Jadrová elektráreň

[right|thumb|[Jadrová elektráreň Three Mile Island v USA, ktorá sa stala známou po svojej havárii]]

**Jadrová elektráreň** alebo **atómová elektráreň** je výrobňa elektrickej energie resp. technologické zariadenie slúžiace na premenu  jadrovej energie na elektrickú energiu.

Skladá sa obvykle z jadrového reaktoru, parnej turbíny s alternátorom a z mnohých ďalších pomocných prevádzok. V princípe ide o parnú elektráreň, v ktorej sa energia získaná jadrovým reaktorom používa na výrobu pary v parogenerátore. Táto para poháňa turbíny, ktoré poháňajú alternátory na výrobu elektrickej energie. Súčasné jadrové elektrárne využívajú ako palivo prevažne obohatený urán, čo je prírodný urán, v ktorom bol zvýšený obsah izotopu 235U z pôvodných zhruba 0,5 % na 2 – 5 %.
Podľa odhadov geológov a OECD vydržia známe a predpokladané zásoby uránu najmenej 270 rokov. 

## Správny názov
Celosvetovo sa dnes v odborných kruhoch uprednostňuje názov "jadrová elektráreň" (v príslušnom jazyku) pred "atómová elektráreň" (v príslušnom jazyku). Uvádzajú sa najmä dva dôvody: Jednak sa dá argumentovať, že v takejto elektrárni nedochádza k štiepeniu celého atómu ale len jeho jadra, a jednak termín "atómový" často vyvoláva medzi bežným obyvateľstvom asociácie s atómovou bombou (ktorá by sa na druhej strane technicky tiež správnejšie mala volať jadrová bomba).  Na Slovensku majú však jadrové elektrárne v názve stále slová "atómová/-é elektráreň/-ne", takže termín "atómová elektráreň" nemožno považovať za nesprávny.

## Schéma
[right|thumb|550px|Schéma najbežnejšieho typu jadrovej elektrárne s [tlakovodný reaktor|tlakovodným reaktorom]]

Schéma najbežnejšieho typu jadrovej elektrárne s tlakovodným reaktorom:

1 – Reaktorová hala, uzavretá v nepriepustnom kontajneri.
2 – Chladiaca veža
3 – Tlakovodný reaktor
4 – Riadiace tyče
5 – Kompenzátor objemu
6 – Parogenerátor. V ňom horúca voda pod vysokým tlakom vyrába paru v sekundárnom okruhu.
7 – Palivový zásobník
8 – Turbína – vysokotlakový a nízkotlakový stupeň
9 – Elektrický generátor
10 – Transformačná stanica
11 – Kondenzátor sekundárneho okruhu
12 – Vodná para
13 – Skondenzovaná voda
14 – Prívod vzduchu do chladiacej veže
15 – Odvod teplého vzduchu a pary komínovým efektom
16 – Obehové čerpadlo primárneho okruhu
17 – Napájacie čerpadlo chladiaceho okruhu
18 – Primárny okruh (voda iba kvapalná pod vysokým tlakom)
19 – Sekundárny okruh (červeno označená para, modro voda)
20 – Oblaky vzniknuté kondenzáciou vyparenej chladiacej vody
21 – Obehové čerpadlo sekundárneho okruhu

## Princíp činnosti
Palivo v podobe palivových kaziet je umiestnené v tlakovej nádobe reaktora, do ktorého prúdi chemicky upravená voda. Voda preteká kanálikmi v palivových kazetách a odvádza teplo, ktoré vzniká pri štiepnej reakcii. Voda z reaktora vystupuje s teplotou asi 297°C a prechádza horúcou vetvou primárneho potrubia do tepelného výmenníka - parogenerátora.

V parogenerátore preteká zväzkom trubiek a odovzdáva teplo vode, ktorá je privádzaná zo sekundárneho okruhu s teplotou 222°C.

Ochladená voda primárneho okruhu sa vracia späť do aktívnej zóny reaktora.

Voda sekundárneho okruhu sa v parogenerátore odparuje a cez parný kolektor sa para odvádza na lopatky turbín. Hriadeľ turbíny je mechanicky spojený s rotorom generátora, ktorý je budený budičom jednosmerného napätia. Vďaka tomu tam vzniká magnetické pole a na troch statorových cievkach generátora sa tam následne indukuje striedavé napätie 15,6 kV.

Transformátor, elektrický netočitý stroj, premieňa - transformuje vyrobené napätie 15,6 kV na napätie vysoké alebo veľmi vysoké (110 kV alebo 400 kV).

Para sa kondenzuje v kondenzátore, tepelnom výmenníku, a vracia sa späť do parogenerátora vo vodnom skupenstve.

Kondenzátor je chladený vodou, u nás obvykle z chladiacich veží, v prímorských oblastiach môže byť chladený morskou vodou. Efektívnejšie však je využívať odpadové teplo na vykurovanie skleníkov, alebo blízkych miest.

Jadrový fyzik Martin Venhart ohľadne výberu lokality uviedol „Dôležité je hodnotenie seizmických rizík danej oblasti. Ďalej je dôležité klimatické hľadisko – vhodné je, aby išlo o miesto, kde neprevláda jeden smer prúdenia vetra. Ďalej musí byť dostupná infraštruktúra, najmä železničná a cestná. Musia byť zabezpečené vhodné vodné podmienky, teda musia byť dostatočné zdroje vody na prevádzku elektrárne.“

### Bezpečnosť jadrovej elektrárne s reaktorom VVER-440
Jadrový reaktor VVER-440 je reaktor vodou moderovaný, so zápornou spätnou väzbou reaktivity, čo znamená, že pri prehrievaní klesá jeho reaktivita a štiepenie paliva sa spomaľuje. Toto je základný rozdiel voči reaktoru RBMK v Černobyle, ktorý bol moderovaný grafitom, s kladnou spätnou väzbou a pri prehrievaní sa jeho aktivita zvyšovala. Preto k havárii černobyľského typu na reaktoroch VVER nemôže dôjsť.

Všetky zariadenia dôležité z hľadiska bezpečnosti sú trikrát zálohované (3 x 100%) a za normálnej prevádzky pripravené na okamžitú činnosť. Sú navzájom nezávislé a priestorovo oddelené. K plneniu požadovanej bezpečnostnej funkcie stačí jeden z troch redundantných systémov.
Okrem uvedenej redundancie bezpečnosti existujú a sú použité ďalšie vzájomne redudantné havarijné a superhavirjné ochranné technológie so strednou nepohotovosťou systému lepšou ako 1,00E-5.
Pokiaľ by uvedená miera záloh nebola z akéhokoľvek dôvodu postačujúca a došlo by k poškodeniu reaktora, stále je tu konštrukčne pasívna ochrana reaktora zápornou spätnou väzbou. Avšak pre akékoľvek poškodenie reaktora sú inštalované ďalšie systémy ochrany pred únikom radiácie, napríklad hermetická zóna, barbotážna veža a pod.

## História
Na výrobu elektriny sa jadrový reaktor prvý raz využil 20. decembra 1951 vo výskumnej stanici EBR-I pri meste Arco v štáte Idaho v USA. Zariadenie založené na rýchlom množivom reaktore dodávalo spočiatku výkon okolo 100 kW. Prvá atómová elektráreň bola postavená v ZSSR v meste Obninsk. K rozvodnej sieti bola oficiálne pripojená 27. júna 1954. V 5 MW reaktore bol použitý grafit ako moderátor a voda ako chladiace médium. Elektráreň však bola po niekoľkých rokoch odstavená a slúžila iba na výskumné účely. Využitie atómovej energie sa potom rýchlo rozvíjalo. V roku 1960 tvoril svetový inštalovaný výkon menej ako 1 gigawatt (GW), na konci sedemdesiatych rokov už 100 GW, a 300 GW v osemdesiatych rokoch. Od konca osemdesiatych rokov je nárast oveľa slabší a prevažne tvorený výstavbou jadrových elektrární v Číne. V roku 2005 bol inštalovaný výkon 366 GW.

## Súčasná situácia
### Vo svete
Vo svete pracuje v súčasnosti (2008) v atómových elektrárňach 439 energetických reaktorov, celkový inštalovaný elektrický výkon bol 372059 MW. Ďalších 30 reaktorov je vo výstavbe (najmä v ázijských krajinách, v Rusku, Fínsku, ale aj na Slovensku) a veľa krajín (USA, Bulharsko, Litva) rozhodli o ich novej výstavbe.

Najviac energie z atómových elektrární sa vyrába vo Francúzsku (okolo 80 %), USA, Japonsku a Rusku. Napriek tomu nepredstavujú reaktory mimoriadne nebezpečenstvo. Výnimkou bol len reaktor typu RBMK, použitý napríklad aj v Černobyle. Napríklad, keby bol v elektrárni Fukušima 1 použitý reaktor typu VVER, nenastali by po tsunami žiadne problémy s chladením, pretože tieto reaktory sú schopné sa chladiť a zastaviť štiepenie aj po výpadku elektrickej energie.

V Česku sú dve jadrové elektrárne, Jadrová elektráreň Temelín a Jadrová elektráreň Dukovany.

### Na Slovensku
Na Slovensku sú v prevádzke dve atómové elektrárne, v ktorých je v komerčnej prevádzke 5 reaktorov s celkovým výkonom 2482 MW. 

Sú to:
* Atómová elektráreň v Jaslovských Bohuniciach
* Atómová elektráreň v Mochovciach

Spolu atómové elektrárne tvorili 65% celkovej výroby Slovenských elektrární za rok 2010. V roku 2010 vyrobili spolu 14 574 GWh elektrickej energie, čo je 52,6% celkovej výroby na Slovensku. V roku 2025 sa počíta s výrobou 22 426 GWh ročne.

Plánovaná bola aj Atómová elektráreň Kecerovce.

## Budúcnosť
Jadrová energetika má nesporne veľkú budúcnosť, hoci v posledných rokoch jej využívanie stagnuje. Zásoby fosílnych palív sa rýchlo míňajú a obnoviteľné zdroje po vyťažení ropy, uhlia a zemného plynu s veľkou pravdepodobnosťou nebudú schopné tieto zdroje zastúpiť bez drastického nárastu cien energií, kým nebude objavený alebo dostupný iný spôsob výroby (najmä kým sa podarí postaviť fúzne reaktory produkujúce viac energie, než sa spotrebuje na ich spustenie). 
Vo výhľade do bližšej budúcnosti sa plánujú jadrové reaktory 3.+ a neskôr 4. generácie, produkujúce minimum odpadu, bezpečné a lacné. Reaktory 4. generácie budú ako palivo zrejme používať tórium, ktoré je menej rádioaktívne, produkuje 10- až 10 000-krát menej rádioaktívneho odpadu s dlhou životnosťou a v normálnych podmienkach nespúšťa reťazovú reakciu. Navyše, známe zásoby tória vystačia na približne 1000 rokov, pretože sa využije všetko vyťažené tórium, na rozdiel od uránu, kde sa využíva len niekoľko izotopov. Urán sa začal používať najmä z dôvodu potreby obohateného uránu na výrobu jadrových zbraní a bolo neekonomické vyvíjať reaktory používajúce iné palivo. Výskumu tóriových reaktorov sa v súčasnosti venuje najmä India.

## Odporcovia
Proti využitiu jadrovej energie sa v mnohých krajinách vyspelého sveta zdvihla vlna odporu, založená na obavách verejnej mienky z nehody (ako napr. Černobyľská havária, či havária v jadrovej elektrárni Fukušima 1), strachu z radiácie, rizikách spojených s ich prevádzkou a problémami s jadrovým odpadom. V Rakúsku (1978), Švédsku (1980) a Taliansku (1987) dokonca prebehli referendá, dôsledkom ktorých sa upustilo od využitia jadrovej energie.
### Prehodnotenie
* Taliansko plánuje do roku 2027 opäť začať s obnovou jadrovej energie.
* Eurokomisia Európskej únie 2. 2. 2022 zaradila jadrovú energiu medzi zelené energie.

## Stúpenci
Proti početným skupinám odporcov jadrovej energie stoja početné skupiny stúpencov, ktorí považujú jadrovú energetiku za jediné možné riešenie hroziacej energetickej krízy a globálneho otepľovania. Vidia atómové elektrárne ako jedno z mála ekologicky prijateľných a reálnych riešení energetických problémov pre 21. storočie. Často je spomínaná nutnosť čo najrýchlejšieho vývinu fúzneho reaktora a atómové elektrárne sú považované za jediný prijateľný prostriedok, ktorým sa dá preklenúť prechodné obdobie vývoja a zavádzania tohoto nového zdroja energie.
Vďaka prevádzke atómových elektrární nemusí byť ročne vypustených 1,8 mld. ton CO<sub>2</sub>.
Na Slovensku sú podľa nezávislého výskumu z roku 2008 3/4 obyvateľstva naklonené k ďalšiemu využívaniu jadrovej energie. 68,7% obyvateľov dôveruje v bezpečnosť prevádzky AE na Slovensku, 21,5% nedôveruje.

## Referencie


## Iné projekty
.

Kategória:Energetika
Kategória:Jadrová energia