrže: vodná nádrž Žakovce a vodná nádrž Kežmarok.

*Prameň:* vo Vrbovskej pahorkatine v lokalite Stodolisko, západne od obce Abrahámovce, v nadmorskej výške okolo 735 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na sever

*Geomorfologické celky:* Podtatranská kotlina, podcelok Popradská kotlina, časť Vrbovská pahorkatina

*Prítoky:* sprava Vlková (ústi do tretieho Vrbovského rybníka), Horný potok, zľava z oblasti osady Úsvit, Žakovský potok (ústi do vodnej nádrže Žakovce)

*Ústie:* do Popradu na území mesta Kežmarok v nadmorskej výške cca 619 m n. m.

*Obce:* iba Vrbov

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v Popradskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Kežmarok
Tvarožniansky potok

**Tvarožniansky potok** je potok na Spiši, na území okresu Kežmarok, je to ľavostranný prítok Ľubice a má dĺžku 13,2 km.

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočské planiny, na území obce Vlkovce v nadmorskej výške okolo 819 m n. m.

*Smer toku:* v pramennej oblasti na sever, oblúkom sa postupne stáča na severozápad, na dolnom toku opäť na sever

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelok Levočské planiny, časť Levočské úboče, 2.Podtatranská kotlina, podcelok Popradská kotlina, časť Vrbovská pahorkatina

*Prítoky:* sprava Bystrý potok, zľava dva prítoky spod Hrádku (908,6 m n. m.)

*Ústie:* do Ľubice na území obce Ľubica v nadmorskej výške 622 m n. m.

*Obce:* Vlkovce, Tvarožná a okrajom Ľubice

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Kežmarok
Ľubica (prítok Popradu)

**Ľubica** je vodný tok na Spiši, preteká územím okresu Kežmarok. Je to významný pravostranný prítok Popradu a má dĺžku 24,5 km. Na hornom toku preteká Zadnou dolinou.

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočská vysočina, na juhozápadných svahoch Javora (1 206,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 120 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku na západ, potom sa stáča na juh, následne tečie viac-menej na západ, pričom vytvára veľký oblúk prehnutý na juh, za obcou Ľubica na sever

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelok Levočská vysočina, na strednom toku oddeľuje tento podcelok od podcelku Levočská vrchovina na západe, časti Ľubické predhorie, 2.Podtatranská kotlina, podcelok Popradská kotlina, časť Vrbovská pahorkatina

*Prítoky:* sprava spod Derežovej (1 213,6 m n. m.), Sosnovský potok (673,5 m n. m.), Dúbravský potok (652,3 m n. m.), Ľubička, zľava Kamenný potok, Retník, Kúpeľný potok, Lieskovský potok, Ľubický potok, Ostrý potok, Ruskinovský potok a Tvarožniansky potok (622,0 m n. m.)

*Ústie:* do Popradu na území mesta Kežmarok v nadmorskej výške približne 615 m n. m.

*Obce:* Ľubické Kúpele, osada Záľubica, Ľubica a mesto Kežmarok

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Kežmarok
Malý Lipník (potok)

**Malý Lipník** je potok na území okresu Stará Ľubovňa. Je to ľavostranný prítok Popradu s dĺžkou 8,5 km. 

Pramení v Ľubovnianskej vrchovine v lokalite Metiská v nadmorskej výške okolo  Tečie prevažne juhojuhovýchodným smerom cez bradlové pásmo, ktorým sa prerezáva a vytvára kaňonovitú dolinu, tzv. Jarabinský prielom. Potok tu utvoril päť kaskád s krútňavovými hrncami s priemerom až 6 m a hĺbkou 3 m. Následne vstupuje do Spišsko-šarišského medzihoria, do podcelku Ľubovnianska kotlina a preteká obcou Jarabina, na území ktorej priberá svoj najvýznamnejší prítok, zľava spod sedla Vabec (). Do Popradu ústi na území mesta Stará Ľubovňa v nadmorskej výške okolo 

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Algebrické číslo

Komplexné číslo α sa nazýva **algebrické číslo** (staršie *algebraické číslo*), ak existujú racionálne čísla a_0,...,a_n; a_n \neq 0 také, že α je koreň polynómu a_0+a_1x+...+a_nx^n. Číslo, ktoré nie je algebrické, sa nazýva transcendentné. 

Dá sa dokázať, že množina algebrických čísel je spočítateľná množina. Keďže množina iracionálnych čísel je nespočítateľná, z toho vyplýva, že množina transcendentných čísel je nespočítateľná.

Algebrickými číslami sú všetky racionálne čísla, ale aj niektoré iracionálne čísla. Napr. \sqrt 2 je algebrické číslo, pretože je koreňom rovnice x^2-2=0. Dá sa ukázať, že Ludolfovo číslo \pi a Eulerovo číslo e nie sú koreňmi žiadneho takéhoto polynómu, preto nie sú algebrickými číslami (nazývame ich čísla transcendentné).

## Vlastnosti
* Algebrických čísel je spočítateľne veľa.
* Súčet, rozdiel, súčin a podiel dvoch algebrických čísel je opäť algebrické číslo.
* Koreňmi polynómu s algebrickými koeficientami sú opäť algebrické čísla.

## Externé odkazy
* Algebraické výrazy 

Kategória:Algebra

Kategória:Matematika
Brusník (prítok Hornádu)

**Brusník** je potok na Spiši, na území okresu Spišská Nová Ves. Je to ľavostranný prítok Hornádu a má dĺžku 16 km.

*Prameň:* v Hornádskej kotline, v podcelku Hornádske podolie, juhovýchodne od obce Vydrník v lokalite Kopence v nadmorskej výške okolo 560 m n. m.

*Smer toku:* po obec Smižany na juhovýchod, odtiaľ k Spišskej Novej Vsi na východ, tu sa potom v blízkosti nemocnice stáča na juh

*Geomorfologické celky:* Hornádska kotlina, podcelok Hornádske podolie, časť Novoveská kotlina

*Prítoky:* zľava Sihoť, Štvrtocký potok, potok z osady Mečedelovce, sprava iba krátke prítoky

*Ústie:* do Hornádu na území mesta Spišská Nová Ves v nadmorskej výške okolo 445 m n. m.

*Obce:* Letanovce, Smižany, Spišská Nová Ves (okraj)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Endokrinná žľaza

**Endokrinná žľaza** alebo **žľaza s vnútorným vylučovaním** je žľaza bez vývodu. 

Vylučuje hormóny do telových tekutín (napr. do krvi alebo miazgy). Súbor takýchto žliaz tvorí tzv. endokrinnú sústavu. 

## Človek
U človeka v užšom zmysle medzi endokrinné žľazy patria: epifýza, hypotalamus, nadobličky, pankreas, hypofýza, pohlavné žľazy, prištítne žľazy a štítna žľaza. V širšom zmysle sem patria aj: GIT, obličky, srdce, tkanivá a trofoblast placenty.

## Zdroj
* žľaza in: Encyklopédia medicíny

Kategória:Fyziológia
Kategória:Histológia
Holubnica

**Holubnica** je potok na Spiši, na území okresu Spišská Nová Ves. Je to pravostranný prítok Hornádu a má dĺžku . V pramennej oblasti vytvára dolinku Flajšer, pri horárni Rybník napája dva malé rybníky.

*Prameň:* vo Volovských vrchoch, v podcelku Havranie vrchy, na východnom úpätí Holého kameňa () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* po Novoveskú Hutu na východ, potom na severovýchod, územím mesta Spišská Nová Ves opäť na východ

*Geomorfologické celky:* 1.Volovské vrchy, podcelok Havranie vrchy, 2.Hornádska kotlina, podcelok Hornádske podolie, časť Novoveská kotlina

*Prítoky:* sprava Hutiansky potok, Suchohorský potok, zľava spod Medvedej hlavy ()

*Ústie:* do Hornádu na okraji mesta Spišská Nová Ves v nadmorskej výške približne 

*Obce:* Novoveská Huta, Ferčekovce, Spišská Nová Ves

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Pošva (zbraň)

thumb|163px|Ilustrácia šable - číslo 3 označuje '''pošvu'''
**Pošva** je dlhé puzdro na sečnú zbraň predovšetkým na meč alebo dýku.

Dôležitá súčasť výzbroje, chránila majiteľa zbrane pred náhodným porezaním mečom ale aj meč pred obdieraním aj pre vlhkosťou a špinou. Lepšie pošvy mali vnútri trecie mastiace pásky napustené olejom na ochranu proti korózii.

Nosili sa väčšinou na boku, k opasku boli pripevnené dvoma retiazkami, sklon sa dal individuálne nastaviť. Zriedkavejšie sa nosili aj na chrbte.

Vyrábané boli z kože alebo z dreva, tuhé alebo mäkké. Niektoré bývali bohato zdobené a sú považované za umelecké diela..

Kategória:Chladné zbrane
Transcendentné číslo

**Transcendentné číslo** je každé reálne číslo (alebo aj komplexné číslo), ktoré nie je algebrické číslo.

Transcendentnými číslami sú napríklad Ludolfovo číslo \pi\,\! alebo Eulerovo číslo e\,\!. 

Množina transcendentných čísel je nespočítateľná množina. Pritom až do roku 1844 nebolo známe, či existuje aspoň jedno transcendentné číslo.
Dobšinský potok

**Dobšinský potok** je potok v hornom Gemeri, na území okresu Rožňava. Je to ľavostranný prítok Slanej, má dĺžku , zaberá povodie s plochou  a je tokom IV. rádu.

*Prameň:* v Stolických vrchoch na severzápadnom úpätí vrchu Buchvald () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* najprv na východ, od sútoku s potokom pritekajúcim spod Cúdeniska () na juhovýchod až k osade Vyšná Maša, ďalej prevažne na východ, od sútoku s Kruhovským potokom na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Stolické vrchy, podcelok Stolica, 2.Volovské vrchy, podcelok Havranie vrchy, 3.Revúcka vrchovina, podcelok Dobšinské predhorie

*Prítoky:* zľava z doliny Šindľová, spod Cúdeniska (), Šafárka, Lániho potok, prítok z oblasti Breziniek, Vlčia, Kruhovský potok, Tešnárka a Suchý potok; sprava dva prítoky spod kóty , prítok zo severného svahu Fridvaldu (), dva prítoky zo západných svahov Končistej () a prítok z oblasti Beluša

*Ústie:* do Slanej južne od Dobšinej, pri osade Zábava, v nadmorskej výške približne 

*Obce:* mesto Dobšiná a jeho osady Vyšná Maša, Vyšný Hámor a Zábava

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v Stolických vrchoch
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Revúckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Rožňava
Kategória:Dobšiná
Nespočítateľná množina

**Nespočítateľná množina** je množina, ktorá má v istom zmysle viac prvkov než množina prirodzených čísel. Presne je nespočítateľná množina definovaná ako nekonečná množina, ktorá nie je spočítateľná. Nespočítateľnou množinou je napríklad množina reálnych čísel.

## Pozri aj
*Mohutnosť množiny

## Externé odkazy
* Nespočítateľná množina 

Kategória:Teória množín
Veľká Biela voda

**Veľká Biela voda** je potok na Spiši, preteká územím okresov Poprad a Spišská Nová Ves. Je to pravostranný prítok Hornádu a má dĺžku . Je najvýznamnejším tokom v Slovenskom raji, odvodňuje významné doliny západnej časti (Veľký Sokol, Piecky, Suchá Belá). Na dolnom toku meandruje a do Hornádu sa vlieva na začiatku Prielomu Hornádu. Preteká územím Národného parku Slovenský raj.

*Prameň:* v Slovenskom raji na severozápadnom úpätí vrchu Kopanec (), juhovýchodne od obce Vernár, v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* prevažne na severovýchod, od osady Podlesok na východ

*Geomorfologické celky:* 1.Spišsko-gemerský kras, podcelok Slovenský raj, 2.Hornádska kotlina, podcelok Vikartovská priekopa

*Prítoky:* sprava Štvrtocký potok, Sokol, Píľanka, prítok z doliny Zadná diera, Suchá Belá, zľava prítok z Čiernej doliny

*Ústie:* do Hornádu južne od obce Hrabušice, pod Zelenou horou (), v nadmorskej výške cca 

*Obce:* osady Píla a Podlesok

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Kategória:Vodné toky v Hornádskej kotline
Kategória:Vodné toky v Spišsko-gemerskom krase
Vernársky potok

**Vernársky potok** je potok na Spiši, na území okresu Poprad, je to pravostranný prítok Hornádu a má dĺžku 13 km. Za obcou Vernár sa prelamuje vápencovými bralami a vytvára Vernársku tiesňavu.

*Prameň:* v Slovenskom raji na severozápadnom svahu Javoriny (1 185,6 m n. m.) v nadmorskej výške cca 930 m n. m., na území PR Mokrá, kde sa ochraňujú zmiešané lesné porasty pralesovitého charakteru

*Smer toku:* prevažne na severoseverovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Spišsko-gemerský kras, podcelok Slovenský raj, 2.Hornádska kotlina, podcelok Vikartovská priekopa, na krátkom úseku medzi Hranovnickým plesom a obcou Hranovnica tvorí hranicu medzi Nízkymi Tatrami na západe a Slovenským rajom na východe

*Prítoky:* sprava spod Baby (999,7 m n. m.), zľava Strateník, Mlynica, Teplý potok a Kotlička

*Ústie:* do Hornádu severne od obce Hranovnica, pri osade Dubina, v nadmorskej výške 592,6 m n. m.

*Obce:* Vernár a Hranovnica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Železný potok (prítok Hnilca)

**Železný potok** je potok na Spiši, na území okresov Spišská Nová Ves a Gelnica. Je to ľavostranný prítok Hnilca, má dĺžku 15,5 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení vo Volovských vrchoch, v geomorfologickom podcelku Knola, na VSV svahu Veľkej Knoly () v nadmorskej výške približne 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv smerom na severovýchod, po pribratí prítoku spod Muráňa sa stáča smerom na východ a podteká cestu II. triedy č. 533. Na strednom a dolnom toku koryto tečie súbežne s cestou II/546, sprava priberá Hliniskový potok a na strednom toku sa stáča juhovýchodným smerom, pričom preteká obcou Hnilčík, kde priberá pravostrannú Ráztoku. Na dolnom toku, pod obcou Hnilčík, tečie najprv východným smerom, sprava priberá Čiernohorský potok a zľava Borsučí potok, definitívne sa stáča na juhovýchod a preteká intravilánom obce Nálepkovo, kde sa vlieva do Hnilca.

## Geomorfologické celky
*Volovské vrchy, geomorfologický podcelok Knola

## Prítoky
*Pravostranné: krátky prítok od osady Štolvek, Hliniskový potok, Ráztoka, krátky prítok prameniaci JJV od centra Hnilčíka, Čiernohorský potok
*Ľavostranné: prítok z východného svahu Muráňa (), Borsučí potok

## Ústie
Do Hnilca ústi na území obce Nálepkovo (JJV od jej centra) v nadmorskej výške približne 

## Obce
*osada Cechy
*osada Zimná dolina 
*obec Hnilčík 
*obec Nálepkovo

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hnilca
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Kategória:Vodné toky v okrese Gelnica
Smolník (prítok Hnilca)

**Smolník** je vodný tok na Spiši, preteká územím okresu Gelnica. Je to významný pravostranný prítok Hnilca, má dĺžku 19,7 km a je tokom VI. rádu. Na hornom toku napája údolnú vodnú nádrž Úhorná. Údolie Smolníka je starou baníckou oblasťou, ťažbu rúd tu pripomínajú viaceré haldy a opustené štôlne.

*Prameň:* vo Volovských vrchoch, v podcelku Pipitka, na juhovýchodnej stráni Úhornianskeho sedla () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* najprv na krátkom úseku na východ, potom po obec Smolník na severovýchod, odtiaľ k ústiu viac na severoseverovýchod

*Geomorfologické celky:* Volovské vrchy, v pramennej oblasti podcelok Pipitka, potom oddeľuje podcelky Zlatý stôl na západe a Kojšovská hoľa na východe

*Prítoky:* sprava zo severozápadného svahu Pipitky (), zo severozápadného svahu Medvedieho vrchu (), Zimná voda, Veľkokotlinský potok, tri kratšie prítoky spod Štóskeho sedla (), Hajdovský potok, Holecký potok, Smolnícky potok, Zbojnícky potok, tri kratšie prítoky zo západných strání Hutnej hole (); zľava dva prítoky spod Skalky (), z južného svahu Hekerovej (), Starý potok, potok z východného svahu Malej Hekerovej (, je spojený Priechodným kanálom s korytom Bystrého potoka), potok z východného svahu Vtáčieho vrchu (), potok z Hajdovej doliny, Mlynovec, prítok spod kóty 850,1 m, prítok z juhovýchodného svahu Košarísk () a dva prítoky spod kóty 795,7 m v oblasti Nad krížom

*Ústie:* do Hnilca na území obce Mníšek nad Hnilcom v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Úhorná, Smolník, Smolnícka Huta, osada Smolnícka Píla a Mníšek nad Hnilcom

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hnilca
Kategória:Vodné toky v okrese Gelnica
Levočský potok

**Levočský potok** je potok na strednom Spiši, preteká územím okresov Levoča a Spišská Nová Ves. Je to významný ľavostranný prítok Hornádu a má dĺžku . Na hornom toku (po Levoču) preteká Levočskou dolinou, tu je v lokalite Kováčova vila vybudovaná malá vodná nádrž. Medzi Levočou a obcou Lieskovany meandruje.

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočské planiny, na západnom svahu vrchu Krúžok () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* tok opisuje tvar obráteného písmena „J“, od prameňa tečie najprv na severozápad, od sútoku s Pekliskom sa stáča najprv na juhozápad, následne na juh, od obce Lieskovany tečie k ústiu na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelok Levočské planiny, časť Levočské úboče, 2.Hornádska kotlina, podcelok Medvedie chrbty s časťou Levočská kotlina a podcelok Hornádske podolie

*Prítoky:* sprava Závadský potok, Zimný potok, Peklisko, Pekliansky potok, Lesný potok, Vápenistý potok, Fedorkin jarok, Krupný jarok, Končistý potok, Bicír (), Iliašovský potok; zľava Uložiansky potok, potok z oblasti Kútov, Krížny potok, Krčmárov jarok a Odorica

*Ústie:* do Hornádu na území obce Markušovce v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* osady Levočská Dolina a Levočské Kúpele, mesto Levoča, osada Levočské Lúky, obce Harichovce, Lieskovany a Markušovce

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Levoča
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Kategória:Vodné toky v Levočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Hornádskej kotline
Lodina

**Lodina** je potok na strednom Spiši, preteká územím okresov Levoča a Spišská Nová Ves. Je to ľavostranný prítok Hornádu a má dĺžku 19 km.

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočské planiny, na južných svahoch Zimnej hôrky (952,2 m n. m.) v nadmorskej výške cca 815 m n. m.

*Smer toku:* od prameňa na juh, východne od Levoče sa stáča na juhovýchod, od sútoku s Dolianskym potokm po obec Domaňovce opäť severojužným smerom, potom k ústiu na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelok Levočské planiny, časť Levočské úboče, 2.Hornádska kotlina, podcelky Medvedie chrbty, Podhradská kotlina a Hornádske podolie

*Prítoky:* sprava prítok (446,8 m n. m.) spod Medvedích vrchov, zľava prítok z oblasti obce Uloža (664,0 m n. m.), potok z Roškoviec, Doliansky potok, Hrušov

*Ústie:* do Hornádu na území obce Vítkovce v nadmorskej výške približne 402 m n. m.

*Obce:* Spišský Hrhov, Domaňovce (okrajom), Spišský Hrušov (okrajom) a Vítkovce

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v Levočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Hornádskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Levoča
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Kategória:Uloža
Kategória:Levoča
Kategória:Spišský Hrhov
Kategória:Domaňovce
Kategória:Jamník (okres Spišská Nová Ves)
Kategória:Spišský Hrušov
Kategória:Vítkovce
Al-Aksá

**al-Aksá** (arab.) môže byť:

* mešita na Chrámovej hore v Jeruzaleme, pozri  Mešita al-Aksá 
* militantná palestínska organizácia, pozri Brigády mučeníkov al-Aksá 
* druhé povstanie Palestíncov proti Izraelu, pozri Intifáda al-Aksá

## Iné
* *al-Magrib al-Aksá* je staroveké označenie Maroka
Margecianka

**Margecianka** je potok na strednom Spiši, preteká územím okresov Levoča a Spišská Nová Ves. Je to významný pravostranný prítok Braniska a má dĺžku .

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočské planiny, pod kótou  neďaleko obce Pavľany, v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* od prameňa na krátkom úseku na juhovýchod, vytvára prudký ohyb, oblúkom vypnutým k severu sa postupne stáča na juh, od Spišského Podhradia na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelok Levočské planiny, časť Oľšavická planina, 2.Hornádska kotlina, podcelky Podhradská kotlina, Medvedie chrbty a Hornádske podolie

*Prítoky:* sprava Studenec (), spod Ostrého vrchu (), spod Nemeckej hory (), Vavrincov potok, Branisko, zľava prítok () spod Krigova (), dva prítoky spod Jedlinky (), Podhorský potok

*Ústie:* do Braniska pri osade Dobrá Voľa v nadmorskej výške približne 

*Obce:* Studenec a mesto Spišské Podhradie

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v okrese Levoča
Kategória:Vodné toky v okrese Spišská Nová Ves
Vrece kostí

**Vrece kostí** () je kniha od Stephena Kinga.

## Dej

Hlavnou postavou je spisovateľ Michael Noonan, ktorému náhle zomiera manželka. Až po pitve sa dozvedá, že jeho žena čakala dieťa, dcérku, po ktorej dlho túžili. Po tejto udalosti Michael stráca schopnosť písať a postihujú ho desivé sny, v ktorých sa vracia na svoje letné sídlo k jazeru Dark Score, do zrubu Sara Laughs. Keď nočné mory neustávajú, Michael sa rozhodne, že strávi na chate leto, vypátra príčinu svojich snov a možno začne opäť písať. V oblasti menom TR-90, ktorá leží pri jazere a je to skôr osídlenie ako mestečko, sa stretáva s Mattie, mladou vdovou, ktorá sama vychováva dcérku Kyru. Jej svokor bohatý Max Devore, jej chce dieťa odobrať, ale Michael sa rozhodne Mattie pomôcť a najme jej právnika.

Po dlhých útrapách sa Michaelovi podarí rozlúštiť záhadu zrubu Sara Laughs aj hrozivú silu, ktorá núti obyvateľov TR-90, aby už dlhé roky prinášali obety pomstychtivému duchovi. Michael sa vzdáva kariéry spisovateľa a rozhodne sa osvojiť si Kyru, ktorú len zázrakom zachránil z pazúrov zla.

Kategória:Knihy z 1998
Kategória:Knihy Stephena Kinga
Kategória:Hororové romány
Kategória:Sfilmované knihy
Präsident (automobilová značka)

thumb|Präsident originál (1897)
thumb|Präsident replika (1977)
thumb|left|Replika motoru Benz v automobile Präsident (1977)

**Präsident** (1897) bol prvý automobil postavený v Kopřivnici a jeden z prvých automobilov na svete vôbec, ktorý radí Tatru na tretie miesto medzi najstaršími existujúcimi automobilkami – za firmami Daimler-Benz a Peugeot.

Pri konštrukcii automobilu Präsident boli jeho tvorcovia inšpirovaní sčasti automobilom Benz „Instructor“, v Kopřivnici však do konštrukcie vniesli viacero originálnych prvkov a vylepšení, takže vznikol úplne odlišný automobil.

Podvozok Präsidenta, aj karoséria typu Phaeton, vychádzali z osvedčeného kopřivnického kočiara Mylord. V zadnej časti – v priestore, ktorý u kočiarov slúžil pre batožinu - bol umiestnený dvojvalcový ležatý motor Benz o obsahu 2,714 l a výkonu približne 5 kW (6,6k) pri 600 ot/min (vŕtanie aj zdvih 120mm). Palivová nádrž obsahu 23 l sa nachádzala pod prednými sedadlami. Pôvodné indukčné zapaľovanie bolo nahradené magnetovým. Mazanie bolo stratové, kvapkacie, ovládané centrálnym mazacím systémom. Chladenie motora bolo otvorené vodné, odparovacie, čiastočne stratové. Prevodovka bola dvojstupňová, remeňová. Prevodové stupne sa radili naklápaním stĺpiku riadenia. Zadná hnacia náprava bola poháňaná dvomi nezávislými reťazami od predlohového hriadeľa, ktorý mal už diferenciál. Stĺpik riadenia umiestnený pred pravým predným sedadlom mal riadidlá a pohyb z neho sa prenášal reťazou na prednú nápravu.

Vozidlo využívalo dva brzdové systémy – nožnú pásovú prevodovú brzdu a ručne ovládanú treciu brzdu pôsobiacu na gumené obloženie kolies.

Zaujímavosťou vozidla bol aj okrasne tvarovaný nárazník, vôbec prvýkrát použitý u automobilu.
Toto vozidlo obsadené 4 pasažiermi absolvovalo v dňoch 21.-22. mája 1898 propagačnú jazdu na výstavu do Viedne, pričom trasu dlhú 328 kilometrov absolvovalo za 24,5 hodín, z toho bolo 14,4 hodiny čistého času jazdy s priemernou rýchlosťou 22,62 km/h.

Präsident bol po ukončení výstavy vo Viedni určitý čas používaný v rámci rakúskeho autoklubu na zácvik vodičov. Neskôr sa stal súčasťou zbierok česko-slovenského technického múzea v Prahe na Letné, kde sa nachádza dodnes ako jeden z najcennejších exponátov.

Podľa pôvodnej technickej dokumentácie bola v roku 1977 v závode Tatra postavená plne funkčná replika prvého automobilu, ktorá sa dnes nachádza v zbierkach podnikového múzea v Kopřivnici.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://www.tatraklub.sk  Tatra Auto Klub Slovakia
* http://www.tatra.cz Tatra A.S, oficiálna stránka
* http://www.tatraportal.sk

Kategória:Automobily Tatra
Tatran (spolok)

**Tatran** bol slovenský akademický spolok vo Viedni. Bol založený 25.2.1869.

Kategória:Slovenské akademické spolky
Tatran

**Tatran** môže byť:

*bratislavské vydavateľstvo, pozri Tatran (vydavateľstvo)
*bývalý slovenský časopis, pozri Tatran (časopis)
*vlak vnútroštátnej a medzištátnej siete „InterCity“ – vlak vyššej kategórie slovenských železníc (napr. na trase Košice-Viedeň), pozri Tatran (vlak)
*značka motocyklov vyrábaných v Považských strojárňach, pozri Manet
*prvý obchod v Londýne so slovenskými potravinami, pozri Tatran (obchod v Londýne)
*názov viacerých športových klubov:
**futbalový klub, pozri Tatran Prešov
**kolkársky klub, pozri Tatran Sučany
**Tatran Štřešovice
*slovenský akademický spolok vo Viedni, pozri Tatran (spolok)
*spevokol:
**v Liptovskom Mikuláši 1873 – 50. roky, pozri Tatran (spevokol v Liptovskom Mikuláši)
**v Bratislave, robotnícky, 1928 – 1944, pozri Tatran (spevokol v Bratislave)
*ľudový inštrumentálny súbor Československého rozhlasu v Bratislave 1946 – 1953, pozri Tatran (súbor)
*značka veľkoobjemného batohu od firmy Treksport
*kino v Poprade, pozri Kino Tatran
*názov viacerých ubytovacích zariadení, hotelov a podobne na Slovensku
*značka slovenského piva, pozri Tatran (pivo)
*jeden z kmeňov v Iraku, pozri Al-Tatran
Národ (spolok)

**Národ** bol slovenský akademický spolok vo Viedni. Založili ho v roku 1892 Pavel Blaho a J. Wagner po zastavení činnosti spolku Tatran.

Okrem študentov sa v spolku schádzali aj mladí remeselníci a robotníci.

Kategória:Slovenské akademické spolky
Kategória:Organizácie založené v 1892
Amerikánsko-slovenské noviny

**Amerikánsko Slovenské Noviny** boli noviny vydávané v USA pre slovenských krajanov. Pôvodný názov bol **Amerikanszko-Szlovenszke Novini** a vychádzali v spišsko-šarišskom nárečí. 

## Dejiny

Noviny začali v Pittsburgu roku 1886 vydávať 30-ročný Janko Slovenský a 27-ročný Július Wolf zo spríbuznených nemeckých rodín z Krompách, obaja absolventi maďarského učiteľského ústavu. Slovenský popri rodnej nemčine, maďarčine, latinčine a potom v USA aj angličtine ovládal iba spišské nárečie, čo bol významný dôvod pôvodného jazyka novín, ktorý Slovenský oficiálne vysvetľoval rečou veľkej časti slovenských prisťahovalcov.  Wolf sa v USA neskôr naučil písať spisovnou slovenčinou. 13. mája 1889 redakcia vyhorela. Noviny zachránil dovtedajší častý prispievateľ 22-ročný Peter V. Rovnianek, ktorý sa stal ich spolumajiteľom a šéfredaktorom, čo bola Slovenského podmienka, aby v ich vydávaní pokračoval. Hneď po prevzatí redakcie Rovnianek v názve aj obsahu prestal používať maďarský pravopis. Na spisovnú slovenčinu prešiel postupne do roku 1891.

Keď Rovnianek noviny prevzal, mali náklad 1 700. Do necelého roka stúpol na 2 700, čím sa *Amerikánsko Slovenské Noviny* stali vtedajším najčítanejším slovenským periodikom na svete. V roku 1894 sa z týždenníka stali noviny vychádzajúce trikrát do týždňa. V roku 1895 bolo predplatiteľov okolo 8 000 a koncom prvého desaťročia 20. storočia až 30 000-40 000, najvyšší náklad, aký kedy slovenské noviny v USA dosiahli, a mnohonásobne vyšší ako čokoľvek vychádzajúce po slovensky v Uhorsku.

Noviny začali upadať, keď roku 1911 skrachovali Rovniankove podniky a banky a on sám z redakcie aj z Pittsburgu odišiel. Ich názov sa zmenil na **Americko-slovenský bulletin**, neskôr na **Americko-slovenský svet**, ktorý roku 1922 zanikol.

## Redaktori
K redaktorom novín patrili: Peter V. Rovnianek, Július Wolf, A. S. Ambrose, Július Žorna-Horský, Gustáv Maršall Petrovský, Edo Schwartz-Markovič, Ján Kadlečík, Ignác Gessay, J. A. Ferienčík, Karol Salva, Karol Štiasny a mnohí ďalší. Rovnianek získal aj prispievateľov zo Slovenska: Pavel Blaho, F. V. Sasinek, I. Žiak-Somolický a iní.

V novinách boli uverejňované aj básne a poviedky spisovateľov: P. O. Hviezdoslava, S. H. Vajanského, E. M. Šoltésovej, Ľudmily Podjavorinskej a iných.

## Citácie


## Externé odkazy
*Zdroj informácií v článku: Český a slovenský svet

Kategória:Slovenské periodiká
Pokrok (časopis)

**Pokrok** bol nepolitický časopis, ktorý v rokoch 1903-1916 vydával Pavel Blaho. Napriek apolitickosti významne prispieval k národnému sebauvedomovaniu Slovákov. Pokrok vychádzal s podnázvom "Týždenník, venovaný ku poučeniu a vzdelaniu slovenského ľudu".

## Zodpovedný redaktor
* zodpovedný redaktor : Pavel Blaho

## Vydavateľ
* majiteľ a vydavateľ : Jozef Teslík, od 1906 Michal Kubíček
* tlač :  Jozef Teslík v Skalici

## Periodicita
* 1903 - I. ročník - 51 čísiel - po 4 stranách
* 1904 - II. ročník - 53 čís. - po 4 str.
* 1905 - III. roč. - 51 čís. - po 4 str.
* 1906 - IV. roč. - 46 čís - po 4 stranách
* 1907 - V. roč. 
* 1911 - VI. roč. 
* 1912 - VII. roč.
* 1913 - VIII. roč.
* 1914 - IX. roč.
* 1915 - X. roč.
* 1916 - XI. roč. 
* 1921 - XII. roč.

## Zdroj
* 

Kategória:Slovenské periodiká
Kategória:Týždenníky na Slovensku
Českoslovanská jednota

**Českoslovanská jednota** bol český národnoobranný spolok založený v roku 1896, so sídlom v Prahe. Zanikol po vypuknutí prvej svetovej vojny. Českoslovanská jednota významnou mierou prispela k vzniku Česko-Slovenska.

## Charakteristika
Spočiatok mal za cieľ národnokultúrnu činnosť v českom (nie česky hovoriacom) pohraničí. Napokon ale pôsobil v pohraničí Česka, v Sliezsku, Dolnom Rakúsku aj na Slovensku. Od roku 1908 sa venoval takmer výlučne Slovensku a rozvíjaniu česko-slovenskej vzájomnosti. Išlo prevažne o spolok liberálnych mešťanov a bohatšej inteligencie. Ideologicky prevládal masarykovský humanizmus a čechoslovakizmus.

V roku 1909 mal spolok 1263 členov, v roku 1912 2361 členov (z toho 140 Slovákov), v roku 1913 3477 členov.

## Aktivity vo vzťahu k Slovensku
Spolok umiestňoval slovenských študentov na českých vysokých školách a stredných školách (išlo o stovky slovenských chlapcov), slovenských učňov u českých majstrov. V českých mestách usporadúval večery a prednášky, na ktorých boli Česi informovaní o útlaku Slovákov v Uhorsku a ich snaženiami. Od roku 1908 do roku 1913 organizoval tzv. luhačovické porady, t. j. porady českých a slovenských kultúrnych, politických a hospodárskych pracovníkov v Luhačoviciach. Finančne podporoval vydávanie slovenských novín (Hlas, Slovenské listy, Prúdy) a študentov ako jedna foriem obrany proti maďarizácii a zakladal na Slovensku knižnice. V roku 1911 spolok vydal akúsi malú encyklopédiu Slovenska pod názvom Slovenská čítanka. V rokoch 1907 až 1910 spolok vydával časopis Naše Slovensko. Tesne pred 1. svetovou vojnou spolok podporoval aj prenikanie českého kapitálu na Slovensko.

Kým v Česku mal spolok v roku 1913 22 miestnych pobočiek, na Slovensku mal len radových členov, pretože uhorské úrady aktivity v tomto spolku pokladali za nežiaduce a snažili sa im zamedziť.

Postoje českých členov k Slovensku siahali od nezištnej pomoci Slovákom, cez romantické slovakofilské predstavy po koristnícke záujmy českých podnikateľov.

## Zdroje
*Českoslovanská jednota in: *[[Encyklopédia Slovenska]]*
*Kováč, D. et al.: Kronika Slovenska 1, 1998

Kategória:Spolky v Česko-Slovensku
Kategória:Dejiny Česka
Kategória:Dejiny Slovenska
Campi Flegrei del Mar di Sicilia

**Campi Flegrei del Mar di Sicilia**, alebo *Flegrejské polia Sicílskeho mora* je skupina podmorských vulkánov, nachádzajúca sa v Sicílskej úžine medzi Sicíliou a Tuniskom. Sopky vystupujú z hĺby okolo 1 000&nbsp;m až tesne pod hladinu mora. Správy o erupciách pochádzajú ešte z obdobia prvej púnskej vojny (253 pred Kr.) a v rozmedzí 17. až 20. storočia. Niektoré erupcie vytvorili aj ostrovčeky, ktoré sa však neskôr opäť ponorili (či už vplyvom eróznej činnosti, alebo tektonických pohybov).

## Zoznam kráterov
* Ferdinandea
* plytčina Graham
* Madrepore
* plytčina Nerita
* plytčina Pantelleria
* plytčina Pinne
* plytčina Smyt
* plytčina Talbot
* plytčina Terribile

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - Campi Flegrei Sicílskeho mora na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Talianska
Kategória:Podmorské sopky
Pantelleria

**Pantelleria**, alebo **Pantalaria**, v staroveku **Cossyra** môže byť:
* ostrov  patriaci Taliansku, ležiaci v Sicílskej úžine v Stredozemnom mori, pozri Pantelleria (ostrov)
* mesto na rovnomennom ostrove, pozri Pantelleria (mesto)
Marcela Veselková

**Marcela Veselková** (* 16. február 1981, Košice) je slovenská poetka.

Absolvovala Ekonomickú univerzitu v Bratislave a Central European University v Budapešti. Debutovala básnickou zbierkou *Najzvláštnejšie je neľúbiť ťa* (Slovenský spisovateľ, 2005), ktorá sa dostala do užšej nominácie na *Veľkú cenu za východoeurópsku literatúru* a získala prémiu Ceny Ivana Kraska. V roku 2013 jej v *Aspekte* vyšla druhá zbierka poézie pod názvom *Identity*. Pracuje na *Inštitúte sociálnej politiky* Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Zároveň je podpredsedníčka Slovenskej ekonomickej spoločnosti.

## Ceny
* Prémia Ceny Ivana Kraska – 2005
* Nominácia v medzinárodnom kole *Východoeurópskej ceny za literatúru*
* 5. miesto, Debut roka v ankete *Kniha roka 2005* (Knižná revue)

## Referencie

Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Narodenia v 1981
Kategória:Osobnosti z Košíc
Kategória:Absolventi Ekonomickej univerzity v Bratislave
Kategória:Absolventi Central European University
Vzájomné vzťahy medzi organizmami

**Vzájomné vzťahy medzi organizmami** sú biosystémy s partnerskými vzťahmi.

Delia sa na:
*homotypické vzťahy (intraspecifické vzťahy), čiže v rámci jedného druhu
*heterotypické vzťahy (interspecifické vzťahy), čiže medzi viacerými druhmi

## Heterotypické vzájomné vzťahy medzi organizmami
* probióza (karpóza)- vzťah medzi organizmami, ktorý je prospešný pre jednu stranu, pričom pre druhú je neutrálny (alebo aspoň neškodný) (+ 0) ; patrí sem aj komenzalizmus
* symbióza- vzťah medzi organizmami, ktorý je prospešný pre obidve strany (+ +); vrátane aliancie a mutualizmu
* antibióza – vzťah medzi organizmami, ktorý je nevýhodný pre jednu, no výhodný pre druhú stranu (+ -); patrí sem aj parazitizmus
* amenzalizmus- vzťah medzi organizmami, ktorý je nevýhodný pre jednu stranu a neutrálny pre druhú stranu (- 0)
* neutralizmus- vzťah medzi organizmami, ktorý je neutrálny pre obe strany (0 0)
* kompetetívny vzťah- vzťah medzi organizmami, ktoré si navzájom konkurujú, pričom to je nevýhodné pre obe strany (- -)

Kategória:Biológia
Pantelleria (ostrov)

**Pantelleria** je ostrov vulkanického pôvodu, nachádzajúci sa v Stredozemnom mori asi  juhozápadne od pobrežia Sicílie a  východne od pobrežia Afriky. Ostrov má dĺžku , najvyšší bod je Monte Grande (). Počet obyvateľov Pantellerie je približne 7 700, administratívne patrí pod správu provincie Trapani.

## Geologický vývoj
Ostrov predstavuje vulkanický komplex, pozostávajúci z viacerých štítových vulkánov, troskových kužeľov, a kaldier. Pod ostrovom sa nachádza aktívny zlomový sytém Pantelleria Rift, ktorý je príčinou vulkanizmu ostrova.

Vývoj komplexu je rozdelený do dvoch etáp: obdobie pred veľkou *erupciou zelených [[tuf]]ov* a obdobie po nej. Prvé vulkanické erupcie sú datované na 325 000 rokov a odohrávali sa v niekoľkých vulkanických centrách. približne pred 114 000 rokmi nastal kolaps kaldery *La Vecchia*, čo je doložené hrubou vrstvou ignimbritov na ostrove. Erupcia zelených tufov bola obrovská erupcia spojená s kolapsom kaldery *Cinque Denti* a odohrala sa približne pred 45 000 rokmi.

Po tejto erupcii nasledovali menšie výlevy trachytických láv v juhovýchodnej časti ostrova. Posledná erupcia v oblasti sa odohrala v roku 1891 po viac ako 3000 rokoch nečinnosti. Bola to podmorská erupcia vzdialená asi päť kilometrov od severozápadného pobrežia ostrova.

### Zoznam vulkanických fenoménov Pantellerie
* **Štítové vulkány**
** Cala dell'Altura
** Cuddioli di Dietro Isola
** Cuddia del Gadir
** Cuddia Khamma
** Cuddia Maccotta
** Monastero
** Cuddia del Moro
** Cuddia Mueggen
** Cuddie Patite
** Cuddia di Scauri
** Cuddia Sciuvechi
** Cuddia Valletta
* **Troskové kužele**
** Acropoli
** Cuddia Attalora
** Cuddia Bruciata
** Cala dell'Alca
** Cala di Tramontana
** Ferle
** Monte Gelfiser
** Monte Gelkhamar
** Cuddia del Katt
** Khatribucale
** Cuddia del Monte
** Cuddia Randazzo
** Cuddie Rosse
** Monte Sant'Elmo
** Stufe di Kazen
* **Kaldery**
** Cinque Denti
** La Vecchia
* **Krátery**
** Almonza
** Cuddie Bellizzi
** Cuddie Bonsulton
** Cuddioli di Contrada Caffefi
** Foerstner
** Gallo
** Glindo
** Cuddia Mida
** Punta del'Arco
** Punta Tracino
** San Vito
* **Dómy**
** Fossa Carbonara
** Fossa del Russo
** Cuddia del Gallo
** Monte Gibille
** Khaggiar

## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - ostrov Pantelleria na Global Volcanism Program 

Kategória:Ostrovy Stredozemného mora
Kategória:Ostrovy Talianska
Kategória:Sopky Talianska
Kategória:Štítové vulkány
Blaho Uhlár

**Blaho Uhlár** (* 26. august 1951, Prešov† 13. júl, 2024, Bratislava) bol slovenský režisér a dramatik. Bol predstaviteľom divadelnej avantgardy a undergroundu v 90. rokoch 20. storočia.

## Život
Narodil sa v Prešove, detstvo a časť mladosti prežil v Ružomberku. Absolvoval štúdium réžie na VŠMU v Bratislave. Od roku 1974 bol členom Divadla pre deti a mládež (DPDM) v Trnave. V roku 1991 založil s výtvarníkom Milošom Karáskom Divadlo Stoka, ktoré bolo napriek odporu a petíciám v roku 2006 vytlačené výstavbou v zóne Pribinova (Eurovea). Bol aj režisérom neprofesionálneho *Divadla Disk* v Trnave.

Písal a inscenoval pantomimické scenáre pre deti. Vytváral autorské divadlo, v ktorom často provokoval publikum. Svojimi inscenáciami často komentoval aj aktuálnu spoločenskú a politickú situáciu.

## Referencie

## Externé odkazy
*Stránka divadla Stoka

Kategória:Osobnosti z Prešova
Kategória:Slovenskí divadelní herci
Kategória:Slovenskí divadelní režiséri
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra III. triedy
Kategória:Absolventi Vysokej školy múzických umení
Pokrok (rozlišovacia stránka)

**Pokrok** môže byť:

*napredovanie a podobne, pozri pokrok
*bývalý časopis, pozri Pokrok (časopis)
*sídlisko v Bratislave, pozri Sídlisko na Račianskej ulici
*výrobné družstvo zo Žiliny, pozri Pokrok (výrobné družstvo, Žilina)
*české stavebné družstvo, pozri Pokrok (stavebné družstvo)
*TJ Pokrok Porúbka
*názov viacerých kín, napríklad v Zvolenskej Slatine
Frico Kafenda

**Frico Kafenda** (* 2. november 1883, Mošovce – † 3. september 1963, Bratislava) bol slovenský hudobný skladateľ a pedagóg. Medzi jeho žiakov klavírnej hry a skladby patril aj slávny skladateľ Eugen Suchoň. Ďalšími významnými žiakmi v klavírnej hre boli Michal Karin, Eva Fischerová–Martvoňová, Jela Hodžová−Medvecká.

## Životopis
Narodil sa v rodine Fridricha Kafendu a jeho manželky Cecílie rodenej Jergovej. Po štúdiách Kafenda pôsobil v Nemecku ako dirigent, no po prvej svetovej vojne sa vrátil na Slovensko. Pokúsil sa napísať slovenskú národnú operu, ale kvôli vypuknutiu druhej svetovej vojny zostalo jeho dielo nedokončené. Narukoval a padol do ruského zajatia, kde skicoval budúce Sláčikové kvarteto G dur, ktoré je zobrazením jeho osobných zážitkov zo zajateckého života. Po prvej svetovej vojne sa vrátil na Slovensko a stal sa jednou z vedúcich osobností hudobného života. Bol riaditeľom a pedagógom klavírnej hry i kompozície na Hudobnej a dramatickej akadémii pre Slovensko v Bratislave, neskôr Štátneho konzervatória vymenovali ho za lektora hudby na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Vyučoval aj na Vysokej škole múzických umení. Zložil cyklus Tri mužské zbory (Išli hudci horou, Sedemdesiat sukieň mala. Posledná z jeho piesní je Pieseň vďaky na slová Plávku, kde vyjadruje pocity radosti nad víťazným skončením vojny. Zomrel v roku 1963 v Bratislave. Pochovaný je na cintoríne Slávičie údolie.

náhľad|vpravo|Už asanovaný rodný dom Frica Kafendu na Krčméryho ulici

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Záznam o narodení a krste v matrike - indexovaný záznam; pokrstený ako Fredericus Karolus Emericus Kaffenda

Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí hudobní pedagógovia
Kategória:Slovenskí hudobní skladatelia
Kategória:Slovenskí dirigenti
Kategória:Osobnosti z Mošoviec
Kategória:Vyučujúci na Vysokej škole múzických umení v Bratislave
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Miloslav Schmidt

thumb|Rodný dom Miloslava Schmidta - Kollárova ulica Mošovce
**Miloslav Schmidt** (* 2. február 1881, Mošovce – † 8. máj 1934, Martin), bol organizátor pri zakladaní systému dobrovoľnej požiarnej ochrany na Slovensku. Ako herec stvárnil úlohu Grófa Révaya vo filme Jaroslava Siakeľa *[[Jánošík (film z roku 1921)|Jánošík]]*. Bol zároveň členom *[[Československo|Československého]] Združenia [[Esperanto|Esperanta]]*.

## Život
Miloslav Schmidt sa narodil v rodine krčmára a pekára Jozefa Schmidta a jeho manželky Františky rodenej Péterecovej. Po skončení školy v Kremnici a vyučení sa u otca za pekára sa stal vedúcou osobnosťou rodinnej živnosti. Svoje schopnosti využíval aj v kultúrnej a národnobuditeľskej oblasti. Po príchode do Martina u neho ožil záujem o organizovanie dobrovoľných hasičských zborov na Slovensku. Až do smrti vykonával funkciu veliteľa martinských hasičov, bol veliteľom Zemskej hasičskej jednoty, ktorá združovala takmer všetky hasičské zbory na Slovensku. Jeho zásluhou došlo k organizačnému upevneniu požiarnej ochrany na Slovensku. Pri príležitosti 50. narodenín dostal Schmidt rád a uznanie francúzskeho ministerstva obchodu a hospodárstva za zásluhy v hospodárskej oblasti. Pochovaný je na Národnom cintoríne v Martine (autorom pomníka je Fraňo Štefunko).

## Referencie

## Externé odkazy
*
*Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 5 – evanjelická farnosť; pokrstený ako Emil Schmied

Kategória:Slovenskí esperantisti
Kategória:Slovenskí filmoví herci
Kategória:Osobnosti z Mošoviec
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Kategória:Členovia Krajinského zastupiteľstva Slovenskej krajiny
Blatnická dolina

**Blatnická dolina** je krasová dolina na západnej strane Veľkej Fatry.

Tiahne sa východo-západným smerom v dĺžke 8 km. Dolina je lemovaná vápencovými a dolomitovými útvarmi, ktoré sú porastené vápencovými bučinami a borovicou. Preteká ňou Blatnický potok a vedie ňou zeleno značkovaný chodník z Blatnice na Kráľovu studňu. 

Dolinou prechádza šotolinová cesta (so zákazom vjazdu motorových vozidiel) a modro-značená cyklotrasa. Odbočujú z nej značkované chodníky cez Juriašovu dolinu na Ostrú () a cez Rakytovskú dolinu na Drieňok ().

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Informácie 
* Mapa a fotografie 
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Doliny Veľkej Fatry
Kategória:Turiec (región)
Kategória:Blatnica
Mauzóleum

[thumb|Mauzóleum na cintoríne Recoleta, [Buenos Aires (Argentína).]]
[left|thumb|[Leninovo mauzóleum. Za ním sa nachádza stena Kremľa]]

**Mauzóleum** je druh budovy, ktorá slúži na umiestnenie (často zabalzamovaných) telesných pozostatkov významných osobností. Názov pochádza z Mauzólea v Halikarnasse, ktoré je hrobkou kráľa Mausola II. Príkladom je aj Mauzóleum Vladimira Iľjiča Lenina v Moskve.

## Iné projekty