Chorvátska abeceda

**Chorvátska abeceda**, **chorvátska latinka** alebo **gajica** (podľa jej reformátora) je abeceda, založená na latinskej abecede a slúži ako oficiálna abeceda na zápis chorvátčiny v Chorvátsku. Abeceda je zložená z 30 písmen a o dnešnú podobu sa zaslúžil najmä chorvátsky jazykovedec Ľudovít Gaj.

## Použitie

Okrem chorvátčiny sa rovnaké znaky používajú aj pre srbský, bosnianský a čiernohorský jazyk, či prepis (transkripciu) v macedónskom jazyku.

## Znaky abecedy
Chorvátska abeceda má nasledujúce **písmená**:
Súbor:Latin alphabet Aa.svg|(*čítame:* **a**)
Súbor:Latin alphabet Bb.svg|(*čítame:* **be**)
Súbor:Latin alphabet Cc.svg|(*čítame:* **ce**)
Súbor:Latin alphabet Čč.png|(*čítame:* **če**)
Súbor:Latin alphabet Ćć.svg|(*čítame:* **će**)
Súbor:Latin alphabet Dd.svg|(*čítame:* **de**)
Súbor:Latin alphabet Dždž.png|(*čítame:* **dže**)
Súbor:Latin alphabet Đđ.svg|(*čítame:* **đe**)
Súbor:Latin alphabet Ee.svg|(*čítame:* **e**)
Súbor:Latin alphabet Ff.svg|(*čítame:* **ef**)
Súbor:Latin alphabet Gg.svg|(*čítame:* **ge**)
Súbor:Latin alphabet Hh.svg|(*čítame:* **ha**)
Súbor:Latin alphabet Ii.svg|(*čítame:* **i**)
Súbor:Latin alphabet Jj.svg|(*čítame:* **je**)
Súbor:Latin alphabet Kk.svg|(*čítame:* **ka**)
Súbor:Latin alphabet Ll.svg|(*čítame:* **el**)
Súbor:Latin alphabet Ljlj.png|(*čítame:* **elj**)
Súbor:Latin alphabet Mm.svg|(*čítame:* **em**)
Súbor:Latin alphabet Nn.svg|(*čítame:* **en**)
Súbor:Latin alphabet Njnj.png|(*čítame:* **enj**)
Súbor:Latin alphabet Oo.svg|(*čítame:* **o**)
Súbor:Latin alphabet Pp.svg|(*čítame:* **pe**)
Súbor:Latin alphabet Rr.svg|(*čítame:* **er**)
Súbor:Latin alphabet Ss.svg|(*čítame:* **es**)
Súbor:Latin alphabet Šš.png|(*čítame:* **eš**)
Súbor:Latin alphabet Tt.svg|(*čítame:* **te**)
Súbor:Latin alphabet Uu.svg|(*čítame:* **u**)
Súbor:Latin alphabet Vv.svg|(*čítame:* **ve**)
Súbor:Latin alphabet Zz.svg|(*čítame:* **ze**)
Súbor:Latin alphabet Žž.png|(*čítame:* **že**)


Z celkových 30 písmen chorvátskeho jazyka je 27 *jednoznakových* a tri sú *viacznakové* (**dže, elj** a **enj**). Dvojznakové písmená majú dve hlavné formy: **Dž** i **DŽ**, **Lj** a **LJ,** **Nj** a **NJ.** Prvé sa používa vtedy, keď je prvé písmeno slova napísané veľkým písmom (napr. na začiatku vety), druhá forma vtedy, keď je celé slovo napísané veľkými písmenami (napr. **LJERKA**, nie *LjERKA*) alebo v zložených skratkách.

## Výslovnosť
Písmená sa čítajú tak ako v slovenčine s nasledujúcimi rozdielmi:
*dž sa číta ako tvrdé „dž“
*h sa číta ako „ch“ (chorvátčina nemá slovenské „h“)
*nj se číta „ň“
*lj sa číta „ľ“
*ć sa číta ako mäkké vyššie „č“ (výslovnosť niekde medzi č a ť)
*č sa číta ako tvrdé nižšie „č“ (výslovnosť trochu tvrdšia než č)
*đ sa číta ako mäkšie „dž“ (výslovnosť medzi dž a ď)
*i nezmäkčuje (chorvátčina nemá tvrdé y) – *Di*, *ti*, *ni*, *li* sa číta ako *dy*, *ty*, *ny* a *ly*.
*e nezmäkčuje (*de*, *te*, *ne*, *le* sa číta tvrdo)

### Čítanie skratiek
Zložená skratka (odvodená zo začiatočných písmen slova v názve) napríklad **SFRJ** sa číta es-ef-er-je (bežný nesprávne čítane es-ef-er-jot, ktorá sa tak ale číta v nemčine a poľštine).

## História pôvodu chorvátskej abecedy
náhľad| Chorvátsky jazykovedec a reformátor chorvátskej abecedy Ľudovít Gaj (1809 – 1872) 
Ľudovít Gaj (Ljudevit Gaj) (1809 – 1872) sa pri vytváraní chorvátskej abecedy inšpiroval českou (latinskou) abecedou. Jeho abeceda obsahovala:
* latinské písmena,
* znaky C, S, Z a Č, Š, Ž,
* znaky Ň a Ľ – nahradil za NJ a LJ (podľa vzoru maďarských NY a LY)
* znak Ǧ pre hlásku, ktorá sa používa na začiatku slova (inak sa píše č) nahradil za DŽ (po príklade poľštiny, maďarčiny, slovenčiny aj češtiny),
* písmeno Ť nahradil za TJ – o nejaký čas sa používaním nahradilo za písmeno Ć,
* písmeno Ď, ktoré priradil medzi DJ a GJ – v roku 1892 nahradil srbský jazykovedec Đuro Daničić znakom Đ, a dodnes je používané aj v chorvátskej abecede.

Rozmýšľal aj pridať písmeno É (podľa vzoru svojho predchodcu Ivana Belostenca) na rozlíšenie zvukových hlások pre *ije*, *i* a *e*, ktoré sa v chorvátčine zapisujú jedným písmenom, ale tento jeho návrh väčšina odmietla.

V roku 1830 zverejnil chorvátsky jazykovedec a reformátor Ľudovít Gaj v Budíne (dnešná Budapešť) zmenenú chorvátsku abecedu v brožúre „**Kratka osnova horvatsko-slavenskog pravopisanja poleg mudroljubneh, narodneh i prigospodarneh temeljov i zrokov“**.

## Referencie

## Literatúra

* Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, *Hrvatski pravopis*, Školska knjiga, Zagreb, 1971
* Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, *Hrvatski pravopis*, Školska knjiga, Zagreb, 1994
* Stjepan Babić, Božidar Finka, Milan Moguš, *Hrvatski pravopis*, Školska knjiga, Zagreb, 2000
* Lada Badurina, Ivan Marković, Krešimir Mićanović, *Hrvatski pravopis*, Matica hrvatska, Zagreb, 2007,  
Kategória:Chorvátčina
Kategória:Abecedy