open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tabak (produkt)

thumb|Tabaková plantáž

**Tabak** je produkt z listov niektorých druhov rastlinného rodu tabak (*Nicotiana*), ktorá pochádza z Ameriky. Na výrobné účely sú vhodné iba dva druhy tabak virgínsky (*Nicotiana tabbacum*) a tabak sedliacky (*Nicotiana rustica*).

Obsahuje alkaloid nikotín. Pestuje sa hlavne k výrobe cigariet a cigár.

## Výskyt

Tabak sa vyskytuje v oblastiach medzi 45° s.š. a 30 j.š., v 117 štátoch sveta, tabakové polia sú aj na Slovensku.

## Pestovatelia

V minulosti sa najviac tabaku pestovalo v Severnej Amerike. V roku 2005 najviac tabaku vyprodukovala Čína (2,51 mil. ton), ďalej Brazília (0,88 mil. ton), India (0,60 mil. ton), Spojené štáty (0,29 mil. ton) a Indonézia (0,14 mil. ton). Celkovo sa vo svete v tom roku vyprodukovalo 6,38 mil. ton tabakuhttp://faostat.fao.org/faostat/form?collection=Production.Crops.Primary&Domain=Production&servlet=1&hasbulk=0&version=ext&language=EN .

## Iné projekty

Kategória:Poľnohospodárstvo
Millennium Bridge

**Millennium Bridge** môže byť názov viacerých mostov:

* v Anglicku:
** v Londýne, pozri Millennium Bridge (Londýn)
** v Lancasteri, pozri Lune Millennium Bridge
** v Gateshead, pozri Gateshead Millennium Bridge
** v Yorku, pozri York Millennium Bridge

* v Írsku
** v Dubline, pozri Millennium Bridge (Dublin)

* v Škótsku
** v Glasgowe, pozri Millennium Bridge (Glasgow)
Vauxhall Bridge

**Vauxhall Bridge** je jeden z londýnskych mostov cez rieku Temžu. Je to oceľový most s piatimi oblúkmi. Nachádza sa medzi mostami Grosvenor Bridge a Lambeth Bridge v mestských obvodoch City of Westminster a Lambeth. 

Na jeho severnom konci sa nachádza ulica Millbank, Tate Britain a Millbank Tower. Na juhu sa nachádza Vauxhall Cross; železničná stanica, autobusová stanica a stanica metra Vauxhall. Taktiež sa tu nachádza sídlo britskej tajnej služby MI6. Na východ od mosta sa nachádza štvrť Kennington, na juhu Vauxhall a na juhozápade je štvrť Nine Elms.

Rieka Effra, jeden z hlavných podzemných prítokov Temže, sa do nej vlieva práve pri Vauxhall Bridge.

## História
Pôvodný most s názvom **Regent's Bridge** sa skladal z deviatich liatinových oblúkov a jeho autorom bol James Walker. Bol otvorený v roku 1816 a za jeho prejazd bolo vyberané mýto. Tento most bol prvým železným mostom ponad Temžu v Londýne. Prílivové vlny však postupne podomleli piliere mosta a v roku 1898 bol cez rieku postavený prechodný drevený most a pôvodná konštrukcia bola demontovaná. Stavbu nového mosta započali až v roku 1904.

Autorom návrhu súčasného mosta bol sir Alexander Binnie, pričom ďalšie úpravy na moste vykonal Maurice Fitzmaurice. Most dokončili v roku 1906 a dňa 26. mája ho slávnostne pre verejnosť otvoril kráľ Juraj V., vtedajší Princ z Walesu. Most je dlhý  a je široký . Pozostáva z piatich oceľových oblúkov uložených na žulových pilieroch. Najväčšou zaujímavosťou mosta sú bronzové sochy ženských postáv, oslavujúcich vedu a umenie, ktoré stoja na bokoch mosta. 

## Dopravné spojenie
Najbližšie stanice londýnskeho metra:
* **[[Pimlico (stanica metra)|Pimlico]]** (Victoria Line)
* **[[Vauxhall (stanica metra)|Vauxhall]]** (Victoria Line)

## Galéria

Súbor:VauxhallBridge1829.gif|Regent's Bridge v roku 1829
Súbor:Effra vauxhall 2.jpg|Podzemná rieka Effra vlievajúca sa do Temže pri Vauxhall Bridge


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Explore London; panoráma z mosta
* 

## Zdroj

Kategória:Mosty v Londýne
Kategória:Oceľové mosty
Kategória:Oblúkové mosty
Kategória:City of Westminster
Kategória:Lambeth
Kategória:Cestné mosty v Anglicku
Kategória:Architektúra z 1906
Kategória:Mosty cez Temžu
Tabak

**Tabak** môže byť:
* slovenské rodové meno latinského rastlinného rodu Nicotiana z čeľade ľulkovitých, pozri tabak (rod)
* spracované listy niektorých druhov tohto rodu, pozri tabak (produkt)
Labyrint (ucho)

**Labyrint** alebo **bludisko** (lat. *labyrinthus*) je systém dutín v skalnej časti spánkovej kosti stavovcov aj človeka. Pojem je v podstate identický s pojmom vnútorné ucho, ibaže sa dôraz kladie na dutinné a kostené časti. 

Delenie 1: 
*kostený labyrint/ kostené bludisko (*labyrinthus osseus*) – tvorí obal pre blanitý labyrint, hlavné časti:
**slimák (*cochlea*) bez slimákového kanálu (*ductus cochlearis*)
**predsieň (*vestibulum*) bez vačku a vrecúška
**polkruhovité kanáliky (*ductus semicirculares*)
*blanitý labyrint / blanité bludisko (*labyrinthus membranaceus*) – je naplnený endolymfou, hlavné časti: 
**slimákový kanál (blanitý slimák; *ductus cochlearis*)
**vačok (*utriculus*) a vrecúško (*sacculus*)
**polkruhové kanály (*canales semicirculares ossei*)
*spatium perilymphaticum – priestor medzi kosteným a blanitým labyrintom naplnený perilymfou

Delenie 2:
*slimákový labyrint/slimákové bludisko (*labyrinthus cochlearis*) – časť orgánu sluchu; hlavné časti:
**slimák
**spatium perilymphaticum
*predsieňový labyrint/ predsieňové bludisko (*labyrinthus vestibularis*) – podstatná časť orgánu rovnováhy (vestibulárneho systému, vestibulárneho ústrojenstva)
**predsieň  s vačkom (*utriculus*) a vrecúškom (*sacculus*)
**polkruhové kanáliky a polkruhové kanály

## Pozri aj
*vnútorné ucho

Kategória:Ucho
Labyrint

**Labyrint** môže byť:
* miesto, kde sa ľahko zablúdi, prenesene zmätok, neprehľadné množstvo a podobne, synonymum: bludisko
* v architektúre: 
** pôvodne označenie minojských palácov na Kréte, neskôr označenie aj niektorých ďalších stavieb (najmä palácov) so zložitou dispozíciou,napr. v Egypte, pozri labyrint (starovek)
** špecificky: Minov labyrint
** v stredoveku druh dekorácie alebo steny, pozri labyrint (stredovek)
* v anatómii: 
** vnútorné ucho, synonymum bludisko, pozri labyrint (ucho)
** súhrnné označenie pre dutinky čuchovej kosti
* v zoológii: osobitný orgán žiabier niektorých rýb na priame dýchanie atmosférického vzduchu, pozri labyrint (žiabre)
* v technike a fyzike: 
** lomený tvar dráhy (zvyčajne prietoku) s tesne nadväzujúcimi pravouhlými zmenami smeru
** v akustike: dlhý zvukovod s opakovane lomeným tvarom na dokonalé utlmenie zvuku, pozri labyrint (akustika) 
* v baníctve: zariadenie na predĺženie trvania sedimentácie, pozri labyrint (baníctvo)
* trojdielny román J. Dashera, pozri Labyrint (Dasher)
* film:
** česko-slovensko-nemecký z roku 1991, pozri Labyrint (film z roku 1991)
** český z roku 2012, pozri Labyrint (film z roku 2012)

* seriál:
** česko-slovenský z roku 1987, pozri Labyrint (seriál z roku 1987)
** švédsky z roku 2007, pozri Labyrint (seriál z roku 2007)
** český z roku 2015, pozri Labyrint (seriál z roku 2015)

* názov Švandovho divadla v rokoch 1992–98, pozri Švandovo divadlo

## Pozri aj
*Labyrinth
Bludisko

**Bludisko** môže byť:
*miesto, kde sa ľahko zablúdi, prenesene zmätok, neprehľadné množstvo a podobne
*stavba či záhrada postavená tak, aby sa v nej ľahko zablúdilo, pozri bludisko (architektúra)
*vnútorné ucho, pozri labyrint (ucho)
*v psychológii: typ zariadenia používaný v experimentoch pri učení zvierat, pozri bludisko (zvieratá)
*hudobný album skupiny Komajota, pozri ''Bludisko'' (album)

## Pozri aj
*labyrint
Superman

**Superman** môže byť:

* americká filmová séria, pozri Superman (filmová séria)
* fiktívny superhrdina, pozri Superman (postava)
* americký film z roku 1978, pozri Superman (film z roku 1978)
* americký film z roku 2025, pozri Superman (film z roku 2025)
Rádiový šum

**Rádiový šum** je zložené, neperiodické rádiové žiarenie, pochádzajúce z viacerých zdrojov, resp. z celkového pozadia rádiového žiarenia na príslušných frekvenciách. Prejavuje sa náhodnými hodnotami amplitúdy a fázy a ruší príjem rádiových vĺn pracovnej frekvencie. Časť rádiového šumu pochádza zo žiarenia vzdialených rádiových zdrojov Galaxie (galaktický šum) a časť vzniká v prístroji. Hladina šumu prístroja je určená šumovým číslom.

Kategória:Rádioastronómia
Alexandr Stepanovič Popov

**Alexandr Stepanovič Popov** (; * 16. marec 1859, Bogoslovsk, Rusko – † 13. január 1906, Petrohrad) bol ruský fyzik, priekopník vo výskume rádiového spojenia. 

V roku 1895 ako prvý na svete predviedol demonštráciu praktického využitia rádiových vĺn ako komunikačného prostriedku (rádiotelegraf) a spolu s Nikola Teslom sa tak zaraďuje medzi vynálezcov rádiového spojenia (pozícia často neprávom udávaná pre Guglielma Marconiho).

Na jeho počesť bola pomenovaná planétka 3074 Popov.

## Iné projekty

Kategória:Ruskí fyzici

Kategória:Ruskí vynálezcovia
Kategória:Držitelia Radu svätej Anny
Kategória:Nositelia Radu svätého Alexandra Nevského
Kategória:Nositelia Radu svätého Stanislava
Kremenné hodiny

**Kremenné hodiny** sú hodiny, ktoré na meranie času využívajú kmity elektrického oscilačného obvodu regulovaného kremenným kryštálom. Na základe piezoelektrického javu sa v striedavom elektrickom poli kryštál rozkmitá a jeho kmity sú najväčšie, keď je v rezonancii s budiacim poľom. Pri stálej teplote sú jeho kmity veľmi stále a v kremenných hodinách sa využívajú na kontrolu vysokofrekvenčného generátora. Vysoká frekvencia oscilačného obvodu sa znižuje pomocou deliča frekvencie a potom ňou možno poháňať synchrónny motorček, ktorý otáča hodinovým strojom. Kremenné hodiny sa používajú ako časový normál, v časovej službe hvezdární; dosahujú vysokú presnosť. Presahujú stálosť chodu zemskej rotácie a pomocou nich sa dokázala jej nerovnomernosť. Ešte presnejšie sú atómové hodiny.

Kategória:Hodiny
Atómové hodiny

thumb|Atómové hodiny

**Atómové hodiny** alebo **molekulové hodiny** sú doteraz najpresnejšie hodiny, ktorých základom sú oscilácie molekúl alebo atómov vhodnej látky, napr. plynového amoniaku, na vlnovej dĺžke 1,259 9 cm. Elektromagnetické vlnenie vyžarované týmito osciláciami má malú amplitúdu, preto sa nimi riadi chod silnejšieho, ale menej stáleho zdroja oscilácií, ako je kremenný oscilátor. Atómové hodiny sú zdokonalené kremenné hodiny, kontrolované frekvenciou vhodnej molekulovej alebo atómovej spektrálnej čiary. Tak sa získa kmitanie zachovávajúce si vysokú stálosť kmitočtu. Kmity sa prenášajú na mechanizmus ukazujúci čas a sú veľmi stále. Atómové hodiny zmenia svoj chod o 1 sekundu asi za 1 000 000 rokov, udávajú atómový čas, možno nimi kontrolovať nerovnomernosť rotácie Zeme.

Prvé atómové hodiny vynašiel roku 1946 Willard Libby (USA). Atómové céziové hodiny vynašli L. Essen a J. Parry (Spojené kráľovstvo).

## Iné projekty
Úzkopásmový filter

**Úzkopásmový filter** je monochromatický filter prepúšťajúci len veľmi úzku oblasť spektra. Každý úzkopásmový filter prepúšťa svetlo v niekoľkých úzkych oblastiach spektra, preto ho treba spojiť so širokopásmovým predsádkovým filtrom, ktorý vyberie len potrebné maximum.

Kategória:Spektroskopia
Ľudová hvezdáreň

**Ľudová hvezdáreň** bolo za socializmu osvetové zariadenie krajských a okresných národných výborov zamerané na popularizáciu astronómie a príbuzných prírodných a technických vied. Podľa územnej pôsobnosti sa ľudové hvezdárne členili na krajské hvezdárne a okresné hvezdárne.

Na Slovensku pôsobili krajské hvezdárne v Hlohovci, Banskej Bystrici a Prešove; okresné hvezdárne v Hurbanove pri SÚAA, v Leviciach, Žiari nad Hronom, Žiline, Rimavskej Sobote, Rožňave, Humennom, Svidníku a Michalovciach.

Okrem ľudových hvezdární pôsobili astronomické kabinety v Galante, Nitre, Nových Zámkoch, Partizánskom, Trenčíne, Dunajskej Strede, Senici nad Myjavou a Medzeve.

Kategória:Astronomické observatóriá
Žiarivá rovnováha

**Žiarivá rovnováha** je stav, v ktorom každá objemová jednotka plynu vyžiari za sekundu rovnaké množstvo energie, aké za ten istý čas absorbuje (alebo vyprodukuje). Podmienka žiarivej rovnováhy je splnená tam, kde sa energia prenáša výlučne žiarením, napríklad v atmosférach hviezd. Pri rovnovážnom stave v cele, hviezde platí rovnica žiarivej rovnováhy (vnútorná stavba hviezd).

Kategória:Plyny
Kategória:Žiarenie
Zrkadlový zberač slnečnej energie

**Zrkadlový zberač slnečnej energie** je duté parabolické zrkadlo sústreďujúce všetko dopadajúce slnečné žiarenie do svojho ohniska. Odrážajúca plocha môže byť pohliníkovaná alebo zložená z veľkého počtu rovinných zrkadiel pripevnených k parabolickej ploche. Zrkadlový zberač slnečnej energie sa otáča k Slnku a sleduje jeho pohyb, aby sa žiarenie sústreďovalo stále do ohniska. Teplota v pracovnom priestore je tri aj viac tisíc stupňov Celzia.

Kategória:Optika
Atómový čas

**Atómový čas** je čas udávaný atómovými hodinami. Stupnica atómového času využíva vysokostabilné molekulové a atómové frekvenčné etalóny na regulovanie kremenných hodín, je takmer dokonale rovnomerná a nezávisí od zemskej rotácie. Stupnica času založená na sústave atómových hodín je rovnomerná s presnosťou do 10-11 s, kým jednotka času určená z obehu Zeme okolo Slnka je presná do 10-9 s. Atómová sekunda je časový úsek, za ktorý nastane 9 192 631 770 kmitov atómu cézia. Tento interval zodpovedá efemeridovej sekunde s presnosťou ±2.10-9. V súčasnosti medzinárodne spolupracuje asi 30 vedeckovýskumných ústavov a laboratórií disponujúcich atómovými časovými a frekvenčnými etalónmi. Z niekoľkých nezávislých škál atómového času sa roku 1971 zaviedol medzinárodný atómový čas IAT.

Kategória:Čas
Zenitová vzdialenosť

**Zenitová vzdialenosť** (*z*) je uhlová vzdialenosť hviezdy od zenitu meraná po vertikálnej kružnici hviezdy. Udáva sa v stupňoch od 0° (v zenite) po 180° (v nadire). Na horizonte z = 90°. Zenitová vzdialenosť je doplnkom výšky h hviezdy nad obzorom do 90° (z = 90° - h). Môže sa použiť namiesto výšky hviezdy ako horizontálna súradnica.

Kategória:Sférická astronómia
Zenitový ďalekohľad

**Zenitový ďalekohľad** alebo **zenitteleskop** je astronomický prístroj na presné meranie rozdielov zenitových vzdialeností dvoch hviezd v meridiáne. Využíva sa na meranie geografickej šírky pozorovacieho miesta a na zisťovanie pohybu pólu Zeme. Hlavnú časť tvorí ďalekohľad v azimutálnej montáži, ktorý možno rýchle otočiť v azimute o 180°.

## Referencie

Kategória:Ďalekohľady
Zeemanov jav

**Zeemanov jav** je rozštiepenie spektrálnych čiar na niekoľko zložiek vplyvom magnetického poľa, v ktorom sa nachádza zdroj žiarenia. Je podmienený možnými orientáciami magnetického momentu viazaného s mechanickým momentom atómu. Veľkosť rozštiepenia vzrastá s intenzitou magnetického poľa. Zeemanov jav umožňuje z meraní polohy rozštiepených spektrálnych čiar určovať veľkosť a smer magnetických polí (napríklad v slnečných škvrnách a v magnetických hviezdach). Jav objavil Pieter Zeeman v roku 1896.

## Referencie

Kategória:Spektroskopia
Pieter Zeeman

**Pieter Zeeman** (* 25. máj 1865, Zonnemaire, Holandsko – † 9. október 1943, Amsterdam) bol holandský fyzik. 

Pre astronómiu má najväčší význam jeho objav rozdvojenia spektrálnych čiar v magnetickom poli (Zeemanov jav, 1896), ktorý umožňuje pomocou spektrálneho výskumu zisťovať prítomnosť magnetických polí vo vesmíre. 

V roku 1902 získal Nobelovu cenu za fyziku.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Holandskí fyzici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziku
Kategória:Holandskí nositelia Nobelovej ceny
Zákryt

**Zákryt** je úkaz, pri ktorom teleso s väčšími uhlovými rozmermi zakryje pozorovateľovi teleso s menšími uhlovými rozmermi. Alebo keď jedno teleso prejde pred alebo za druhým telesom. V prípade, že prejde pred telesom, hovoríme o prechode. Pri zákryte sú telesá v konjunkcii.

Zákryt Jupiterových mesiacov nastáva, ak daný mesiac na svojej obežnej dráhe okolo Jupitera vstúpi za kotúč Jupitera, zákryt sa končí jeho výstupom spoza tohto kotúča. Podobne nastáva napríklad zákryt hviezdy Mesiacom, planétou alebo asteroidom, zákryt jednej zložky dvojhviezdy druhou zložkou pri zákrytových premenných hviezdach, zákryt rádiového zdroja Mesiacom alebo Slnkom a pod. Zákryt Slnka Mesiacom nazývame zatmenie Slnka. 

Mnohé zákryty sú jedinečnou príležitosťou na výskum daných objektov. Zákryt hviezdy asteroidom umožňuje určiť rozmery asteroidu, zákryt rádiového zdroja Mesiacom uhlové rozmery rádiového zdroja, zákryt rádiového zdroja Slnkom umožňuje určiť vlastnosti rádiového zdroja i slnečnej atmosféry, zákryt hviezdy Jupiterom hrúbku a vlastnosti atmosféry Jupitera a pod. Zo zákrytov Jupiterových mesiacov určil Ole Rømer rýchlosť svetla.

## Referencie

Kategória:Astronomické úkazy
Zakrivenie svetelného lúča

**Zakrivenie svetelného lúča** je relativistický pohyb fotónov v zakrivenom časopriestore, napríklad pri ich prechode v blízkosti hmotného telesa. Svetelný lúč pri prechode v blízkosti telesa guľového tvaru, s hmotnosťou M sa odchýli od priameho smeru o uhol
:φ = 4 GM / c2 d '
kde G je gravitačná konštanta, c rýchlosť svetla a d najmenšia vzdialenosť svetelného lúča od stredu telesa (pri Slnku φ = 1,75" Rסּ/d). Zakrivenie svetelného lúča sa experimentálne potvrdilo pozorovaniami presných polôh hviezd v blízkosti slnečného kotúča pri úplnom zatmení Slnka.

Kategória:Teória relativity
Zastretá zóna

**Zastretá zóna** je pás na oblohe pozdĺž galaktického rovníka so šírkou 10°- 40°, v ktorom sa nepozorujú nijaké mimogalaktické objekty; výnimku tvoria iba malé izolované oblasti. Príčinou javu zastretej zóny je silná absorpcia svetla medzihviezdnym prachom, sústredeným zväčša ku galaktickej rovine, ktorý pohltí všetko svetlo ďalekých galaxií.

Kategória:Galaxia Mliečna cesta
Zákony žiarenia

**Zákony žiarenia** sú fyzikálne zákony platiace pri žiarení čierneho telesa, ktoré závisí len od teploty tohto telesa (tepelné žiarenie). Rozdelenie intenzity žiarenia absolútne čierneho telesa v spektre pri rôznych vlnových dĺžkach vyjadruje Planckov zákon; vlnovú dĺžku, pri ktorej je intenzita žiarenia absolútne čierneho telesa danej teploty maximálna, Wienov zákon posunu; celkové množstvo energie, ktoré vyžaruje čierne teleso z jednotkovej plochy svojho povrchu, Stefanov-Boltzmannov zákon; vzťah medzi žiarivou a absorpčnou schopnosťou ľubovoľného telesa Kirchhoffov zákon.

Kategória:Žiarenie
Greenwichský poludník

right|náhľad|Nultý (Greenwichský) poludník, .

**Greenwichský poludník** alebo **nultý poludník** alebo **základný poludník (Zeme)** je zemský poludník prechádzajúci hvezdárňou v Greenwichi. Od tohto poludníka sa počítajú zemepisné dĺžky, a to kladne východne od neho a záporne západne od neho. Základný poludník je aj základom na určovanie jednotného času platného pre celú Zem (svetový čas).

## Iné projekty

Kategória:Geografia
Zakázaná čiara

**Zakázaná čiara** je spektrálna čiara s malou pravdepodobnosťou prechodu (zakázaný prechod), vznikajúca pri spontánnom prechode elektrónov z metastabilných hladín v atóme. Zakázané čiary sa neutvárajú v bežných podmienkach, aké sa vyskytujú vo fyzikálnych laboratóriách; môžu vznikať iba v podmienkach rozsiahlych oblastí veľmi riedkeho plynu (pod 108 atómov na 1 cm³). Zakázané čiary boli objavené v spektrách planetárnych hmlovín (nebulárne čiary) a pozorujú sa aj v spektrách plynových hmlovín a slnečnej koróny.

Kategória:Spektroskopia
Vzťah perióda-svietivosť

**Vzťah perióda-svietivosť** je štatistická závislosť medzi periódou zmien jasnosti a absolútnou hviezdnou veľkosťou cefeíd (pulzujúca premenná hviezda) v čase ich maximálnej jasnosti. Pri klasických cefeidách (Cδ) má vzťah perióda-svietivosť tvar

:Mν = -1,67-2,54 log P,

kde Mν je vizuálna absolútna hviezdna veľkosť a P perióda pulzácií vyjadrená v dňoch. Pri cefeidách typu W Virginis (CW) má vzťah obdobný priebeh, v porovnaní s hviezdami typu Cδ však sú slabšie približne o 1,4m pri tej istej perióde. Z pozorovanej periódy možno určiť absolútnu hviezdnu veľkosť hviezdy a z modulu vzdialenosti aj jej vzdialenosť. Vzťah perióda-svietivosť je preto veľmi dôležitý pri určovaní vzdialeností vo vesmíre.

Kategória:Fotometria
Vzťah hmotnosť-svietivosť

**Vzťah hmotnosť-svietivosť** je empiricky zistená závislosť svietivosti hviezd od ich hmotnosti, teoreticky odvodená v roku 1924 A. S. Eddingtonom. Vzťah hmotnosť-svietivosť sa overil pri štúdiu dvojhviezd, pri ktorých sa dali určiť hmotnosti a svietivosti obidvoch zložiek. Pri hviezdach hlavnej postupnosti (Hertzsprungov-Russellov diagram) možno túto závislosť vyjadriť približnými vzťahmi

:log(L/Lסּ) = 4 . log(M/Mסּ) pri L > Lסּ , 
:log(L/Lסּ) = 2,8 . log(M/Mסּ) pri L 3,5 (Eddingtonova rovnica). Na základe vzťahu hmotnosť-svietivosť možno určiť hmotnosť hviezd, ak je známa ich svietivosť. Graficky vyjadrený vzťah hmotnosť-svietivosť je diagram hmotnosť-svietivosť.

Kategória:Fotometria
Absolútna jasnosť kométy

**Absolútna jasnosť kométy** je taká jasnosť, akú by mala kométa pri vzdialenosti 1 AU od Zeme aj od Slnka. Je odvodená zo zdanlivej jasnosti za určitých teoretických predpokladov zmeny fotometrického exponentu.

## Zdroje
* *[[Encyklopédia astronómie]]*. Osveta, 1987.
*Astronomický slovník

## Externé odkazy

*Amatérská prohlídka oblohy - CD, textový prepis, v češtine

Kategória:Astronómia
Aktívna oblasť (Slnko)

**Aktívna oblasť** je označenie oblasti na Slnku, v ktorej sa vplyvom silných lokálnych magnetických polí prejavuje výrazná slnečná činnosť. Zo začiatku vznikajú flokulové polia, v ktorých sa neskôr objavujú slnečné škvrny, krátko trvajúce protuberancie, slnečné erupcie, eruptívne protuberancie, koronálne kondenzácie a ďalšie prejavy slnečnej činnosti. Všetky tieto prejavy sú dočasné (niekoľko hodín až niekoľko mesiacov) a v aktívnej oblasti možno opäť pozorovať pokojnú slnečnú atmosféru. Protuberancie, ktoré v aktívnych oblastiach vznikajú, môžu trvať dlhý čas i po rozpade aktívnej oblasti. Zvýšené ultrafialové a röntgenové žiarenie aj zvýšený tok častíc z aktívnych oblastí ovplyvňujú medziplanetárne prostredie i procesy v zemskej atmosfére.

## Zdroj

* 

Kategória:Slnko
Akumulácia slnečnej energie

**Akumulácia slnečnej energie** je zhromažďovanie slnečnej energie pomocou zberačov (zväčša v tepelnej forme) v zásobníkoch. Najjednoduchšia je akumulácia horúcej pracovnej kvapaliny obyčajne vo veľkých blokoch štrku, dobre izolovaných od okolia. Pracovnou látkou je horúci vzduch prefukovaný blokmi štrku, ktorý má veľkú tepelnú kapacitu. Z týchto blokov sa môže následne teplo spätne odoberať. Väčšiu kapacitu má zásobník s kryštalickým síranom sodným. Chemická štruktúra tejto zlúčeniny sa pri zohrievaní mení, pričom sa spotrebuje veľké množstvo tepla. Pri opačnom procese sa potom teplo/energia uvoľňuje do okolia.

## Zdroje

*
* 

Kategória:Slnečná energia
Anomalistická obežná doba

**Anomalistická obežná doba** je obežná doba medzi dvoma po sebe nasledujúcimi prechodmi telesa (Zeme, Mesiaca) pericentrom (perihéliom, perigeom) dráhy. Pri posune priamky apsíd v smere obežného pohybu telesa je anomalistická obežná doba obyčajne dlhšia ako siderická obežná doba (anomalistický mesiac, anomalistický rok).

Kategória:Astrodynamika
Apertúrová syntéza

**Apertúrová syntéza** je rádioastronomická metóda pozorovania, pri ktorej sa dosahuje zvýšená smerová citlivosť využitím veľkého počtu malých parabolických rádioteleskopov namiesto jedného veľkého. Rozličnou kombináciou spojení jednotlivých článkov nepohyblivej siete rádioteleskopov a využitím pohybu Zeme, prípadne aj premiesťovaním rádioteleskopov sa pomocou interferencie dosahuje vysoká rozlišovacia schopnosť (interferometer).

Najväčší systém rádioteleskopov pre apertúrovú syntézu je v Cambridge. Má dĺžku 5 km a navrhol ho M. Ryle, iniciátor metódy apertúrovej syntézy.

## Zdroj

Kategória:Rádioastronómia
Záverečné štádium vývoja hviezdy

**Záverečné štádium vývoja hviezdy** je štádium vývoja hviezdy po vyčerpaní všetkých použiteľných zásob jadrového paliva, t. j. po dokončení termonukleárnych reakcií a produkcie energie vo hviezde. V záverečnom štádiu vývoja hviezdy je biely trpaslík, neutrónová hviezda a čierna diera (vývoj hviezd); bieli trpaslíci a neutrónové hviezdy sa po vychladnutí stávajú čiernymi trpaslíkmi.

Kategória:Vývoj hviezd
Apex (astronómia)

**Apex** je bod, do ktorého smeruje vektor okamžitej rýchlosti telesa na obežnej dráhe. Apex Slnka je bod, kam smeruje relatívny pohyb Slnka vzhľadom na blízke hviezdne okolie, t. j. smer pekuliárneho pohybu Slnka. Apex Slnka závisí od výberu hviezd, ku ktorým sa relatívny pohyb určuje. Apex Slnka určený štatisticky vzhľadom na hviezdy jasnejšie ako 12m leží v súhvezdí Herkules. Jeho súradnice sú α = 18h 04min, δ = +30°. Bod v protismere apexu sa nazýva antapex, v prípade Slnka antapex Slnka.

Kategória:Nebeská mechanika
Argelanderova metóda

**Argelanderova metóda** je metóda vizuálneho odhadu jasnosti premennej hviezdy. Na odhad sa používajú porovnávacie hviezdy z okolia premennej hviezdy so známou hviezdnou veľkosťou, z ktorých jedna je jasnejšia a druhá slabšia ako premenná hviezda. Každý pozorovateľ delí interval jasností porovnávacích hviezd individuálne na odhadové stupne. V danom čase sa určí okamžitá jasnosť premennej hviezdy tak, že sa odhadne, o koľko odhadových stupňov je jasnejšia ako slabšia porovnávacia hviezda a slabšia ako jasnejšia porovnávacia hviezda. Na základe známych hviezdnych veľkostí porovnávacích hviezd možno v každom čase pozorovania určiť hviezdnu veľkosť premennej hviezdy. Obdobou Argelanderovej metódy je Pogsonova metóda.

Kategória:Fotometria
Fotometria (astronómia)

**Fotometria** je meranie množstva dopadajúceho svetla pomocou fotometra. Prijímačom svetla môže byť ľudské oko, fotografická doska alebo fotoelektrický fotometer.

Metóda vizuálnej fotometrie spočíva vo vizuálnom porovnávaní jasnosti skúmanej a porovnávacej hviezdy so známou jasnosťou (Argelanderova metóda, Pogsonova metóda). Namiesto porovnávacej hviezdy možno použiť umelý zdroj (umelá hviezda); svetlo porovnávacieho zdroja sa merateľným spôsobom zoslabuje, kým sa jasnosť obidvoch hviezd nevyrovná. Na zos1abovanie svetla možno použiť napr. fotometrický klin.

Metóda fotografickej fotometrie spočíva vo vyfotografovaní hviezdneho poľa a v meraní hustoty sčernania fotografickej emulzie v miestach, kde sú naexponované hviezdy, alebo v premeraní naexponovaných kotúčikov hviezd.

Najprogresívnejšia je fotoelektrická fotometria. Každý fotometer je citlivý na určitú oblasť vlnových dĺžok; v tejto oblasti možno vymedziť filtrom užšiu oblasť vlnových dĺžok, v ktorých treba zistiť hviezdnu veľkosť (farebný systém). Meraním hviezdnych veľkostí v rôznych oblastiach spektra sa zaoberá viacfarebná fotometria, meraním celkového množstva energie, ktoré zdroj vyžiari, absolútna fotometria, meraním rozloženia intenzity žiarenia v rôznych vlnových dĺžkach sa zaoberá spektrálna fotometria.


Kategória:Astronómia
Pogsonova metóda

**Pogsonova metóda** je metóda vizuálneho odhadu jasnosti premennej hviezdy. Kým pri Argelanderovej metóde si pozorovateľ zvolí počet odhadových stupňov medzi dvoma porovnávacími hviezdami individuálne, pri Pogsonovej metóde odhadové stupne zodpovedajú desatine hviezdnej veľkosti. Napríklad interval medzi hviezdnou veľkosťou prvej porovnávacej hviezdy 5,2 a druhej porovnávacej hviezdy 6,0 sa rozdelí na 8 odhadových stupňov. Pre ľubovolný čas pozorovania sa určí hviezdna veľkosť premennej hviezdy podľa počtu odhadových stupňov vzhľadom na jasnejšiu a slabšiu porovnávaciu hviezdu.

Kategória:Fotometria
Fotoelektrická fotometria

**Fotoelektrická fotometria** je metóda merania množstva dopadajúceho svetla pomocou fotoelektrického fotometra. 

Detektorom je fotonásobič umiestený v ohnisku ďalekohľadu. Je to zdokonalený fotočlánok, ktorý mení dopadajúce žiarenie na elektrický prúd. Elektróny uvoľnené z katódy dopadajúcim svet1om prechádzajú sadou pomocných elektród, takže výsledný elektrický prúd je zosilnený až o 10 rádov. Tento prúd je úmerný množstvu dopadajúceho žiarenia. Katóda fotonásobiča emituje určitý počet elektrónov aj vtedy, keď na ňu nedopadá svetlo. Tento temný prúd možno znížiť chladením fotonásobiča.

Fotoelektrická fotometria, ktorá je najpresnejšou fotometrickou metódou, umožňuje určovať jasnosť hviezd s presnosťou až na 0,005 magnitúdy. Fotoelektrická fotometria má aj vysokú časovú rozlišovaciu schopnosť, preto je veľmi vhodná na výskum premenných hviezd. Merať jasnosť tej istej hviezdy súčasne vo viacerých spektrálnych oblastiach umožňuje viackanálový fotometer.

Kategória:Fotometria
Fotočlánok

**Fotočlánok** je zariadenie, v ktorom sa premieňa svetelný tok žiarenia na fotoelektrický prúd (fotoelektrický jav). Intenzita prúdu je úmerná množstvu dopadajúceho svetla. Dokonalejším zariadením je fotonásobič.

Kategória:Fyzika
Kategória:Optika
Fosforescencia

**Fosforescencia** je luminiscencia, ktorá na rozdiel od fluorescencie trvá dlhšie i po dokončení excitácie (nad 10-8 s, niekedy až niekoľko dní). Pri fosforescencii sa vzbudené atómy alebo molekuly dostanú najskôr nežiarivým prechodom do nestabilného energetického stavu, v ktorom môžu zotrvať niekoľko hodín až dní, a po získaní ďalšej energie prejdú do normálneho vzbudeného a z neho priamo do základného energetického stavu. 

## Iné projekty

Kategória:Luminiscencia
Fotometrická paralaxa

**Fotometrická paralaxa** je paralaxa, ktorej zodpovedá vzdialenosť hviezdy r, určená na základe modulu vzdialenosti zo známej zdanlivej (m) a absolútnej jasnosti hviezdy (M):

:log r = 0,2 (m - M + 5)

Ak je medzi hviezdou a pozorovateľom medzihviezdne absorpčné prostredie (medzihviezdna absorpcia), treba zdanlivú jasnosť opraviť o hodnotu absorpcie podľa vzťahu log r = 0,2 (m - M - a . r + 5), kde a je absorpčný koeficient vyjadrený v magnitúdach na 1 pc. Spoľahlivosť určenia fotometrickej paralaxy závisí od určenia absolútnej jasnosti a absorpčného koeficientu (vzdialenosti vo vesmíre).

Kategória:Fotometria
Drevoryt

[thumb|Thomas Bewick. ''Barn Owl (Tyto alba)'', History of British Birds. [1847.]]
**Drevoryt** alebo **xylografia** je jednak synonymum pre **drevorytectvo**, teda umeleckú grafickú techniku tlače z výšky vyvinutú v roku 1771 Thomas Bewickom, jednak tlačová platňa na takúto tlač, a jednak odtlačok zhotovený takouto tlačou. Od drevorezu sa odlišuje bohatšou modeláciou a stieňovaním. Drevené rytiny sa dali použiť na konvenčných tlačiarenských strojoch, ktoré v prvej štvrtine 19. storočia prechádzali rýchlym mechanickým zdokonaľovaním.

## Iné projekty

Kategória:Grafika
Kategória:Rytectvo

Kategória:Grafické techniky
Modul vzdialenosti

**Modul vzdialenosti** je rozdiel medzi zdanlivou m a absolútnou M jasnosťou (m-M), ktorý je mierou vzdialenosti danej hviezdy. Určuje sa vzťahom m - M = 5 log r - 5, kde r je vzdialenosť hviezdy vyjadrená v parsekoch. Zmena modulu vzdialenosti o 5m znamená zmenu vzdialenosti o 10-násobok. Vzdialenosť má pre rôzne hodnoty modulu vzdialenbosti tieto hodnoty:

Kategória:Astronómia
Magnetická hviezda

**Magnetická hviezda** je hviezda, ktorá má také silné magnetické pole (nad 0,02 T), že sa dá nepochybne zistiť z rozštiepenia jej spektrálnych čiar na základe Zeemanovho javu. Dosiaľ sa zistilo asi 200 magnetických hviezd zväčša spektrálneho typu A, medzi nimi najmä pekuliárne Ap hviezdy s anomálnym chemickým zložením atmosféry. Magnetické pole všetkých magnetických hviezd je premenné s periódami 7-10 d. Najsilnejšie magnetické pole má magnetická hviezda HD 215441 (3,44 T). Typická magnetická premenná hviezda (pulzujúca premenná hviezda) je 53 Cam (+0,37 až -0,54 T).

Kategória:Hviezdy
Chronograf

**Chronograf** je prístroj na zaznamenávanie presných časových údajov. Pri starších chronografoch sa na pásku s rovnomerným pohybom zaznamenávali sekundové značky z presných hodín súčasne s nameranými časovými okamihmi pozorovaných úkazov (napr. zákryty, prechody a pod). Z relatívnej polohy medzi sekundovými značkami sa odčítajú potrebné presné časové údaje. Moderné chronografy zaznamenávajú tieto časové údaje meraní priamo na pásku.

Kategória:Čas
Porovnávacia hviezda

**Porovnávacia hviezda** je hviezda, ktorá slúži pri pozorova­niach ako porovnávací objekt na relatívne určenie hodnôt iného objektu, napríklad polohy, jasnosti a pod. (mapa okolia premennej hviezdy).

Kategória:Premenné hviezdy
Chronometer

**Chronometer** sú veľmi presné prenosné hodiny. Zotrvačníkový regulátor chronometra z kovovej obruče (takzvaný "nepokoj") kmitá okolo zvislej osi, ktorú poháňa špirálovitá pružina. Na rozdiel od kyvadla pohyb chronometra nezávisí od zemskej príťažlivosti. Pred tepelnými zmenami (rozťažnosťou kovu zotrvačníka, zmenou dĺžky pružiny, a tým aj pružnosti) sa chráni vhodnou voľbou materiálu a konštrukciou. Chronometer sa upevňuje do Cardanovho závesu, aby si pri rôznych polohách podložky stále zachoval horizontálnu polohu. Priemerná denná variácia chodu dobrého chronometra je ±0,1 s. Chronometer sa používa pri astronomických pozorovaniach alebo pri navigácii. V poslednom čase sa používajú veľmi presné chronometre s kremenným regulátorom. Prvý exemplár tohto prístroja vyvinul anglický hodinár John Harrison v roku 1761.

Pomenovanie  chronometer sa v dnešnej dobe smie používať iba pre mechanické časomerné strojčeky, ktoré sú skúšané a zodpovedajú švajčiarskemu certifikátu, jeho štandardu precíznosti výroby a presnosti merania COSC (Contrôle Officiel Suisse des Chronomètres).

Námorný chronometer bol podstatnou zložkou prístrojovej navigačnej výbavy, 250 rokov v námorníctve a neskôr aj v leteckej navigácii. V druhej polovici 20. storočia ho vytlačilo používanie satelitnej navigácie.

## Iné projekty

Kategória:Meracie prístroje
Porovnávacie spektrum

**Porovnávacie spektrum** je laboratórne získané čiarové spektrum železa alebo plynu so známymi polohami spektrálnych čiar, exponované na spektrograme na obidvoch stranách spektra skúmaného objektu. Používa sa na identifikáciu čiar skúmaného spektra.

Kategória:Spektroskopia
Prachový oblak Zeme

**Prachový oblak Zeme** je drobný meteorický prach obiehajúci spolu so Zemou okolo Slnka a utvárajúci okolo Zeme prostredie so zvýšenou hustotou v porovna­ní s medziplanetárnym prostredím. Pri niektorých meraniach prostredníctvom družíc sa zistila deformácia tohto pra­chového oblaku vo forme pretiahnutého tvaru smerom od Slnka (chvost Zeme).

Kategória:Medziplanetárna hmota
Praslnko

**Praslnko** je prvotné štádium vo vývoji Slnka zodpoveda­júce obdobiu od utvorenia jeho zárodku zo slnečnej prahmloviny po jeho prvé termonukleárne reakcie.

Kategória:Kozmogónia
Pointačný ďalekohľad

**Pointačný ďalekohľad** alebo **pointer** je menší vizuálny refraktor paralelne pripevnený k hlavnému ďalekohľadu (astrograf), ktorý vedie pri fotografovaní. Môže byť naň pripevnená aj súbor fotografických komôr.

Kategória:Ďalekohľady
Pohybová hviezdokopa

**Pohybová hviezdokopa** je osobitný typ otvorenej hviezdokopy, ktorý je k Zemi tak blízko, že na oblohe zaberá väčšiu plochu a jej hviezdy sa pohybujú smerom k spoločnému bodu na oblohe (k vertexu). Ich zdanlivý pohyb smerom k vertexu je vyvolaný perspektívnym zbiehaním rovnobežných dráh hviezd pohybovej hviezdokopy Táto skutoč­nosť sa využíva na presné určenie vzdialenosti pohybových hviezdokôp (vzdialenosti vo vesmíre). Najznámejšie pohybové hviezdokopy sú Hyády (vzdialenosť 145 ly), Scorpio-Centaurus (72 ly) a Ursa Major (alebo Collinder 285, vzdialenosť 330 ly), ktorá obsahuje približne 100 hviezd rozložených po celej oblohe; jej centrum tvoria jasné hviezdy Veľkého voza.

Kategória:Hviezdokopy
Pravé Slnko

**Pravé Slnko** je myslený bod totožný so stredom pozorovaného slnečného kotúča.

Kategória:Sférická astronómia
Kategória:Slnko
Preloženie ďalekohľadu

**Preloženie ďalekohľadu** môže byť:
# otočenie ďalekohľadu okolo hodinovej a deklinačnej osi, resp. okolo vertikál­nej a horizontálnej osi prístroja (montáž ďalekohľadu)
# odstránenie kolimačnej chyby ďalekohľadu tak, že sa vyberie pasážnik alebo zenitový ďalekohľad z ložísk, otočí sa o 180° a opäť uloží do ložísk.

Kategória:Ďalekohľady
Prstencová rovina

**Prstencová rovina** je rovinná plocha vnútri veľkých kráterov na Mesiaci, ohraničená valom prstencového tvaru.

Kategória:Mesiac
Valová rovina

**Valová rovina** je rovinná plocha vnútri veľkých kráterov, ohraničená vysokými valmi pohorí s príkrym vnútorným svahom (napríklad v kráteroch Clavius, Ptolemaios, Alphonsus) na Mesiaci.

Kategória:Mesiac
Preťaženie (tiažové zrýchlenie)

**Preťaženie** je silové pôsobenie na teleso alebo organizmus, ktoré je väčšie ako tiaž. Vzniká pri zrýchlenom pohybe telesa, napríklad pri štarte rakety, alebo pri pristávaní kozmickej lode na Zemi. Miera preťaženia sa vyjadruje v násobkoch zemskej tiaže a označuje sa písmenom g. Účinky preťaženia na živý organizmus sa skúmajú na centrifúgach.

Ak je ťah motoru štartujúcej rakety konštantný, zrýchlenie a teda aj preťaženie je prirodzeným dôsledkom toho, že raketa spaľovaním svojho paliva stráca svoju hmotnosť. Pri pristávaní je zase preťaženie dôsledkom straty rýchlosti trením o molekuly vzduchu. Pri štartoch rakiet s posádkou vzniká na niekoľko sekúnd preťaženie až 6 g, pri pristávaní po balistickej dráhe až 10 g (kozmonautika).

Hlavné fyziologické dôsledky preťaženia na ľudský (ale aj iný živý organizmus) sú sťaženie pohybov tela a nepriaznivé prelievanie krvi. Niektoré časti tela sa prekrvujú, iné naopak odkrvujú. Prílišné odkrvenie mozgu spôsobí najprv dočasnú stratu videnia, potom bezvedomie až smrť. Preto je nežiaduce, aby pri pilotovaných kozmických letoch nastávalo prílišné preťaženie. Dlhodobé preťaženie pri štarte letu s ľudskou posádkou nesmie prekročiť 6 – 8 g. Pri nepilotovaných letoch je táto hranica 10 – 12 g, pri väčších zrýchleniach by totiž už mohlo dôjsť k poškodeniu a deformáciám nákladu. Tomu je prispôsobená aj dráha, orientácia a ťah motorov nosnej rakety či kozmickej lode.

Odolnosť ľudského organizmu voči preťaženiu môže ovplyvniť aj dobrá fyzická kondícia, vhodná poloha kozmonauta v lodi, dĺžka jeho predchádzajúceho pobytu v stave beztiaže, rýchlosť narastania preťaženia, okolitá teplota a obsah kyslíka v kabíne lode. Pri stredne veľkom preťažení (niekoľko g) sa ľudské telo na preťaženie adaptuje a asi po 10 sekundách jeho odolnosť vzrastá.

Najlepšie človek znáša preťaženie v smere hruď – chrbát, kde je schopný vydržať niekoľko desiatok sekúnd 15 až 20 g. Najmenšiu odolnosť má človek proti preťaženiu pôsobiacemu v smere nohy – hlava (tzv. *negatívne preťaženie*), pretože nastáva poškodenie ciev v mozgu. Všeobecne platí, čím kratšie preťaženie pôsobí, tým väčšie hodnoty preťaženia je ľudský organizmus schopný znášať. Na krátky časový okamih trvajúci len 0,1 sekundy vydrží ľudské telo preťaženie až 83 g. Naopak pri dlhšom, rádovo tisíce sekúnd trvajúcom preťažení znesie ľudský organizmus len približne 2 g a aj to len v optimálnej polohe.

## Zdroje

*
*

Kategória:Kozmonautika
Kategória:Gravitácia
Kategória:Zrýchlenie
Užitočné zaťaženie (kozmonautika)

**Užitočné zaťaženie** je zaťaženie rakety vyjadrené hmotnosťou telesa (družice, prístrojov a pod. okrem vlastnej konštrukcie rakety), ktoré je raketa schopná vyniesť na obežnú dráhu okolo Zeme, resp. na zvolenú dráhu.

Kategória:Kozmonautika
Preťaženie

**Preťaženie** môže byť:
*zaťaženie systému (zariadenia, stavby, organizmu, počítačovej siete) väčšie ako je únosné alebo povolené
* silové pôsobenie väčšie ako tiaž Zeme, pozri preťaženie (tiažové zrýchlenie)
Viackanálový fotometer

**Viackanálový fotometer** je prístroj na meranie jasnosti hviezdy súčasne vo viacerých spektrálnych oblastiach. Svetlo hviezdy sa rozloží pomocou mriežky na spektrum. Detektory (fotoelektrická fotometria) zachytávajú svetlo hviezdy v požadovaných oblastiach vlnových dĺžok (farebný systém). Pri jednokanálovom fotometri sa vymedzujú spektrálne oblasti filtrami (fotometria).

Kategória:Fotometria
Kategória:Astronomické prístroje
Voroncovov-Veľaminovov kvintet

**Voroncovov-Veľaminovov kvintet** je tesná skupina 5 silno interagujúcich galaxií VV 116 v súhvezdí Hydra. Na rozdiel od mnohých iných hniezd galaxií jej galaxie majú veľmi zhodné radiálne rýchlosti; je jedinou známou tesnou skupinou galaxií, ktorá neprejavuje príznaky nestability.

Kategória:Galaxie
Kategória:Skupiny galaxií
116
040
321
3167225
Xylografia

**Xylografia** je v užšom zmysle drevoryt, v širšom zmysle súhrnné označenie pre:
*drevoryt
*drevorez
*(drevená) doskotlač
Drevorezba

**Drevorezba** môže byť:
* sochárska (teda plastická) technika, pri ktorej sa opracúva drevo, alebo takto utvorené umelecké dielo, pozri drevorezba (plastika)
*druh grafickej techniky alebo ňou utvorené umelecké dielo, pozri drevorez
Synchrotrónové žiarenie

**Synchrotrónové žiarenie** je netepelné magnetobrzdné žiarenie, ktoré vysielajú nabité častice (elektróny, protóny) pohybujúce sa v magnetickom poli rýchlosťou blízkou rýchlosti svetla.

Príčinou emisie synchrotrónového žiarenia je zrýchlenie častíc, ktoré vzniká zakrivením ich dráhy vplyvom magnetického poľa. Túto emisiu prvý raz pozorovali v synchrotrónoch (z toho odvodený názov žiarenia). Vlnová dĺžka synchrotrónového žiarenia závisí od rýchlosti častice a od intenzity magnetického poľa. Spektrálne rozdelenie intenzity synchrotrónového žiarenia je obyčajne veľmi odlišné od rozdelenia intenzity tepelného žiarenia (pri ktorom platí Planckov zákon). Intenzita synchrotrónového žiarenia so vzrastajúcou vlnovou dĺžkou jednosmerne výrazne stúpa, čím možno synchrotrónové žiarenie odlíšiť od tepelného. Synchrotrónové žiarenie je polarizované priečne na magnetické siločiary. Synchrotrónové žiarenie účinnejšie produkujú elektróny než ťažšie protóny. Elektróny pohybujúce sa v magnetickom poli produ­kujú rádiové žiarenie v slnečných erupciách, v pozostatkoch po výbuchu supernov, v rádiových galaxiách a v kvazaroch. Synchrotrónovým procesom sa vysiela i rtg. žiarenie pozorované v niektorých rtg. zdrojoch. Aj viditeľné svetlo napríklad Krabej hmloviny, zvyšku supernovy je synchrotrónové žiarenie.

Kategória:Žiarenie
Drevorez

thumb|Albrecht Dürer. ''Štyria jazdci Apokalypsy''. (drevorez)
thumb|Kacušika Hokusai. ''Veľká vlna pri Kanagawe''.
**Drevorez** (pozor na zámenu s drevorytom; pozri aj drevorezba) je jednak umelecká grafická technika tlače z výšky známa v Európe od 14. storočia , jednak tlačová platňa zhotovená touto technikou, a jednak odtlačok tejto platne.

## Dejiny
Predchodcom drevorezu ako grafickej techniky bolo potlačovanie látok ornamentálnymi vzormi, ktoré vytvárali starí Indovia a Arabi. V starovekom Ríme zase existovali drevené pečiatky na označovanie majetku. Najstaršie techniky drevorezu boli vyvinuté na Ďalekom východe. Tlač na papier sa objavila v 7.storočí pred Kr. v Číne. 

V Európe sa táto technika tlače objavila koncom 14.storočia. Túto techniku preskúmal a výrazne rozvinul Albrecht Dürer, ktorý z nej vytvoril nezávislú umeleckú disciplínu. Drevorez teda prestal byť len jedným zo spôsobov ako vytlačiť text.

V Číne a Japonsku dosiahol drevorez najväčší rozkvet v 18. a 19. storočí. Japonskú školu *[[ukijo-e]]*, vo svojej farebnej tvorbe rozvinuli Suzuki Harunobu, Tošusai Šaraku, Kitagawa Utamaro. Vrcholné diela vytvorili Kacušika Hokusai a Ando Hirošige. Japonské umenie drevorezu ovplyvnilo výrazným spôsobom francúzskych umelcov 19.storočia.

## Technika drevorezu

Základným predpokladom je správna voľba dreva: pre jemnejšiu prácu sa hodí tvrdé drevo hrušky, jablone alebo orecha, pre hrubšiu prácu potom mäkké topoľové drevo. Podmienkou je, aby drevo bolo suché a bez trhlín a iných kazov. Guľatina sa rozreže pozdĺžne na niekoľko rovnako hrubých dosiek. Najvhodnejšie dosky sú z jadrovej časti stromu. Dosky sú potom zahobľované na rovnakú výšku. Niektorí umelci zámerne používajú dosky, ktoré majú plastickú prirodzenú štruktúru dreva viditeľnú aj pri otlačku. Drevo je potom rozrezané na potrebné formáty a je napustené olejom či tukom, aby drevo nepracovalo a póry sa stiahli. Potom sa dosky nechajú zaschnúť.
Kresba na drevenej doske môže byť rozvrhnutá niekoľkými spôsobmi. Môže byť naskicovaná ceruzkou a potom obtiahnutá buď tušom priamo na dreve, alebo na povrchu zatretom tenkou vrstvou zinkovej beloby s vodným roztokom arabskej gumy. Ak umelec vychádza z prípravnej kresby, môže ju preniesť za pomoci pauzovacieho a kopírovacieho papiera. Drevo možno tiež potrieť slabou vrstvou tuša a kresbu prepauzovať cez papier potrený svetlou rudkou, alebo je možné papier nalepiť po celej ploche na doštičku a vyrezávať cezeň. Posledný spôsob je rozvrhnutie kresby nožom do dosky. Línie kresby sa potom opatrne vyrezávajú ostrými oceľovými nožmi s krátkou čepeľou.

Kategória:Grafika
Kategória:Rytectvo
Kategória:Grafické techniky
Užitočné zaťaženie

**Užitočné zaťaženie** alebo **užitočný náklad** môže byť:
*všeobecne: náklad, ktorý môže pojať dopravný prostriedok, kým nie je dosiahnutá maximálne prípustná celková hmotnosť
*v kozmonautike: pozri užitočné zaťaženie (kozmonautika)
*v stavebníctve: súhrn všetkých prípadov zátaže, ktorým je vystavená stavebná časť pri predpokladanom použití, pozri užitočné zaťaženie (stavebníctvo)
Priekopa

**Priekopa** môže byť:

*umelá dlhá vyhĺbenina v pôde, najmä na odvádzanie vody
*hlbokomorská priekopa
*priekopová prepadlina
*hlbšia vyhĺbenina (napr. hradu) slúžiaca ako prekážka na obranu, pozri priekopa (obrana)
*v geológii:  poklesnutá, pretiahnutá časť zemskej kôry s okolitými krami, ktoré zostali na mieste alebo boli vyzdvihnuté, pozri priekopa (geológia)
*obec na Slovensku, pozri Priekopa (okres Sobrance)
*časť Martina, pozri Priekopa (Martin)
*osada pri Kalinove, pozri Priekopa (Kalinovo)
*potok na Orave, pozri Priekopa (prítok Hruštínky)
*potok na Pohroní, pozri Priekopa (prítok Kľaku)
Apex

**Apex** môže byť:
*všeobecne, najmä v anatómii: vrchol, hrot, špička
*v zoológii: vrchol schránky ulitníka (napr. ulity slimáka), pozri apex (ulitníky)
*v botanike: vrcholová alebo špičková časť koreňa alebo rastlinnej osi, ktorá zahŕňa apikálny meristem, pozri apex (botanika)
*v motoršporte, pozri apex (motoršport)
*v jazykovede: diakritické znamienko vyznačujúce dĺžku hlások (má formu napr. á alebo ā)
*v starovekom Ríme: biela kožená kuželovitá kňažská čapica, na ktorej vrchole bola olivová vetva obkrútená stužkou, pozri apex (staroveký Rím)
*v astronómii: istý bod na oblohe, pozri apex (astronómia)
*experimentálny rádiový vysielací systém VHF, pozri Apex (vysielací systém)
*alternatívny názov rakety NATO vzduch-vzduch Vympel R-23
*mesto v USA, pozri Apex (Severná Kalifornia)
*mesto v USA, pozri Apex (Severná Karolína)
*obec v Kanade na Baffinovom ostrove, súčasť Iqaluit (Nunavut)
*skratka pre výbušninu peroxid acetónu
*film, pozri Apex (film)

**APEX** môže byť:
* Additive System of Photographic Exposure, vo fotografii
* Atacama Pathfinder Experiment, rádioastronomický projekt v Čile v púšti Atacama
* Association of Professional, Executive, Clerical and Computer Staff, britská odborárska organizácia
* Oracle Application Express, systém na vývoj softvéru od Oraclu
* Assistance à la préparation des examens PDF  

## Pozri aj
*Apex Theory, rocková skupina
*Apex Digest, časopis
*Apex Stored, reťazec obchodov so sídlom na Rhode Islande
*Apex Designs, výrobca videohier
*Apex Digital, výrobca elektroniky z Kalifornie
Akrécia

**Akrécia** môže byť:
* rast anorganických telies prirastaním nerastných súčastí na vonkajšej strane okolo určitého stredu alebo osi, pozri akrécia (anorganická látka)
* konkrécia a sekrécia bez ohľadu na ich pôvod
*v astronómii: pozri akrécia (astronómia)
*v geológii nárast kontinentov pripájaním tektonických platní pri orogenéze, pozri akrécia (geológia)
Fluorescencia

**Fluorescencia** je luminiscencia, ktorá na rozdiel od fosforescencie zaniká v krátkom čase po dokončení excitácie (pod 10-8 s). Pozoruje sa v atómových a molekulových plynoch, resp. v organických látkach v tekutom i kryštalickom stave. Fluorescencia sa prejavuje svetielkovaním látok pri ich osvetlení.

Kategória:Luminiscencia