open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalocsa

**Kalocsa** (historický slovenský názov *Kaloča*) je maďarské mesto na ľavom brehu Dunaja v Báčsko-malokumánskej župe v Kalocsskom okrese.

Má rozlohu 5 318 ha a žije tu  obyvateľov *()*

## Dejiny
Kalocsa je jedno z najstarších maďarských miest.

V roku 1000 tu uhorský kráľ Štefan I. zriadil jedno z prvých biskupstiev v Uhorsku, v roku 1135 povýšené na arcibiskupstvo, prvým biskupom bol Astrik.

V roku 1529 bolo mesto zničené Turkami. Biskupský hrad bol využívaný ako pevnosť a v roku 1602 renovovaný, ale mesto upadalo. V roku 1664 referoval turecký cestovateľ Evliya Çelebi len o „mešite, troch obchodoch a malom hostinci“. Pri vyhnaní v roku 1686 Turci vypálili biskupský hrad. Arcibiskup Kolonič začal obnovu renováciou gotickej kaplnky, jeho nasledovníci rozšírili stavbu o novú rezidenciu v roku 1775. Súčasne ožilo aj mesto.

V roku 1784 založil arcibiskup Adam Patachich na základoch hospodárskej evidencie stredovekého kláštora a svojej objemnej 17 000 zväzkovej súkromnej zbierky biskupskú knižnicu obsahujúcu dnes vyše 140 000 zväzkov, medzi inými aj neoceniteľné staré rukopisy.

V roku 1875 bola veľká časť mesta poškodená požiarom.

Od pätdesiatych rokov bola Kalocsa ako arcibiskupské sídelné mesto pod tlakom komunistickej správy, sídlo župy bolo prenesené do Kecskemétu, rovnako ako inštitúcie vysokého školstva. V rámci mesta sa usídlila sovietska posádka, z bývaleho jezuitského internátu priamo v centre sa stala ženská väznica.

## Ekonomika
Kalocsa je centrum poľnohospodársky orientovaného regiónu a najväčšej pestovateľskej oblasti papriky. Od začiatku 20. storočia nahradila Segedín ako centrum maďarského paprikového "priemyslu". Sídli tu *Múzeum papriky* a *Výskumný ústav papriky*. Ďalšími dôležitými regionálnymi produktmi sú víno, ovocie, ľan, konope a obilie, ale aj rybolov.

V meste sídli pedagogická a teologická fakulta.

Kalocsa je aj turistický cieľ, najmä návštevníkov z výletných dunajských lodí. Aj z tohto dôvodu tu boli v roku 2002 otvorené termálne kúpele.

V Kalocse sa narodil svetovoznámy sochár Nicolas Schöffer, ktorý tu má múzeum so svojimi pôvodnými modelmi, kresbami a projektmi. Jeho svetelná a kinetická veža je jednou z dominánt mesta.

## Partnerské mestá
*  Cristuru Secuiesc, Rumunsko 
*  Karup, Dánsko
*  Kirchheim unter Teck, Nemecko 
*  Šen-čen, Čína
*  Totana, Španielsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Kiskunhalas

**Kiskunhalas** je mesto v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Kiskunhalasskom okrese.

Má rozlohu 22 758 ha a žije tu  obyvateľov *()*.

## Osobnosti mesta
* Ágnes Szávayová (* 1988), tenistka

## Partnerské mestá
*  Hódmezővásárhely, Maďarsko
*  Kanjiža, Srbsko
*  Kronach, Nemecko
*  Nowy Sacz, Poľsko
*  Sfântu Gheorghe, Rumunsko
*  Subotica, Srbsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Kiskunmajsa

**Kiskunmajsa** je mesto v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Kiskunmajsianskom okrese.

Má rozlohu 22 199 ha a žije tu  obyvateľov *()*.

## Partnerské mestá
*  Bačka Topola, Srbsko
*  Bad–Schönborn, Nemecko
*  Gheorgheni, Rumunsko
*  Lommatzsch, Nemecko
*  Lubliniec, Poľsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Malý Kereš

**Malý Kereš** alebo **Kiškereš** () je mesto v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Malokerešskom okrese.

Má rozlohu 10 223 ha a žije tu  obyvateľov *()*.

## Osobnosti mesta
* Sándor Petőfi (* 1823 – † 1849), maďarský básnik slovenského pôvodu, jedna z najvýraznejších postáv revolúcie v roku 1848

## Partnerské mestá
*  Barsbüttel, Nemecko
*  Caserta, Taliansko
*  Gouda, Holandsko
*  Keila, Estónsko
*  Kongsberg, Nórsko
*  Lapua, Fínsko
*  Liptovský Mikuláš, Slovensko
*  Marghita, Rumunsko
*  Nesvady, Slovensko
*  Salonta, Rumunsko
*  Stadtlengsfeld, Nemecko
*  Tarnów, Poľsko
*  Tytuvėnai, Litva
*  Ústí nad Orlicí, Česko

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Kategória:Sídla Slovákov v Maďarsku
Bácsbokod

**Bácsbokod** je veľká obec v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v okrese Bácsalmás.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ().

## Partnerské obce
*  Lunca de Sus, Rumunsko
*  Svetozar Miletić, Srbsko
*  Walzbachtal, Nemecko 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Ágasegyháza

**Ágasegyháza** je obec v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Kecskemétskom okrese.

Má rozlohu  a žije tu 1961 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Bácsszentgyörgy

**Bácsszentgyörgy** je obec  v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Bajskom okrese.

Má rozlohu 1 473 ha a žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Obce v Maďarsku
Dunaegyháza

**Dunaegyháza** je obec v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Kunszentmiklósskom okrese.

Má rozlohu 1012 ha a žije tu 1543 obyvateľov (2007).

Obec bola približne od roku 1718 dosídlovaná slovenskými, evanjelickými rodinami prevažne z Novohradu a Hontu. Slovenskou obcou zostávala až do programu výmeny obyvateľstva medzi Maďarskom a ČSR v rokoch 1946-1948. 

Kategória:Obce v Maďarsku
Kiskunfélegyháza

**Kiskunfélegyháza** je mesto v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Kiskunfélegyházskom okrese.

Má rozlohu 25630 ha a žije tu  obyvateľov *()*.

## Partnerské mestá
*  Braunfels, Hessensko, Nemecko
*  Corund, Rumunsko
*  Die, Francúzsko
*  Eeklo, Belgicko
*  Feltre, Taliansko
*  Kjellerup, Dánsko
*  Sighișoara, Rumunsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Kéleshalom

**Kéleshalom** je obec v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Jánoshalmianskom okrese.

Má rozlohu 6163 ha a žije tu 494 obyvateľov (2007).

## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Miške

**Miške** () je obec v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Kalocsskom okrese.

Má rozlohu 4227 ha a žije tu 1854 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Petőfiszállás

**Petőfiszállás** je obec v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe v Kiskunfélegyházskom okrese.

Má rozlohu 6778 ha a žije tu 1556 obyvateľov (2007).

thumb|Poloha mesta na mape Maďarska

Kategória:Obce v Maďarsku
Kategória:Sándor Petőfi
Tuleň leopardí

**Tuleň leopardí** (*Hydrurga leptonyx*) je druh čeľade tuleňovité.

Tuleň leopardí, žijúci v južných častiach Tichého a Atlantického oceána, v okolí južného pólu, má povesť mimoriadne nebezpečného predátora, ktorý uchvacuje nielen mláďatá iných druhov tuleňov, ale aj dospelé tučniaky. K jeho nepriateľom patrí iba kosatka dravá a človek. Tuleň leopardí napáda aj ľudí. Prepadnutým sa podarilo uniknúť často iba s veľkým šťastím.

Tuleň leopardí sa spoločne s kosatkou dravou pokladajú za najnebezpečnejších predátorov morí obklopujúcich Antarktídu. Dospelé jedince tam žijú pri okraji ľadovej návrše, mladé zvieratá v blízkosti subantarktických ostrovov. Tieto s obľubou migrujúce zvieratá neraz dosiahnu aj pobrežie Austrálie, Nového Zélandu, Južnej Afriky a Južnej Ameriky. Tuleň leopardí vďačí za meno kresbe na svojej kožušine, ktorá sa ponáša na leopardiu, chrupu šelmy a technike pod vodou, kde sa ku koristi prikráda. Pri prenasledovaní môžu títo šikovní potápači a plavci dosiahnuť rýchlosť až 40 km/h. Zvieratá dorastajú do veľkosti 2,5 – 3,2m, ich hmotnosť je 200 – 450 kg. Väčšie samce bývajú niekedy dlhé až 3,5m a vážia viac ako 590 kg. Tulene leopardie sa živia krilom, rybami, sépiami, tučniakmi, mláďatami tuleňa Weddellovho, tučniakmi kriložravými, ktoré sa častejšie označujú ako „krabožravé“, tuleňmi sloními a uškatcami antarktickými. Tulene leopardie udierajú uloveného tučniaka o kryhy ľadu alebo o hladinu vody, kým ho neusmrtia a neoderú z kože a peria. Potom obeť prehltnú.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Tuleňovité
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Füzesabony

**Füzesabony** je mesto v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Füzesabony.

Má rozlohu 4 634 ha a žije tu 8 185 obyvateľov (2007).

Kategória:Mestá v Maďarsku
Hatvan

**Hatvan** je mesto v Maďarsku v Hevešskej župev obvode Hatvan. Jeho názov v maďarčine znamená šesťdesiat, čo je zaujímavé, lebo leží približne 60 km od centra Budapešti.

Má rozlohu 8 066 ha a žije tu  obyvateľov *()*.

## Osobnosti mesta
* Anton I. Grasalkovič de Gyarak (* 1694 - † 1771), slovenský šľachtic a politik v Uhorsku

## Partnerské mestá
*  Jarocin, Poľsko, 1997
*  Kokkola, Fínsko, 1989
*  Maassluis, Holandsko, 1992
*  Târgu Secuiesc, Rumunsko, 1998
*  Tavarnelle Val di Pesa, Taliansko, 1996

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Heves

::*O rovnomennej župe pozri [[Hevešská župa]].*

**Heves** (po slovensky v historických kontextoch aj **Heveš** ) je mesto v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Heves.

Má rozlohu 9 931 ha a žije tu  obyvateľov *()*.

## Partnerské mestá
*  Aalburg, Holandsko
*  Breganze, Taliansko
*  Ciumani, Rumunsko
*  Miercurea Ciuc, Rumunsko

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Kisköre

**Kisköre** je mesto v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Heves.

Má rozlohu 6 842 ha a žije tu  obyvateľov *()*.

## Partnerské mestá
*  Berehovo, Ukrajina 2004
*  Namysłów, Poľsko, 2003
*  Zagon, Rumunsko, 2006

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Scott McNealy

**Scott McNealy** (* 13. november 1954, Columbus, Indiana, USA) je americký pdnikateľ a bývalý riaditeľ softvérovej spoločnosti Sun Microsystems, ktorú založil v roku 1982 spolu s členmi Vinod Khosla, Bill Joy a Andy Bechtolsheim.

V roku 1984 prevzal riaditeľský post v spoločnosti od Vinoda Khosla, ktorý opustil spoločnosť v roku 1985. Jeho nástupcom sa v roku 2006 Jonathan Schwartz.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Computer History Museum, 11. Januar 2006: Sun Founders Panel 

Kategória:Podnikatelia USA
Kategória:Sun Microsystems
Kategória:Osobnosti z Indiany
Matador

**Matador** môže byť:

* toreádor
* prenesene: významný odborník, športovec
* podnik na Slovensku:
** v Púchove, pozri Continental Matador Rubber s.r.o. a Continental Matador Truck Tires s.r.o.,
**v Dubnici nad Váhom, pozri MATADOR Industries, a.s. a MATADOR Automation, s.r.o.,
**vo Vrábloch, pozri MATADOR Automotive Vráble, a.s., 
** zaniknutý podnik v Bratislave, pozri Matador (Bratislava),
* kúpalisko v Bratislave, pozri Kúpalisko Matadorka
* časť miestnej časti Dvory v Bratislave, pozri Matador (lokalita)
* film:
** španielsky film z roku 1986, pozri Matador (film z roku 1986)
** americký film z roku 2005, pozri Matador (film z roku 2005)
* protitanková zbraň, pozri MATADOR (protitanková zbraň)

## Pozri aj
* Operácia Matador
Pétervására

**Pétervására** je mesto v Maďarsku v Hevešskej župe v okrese Pétervására.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Mestá v Maďarsku
Adács

**Adács** je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Gyöngyös.

Má rozlohu 3794 ha a žije tu 2865 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Atkár

**Atkár** je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v okrese Gyöngyös.

Má rozlohu 3 376 ha a žije tu  obyvateľov ().

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Domoszló

**Domoszló** () je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Gyöngyös.

Má rozlohu 4022 ha a žije tu 2152 obyvateľov (2007). V minulosti v nej žila slovenská komunita.

Kategória:Obce v Maďarsku
Egerszalók

**Egerszalók** je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Eger.

Má rozlohu 2311 ha a žije tu 1897 obyvateľov (2007).

## Externé odkazy
* Egerszalók
* Egerszalók spa 

Kategória:Obce v Maďarsku
Feldebrő

**Feldebrő** je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Eger. 

## Dejiny
Okolie patrilo k významným strediskám Veľkomoravskej ríše. Začiatkom 11. storočia tu Samuel Aba založil kláštor, ktorý sa zachoval dodnes.

Kategória:Obce v Maďarsku
Dolná Huta

**Dolná Huta** () je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Gyöngyös.

Má rozlohu 2129 ha a žije tu 518 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Nagyvisnyó

**Nagyvisnyó** () je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Bélapátfalva.

Má rozlohu 4302 ha a žije tu 1060 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Petőfibánya

**Petőfibánya** (pôvodne *Pernyepuszta, Pernyebánya*) je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Hatvan.

Má rozlohu 133 ha a žije tu 2952 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Parádsasvár

**Parádsasvár** (historisky , ) je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Pétervására.

Má rozlohu 1694 ha a žije tu 442 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Pély

**Pély** je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v obvode Heves.

Má rozlohu 9030 ha a žije tu 1525 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Tarnaméra

**Tarnaméra** je obec v Maďarsku v Hevešskej župe v okrese Heves.

Má rozlohu 2826 ha a žije tu 1488 obyvateľov (2024).

## Poloha
Obec sa nachádza 100 km od Budapešti a 45 km od Jágeru.

Kategória:Obce v Maďarsku
Diaryletén

**Diaryletény** sú prepínače, ktoré sú tepelne stabilné a fotochemicky reverzibilné a patria medzi najviac preskúmané fotochromické zlúčeniny.

U diaryleténov prebieha elektrocyklická reakcia, na ktorej sa podieľa 6 π elektrónov. Otvorená forma diaryleténov pozostáva z dynamického systému konformérov. Svetlom indukovaná zmena otvorenej formy **1a** na uzavretú **1b** vedie k vzniku enantiomérov (S, S)-1b a (R, R)-1b. Rôzne uzavreté formy boli rozlíšené chirálnou HPLC. Stereogenné centrá zaniknú pri opätovnom otvorení kruhu. Ak sú prítomné chirálne pomocné skupiny (pozri zlúčeninu **2**), oba izoméry, otvorená aj uzavretá forma, sú chirálne a tvoria diastereoizoméry. Pri svetlom stimulovanej elektrocyklickej reakcii dochádza k zmene farby materiálu, a práve pre vysokú reverzibilitu ich reakcií, termodynamickú stabilitu a taktiež kvôli nízkej únave materiálu (u diaryleténov je fotochromický výkon udržateľný dokonca viac ako po 104 cykloch) sú chirálne fotochromické diaryletény nádejnými systémami pre moduláciu kvapalných kryštalických fáz.

none|frame

## Odkazy

Kategória:Fotochémia
Františkánska ulica (Bratislava)

**Františkánska ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Staré Mesto. 

Jej historický nemecký názov je *Franziskanergasse*, maďarský *Barát-utca*, v období socializmu – do 1. apríla 1991 mala názov **Pugačevova ulica**, bola nepresne pomenovaná podľa Jemeliana Ivanoviča Pugačova († 1775), vodcu roľníckeho povstania v Rusku.

Je to krátka spojnica medzi Zámočníckou ulicou na jednej strane a Uršulínskou a Nedbalovou ulicou na strane druhej.

V roku 2008 sa tu nachádzal jediný päťhviezdičkový hotel v Bratislave, hotel Arcadia.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Františkánska ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Starom Meste v Bratislave
Sony Ericsson K850i

right|thumb|Sony Ericsson K850i

**Sony Ericsson K850i** je hi-end mobilný telefón uvedený na trh v októbri 2007. Ohlásený bol v júni 2007 ako vlajková loď v sérii K (kamera), je vybavený 5 megapixelovým fotoaparátom. Je to prvý mobilný telefón Sony Ericsson mimo NTT DoCoMo, ktorý podporuje microSD a microSDHC a súčasne aj tradičné karty Sony M2. Zaviedol tiež používanie troch dotykových bodov na displeji a nový koncept navigačného tlačidla, ktorý imituje klasický joystick, ktorý bol uvedený v modeli Ericsson T68.

## Iné projekty
.

K850i
Agnostizmus

**Agnostizmus** je nepoznateľný, nepoznávajúci, majúci závadu či poruchu vnímania a poznávania.

Kategória:Poznávanie
Františkánska ulica

**Františkánska ulica** je ulica:
* v Bratislave, pozri Františkánska ulica (Bratislava)
* v Košiciach, pozri Františkánska ulica (Košice)
* v Trnave, pozri Františkánska ulica (Trnava)

## Pozri aj
* Ulica františkánov

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Lucius Afranius

**Lucius Afranius** bol rímsky dramatik, autor komédii, ktorý žil v 1. storočí pred Kr. Jeho dielo spadá do žánru označovaného ako togáta (*comoedia togata*), ktorá sa sústredila na rímske prostredie, mravy a látku, konkrétnejšie do podžánru *fabula tabernaria* (doslova "príbehy z krčmy"). Postavy tohto typu komédie pochádzali z najnižších vrstiev rímskej spoločnosti a jej dej sa točil okolo toho, čo sa „zbehlo“ pri posedení v krčme. Quintilianus uvádza, že sa v Afraniových hrách často objavovalo flirtovanie alebo dokonca neprijateľné aféry, čo údajne korešpondovalo s Afraniovým vlastným životom.

Afraniovými veľkými vzormi boli Terentius a Menandros. Jeho hry veľmi dobre zachytávali bežný život nižších spoločenských tried a boli obľúbené ešte za vlády cisára Nerona. Zdá, že boli známe ešte na konci 4. storočia po Kr. O Afranivom jazykovom štýle sa pochvalne vyjadruje ešte aj Cicero.

Z hier Lucia Afrania sa nám dochovalo približne 40 titulov a okolo 400 veršov. Známy je Afraniov výrok: „Mudrc miluje, všetci ostatní dychtivo túžia“.

## Literatúra
* 

Kategória:Dramatici starovekého Ríma
Alfius Avitus

**Alfius Avitus** bol rímsky básnik žijúci počas 2.-3. storočia po Kr. Radil sa k tzv. *[[poetae novelli]]*. O jeho živote alebo diele máme len minimálne správy. Skladal údajne verše o slávnych Rimanoch.

## Literatúra
* 

Kategória:Básnici starovekého Ríma
Rozprávka na jantárovej niti

**Rozprávka na jantárovej niti** je literárne dielo Pavla Dvořáka.

Rozprávka je z knihy Lovci mamutov a tí druhí. Kapitola Rozprávka na jantárovej niti zavedie čitateľa o niekoľko tisícročí naspäť.

Jej názov rozprávka je viac symbolický ako skutočný.

Kategória:Literatúra v slovenskom jazyku
Valerius Antias

**Valerius Antias** bol rímsky analistický historik, ktorý žil v období Sullovej diktatúry v 1. storočí pred Kr. Jeho mnohozväzkové *Annales* (Anály) v 75 knihách pokrývajú históriu Ríma od jeho založenia do jeho čias.

Antiovo dielo je charakteristické prehnanými údajmi. Napríklad v rokoch, kedy iní historici nezaznamenávajú žiadne vojny, Antias hovorí o veľkých bojoch s ťažkými stratami.

Antiovo dielo použil ako jeden zo zdrojov neskorší historik Titus Livius.

Kategória:Historici starovekého Ríma
Bičíkovce

right|thumb|Bičíkovce

**Bičíkovce** alebo staršie **bičíkavce** (lat. *Flagellata, Mastigophora*) bol v starších systémoch taxón (trieda, podkmeň a pod.) prvokov, ktorý zahŕňal jednobunkovce, ktoré majú aspoň jeden bičík a používajú ho na pohyb alebo prisúvanie potravy.

## Charakteristika
Výživa je autotrofná aj heterotrofná, niekedy zmiešaná. 

Heterotrofné jedince nemajú plastidy, hlavná pohybová organela je jeden alebo viac bičíkov. Nachádzajú sa prakticky všade, vrátane tiel mnohobunkových organizmov.

Jednobunkové telo má vretenovitý tvar, ktorý však nie je celkom stály. Niekedy sa predlžuje, inokedy sa skracuje takmer až do guľôčky. No vždy sa na ňom možno rozlíšiť predný a zadný koniec. Na prednom konci tela pozorujeme vláknitý bičík. Bičík je ústrojček (organela) pohybu.

Bičíkovce sa rozmnožujú delením. Telo sa rozštiepi po dĺžke na dve polovice, ktoré sa osamostatnia. Okrem nepohlavného rozmnožovania, stretávame sa tu teda aj s pohlavným rozmnožovaním. Veľká zárodočná bunka (makrogaméta) je samičia bunka – vajíčko, drobné bunky oplodňovacie (mikrogaméty) sú samčie bunky – spermie (spermatozoidy).

## Príklady systémov

### V. Franc (2005), Biopedia (2008)
podkmeň bičíkovce (Mastigophora):
*trieda rastlinobičíkovce / rastlinné bičíkovce (Phytomastigophorea)
**rad panciernatky/obrnenky/(?)obrnenkotvaré/(?) panciernatkotvaré (Dinoflagellida)
**rad euglény/euglénotvaré/červenoočká (Euglenida)
**rad váľače/váľačotvaré/bičíkaté zelené riasy (Volvocida)
**rad kryptomonády/(?)kryptomonádotvaré/kryptomonádky (Cryptomonadida)
**rad bičíkaté žltohnedé riasy (Chrysomonadida)
**rad bičíkaté žltozelené riasy (Heterochlorida)
**rad zelenivky (Chloromonadida)
**rad Prasinomonadida
**rad Silicoflagellida
**rad Coccolitophorida
**rad Ebriida
*trieda živočíchobičíkovce / živočíšne bičíkovce (Zoomastigophorea)
**rad bázobičíkovkotvaré (Kinetoplastida) - podrady bodonidy (Bodonina) a trypanozómy (Trypanosomanina)
**rad retortamonádotvaré (Retortamonadida)
**rad diplomonádotvaré/dvojbičíkovce (Diplomonadida)
**rad mnohobičíkovkotvaré (Parabasalia)- podrady trichomonády (Trichomonadida) a mnohobičíkovky (Hypermastigida)
**rad golierikovkotvaré/golierikovce (Choanoflagellida) 
**rad proteromonádotvaré (Proteromonadida)
**rad oxymonádotvaré (Oxymonadida)
**rad chobotnavkotvaré (Bicosoecida)

### Levine et al. (1980)

podkmeň Mastigophora:
*trieda Phytomastigophorea
**rad Dinoflagellida
**rad Euglenida
**rad Volvocida
**rad Cryptomonadida
**rad Chrysomonadida
**rad Heterochlorida
**rad Chloromonadida
**rad Prymnesiida
**rad Prasinomonadida
**rad Silicoflagellida
*trieda Zoomastigophorea
**rad Kinetoplastida 
**rad Retortamonadida
**rad Diplomonadida
**rad Trichomonadida
**rad Choanoflagellida
**rad Proteromonadida
**rad Oxymonadida
**rad Hypermastigida

### O. Ferianc (1978)
kmeň bičíkavce (Flagellata):
*rad málobičíkavce (Protomonadina) 
*rad viacbičíkavce (Polymastigina) 
*rad mnohobičíkavce (Hypermastigina) 
*rad panôžkavce (Rhizomastigina) 

Kratochvíl et al. 1954  má rovnaký systém, ibaže sú bičíkavce klasifikované ako trieda a pridáva ešte 5. rad opalinky/opalíny/opaliny (Opalinida).

## Referencie

Kategória:Bičíkovce
Štátne symboly Slovenskej republiky

thumb|Štátna vlajka Slovenskej republiky
thumb|Štátny znak Slovenskej republiky
náhľad|Štátna pečať Slovenskej republiky
[thumb|Zápis štátnej hymny v zápisníku [Viliam Pauliny-Tóth|Viliama Paulínyho-Tótha]]

**Štátne symboly Slovenskej republiky** sú symbolmi slovenskej štátnosti.

## [[Štátna vlajka Slovenskej republiky]]
Skladá sa z troch pozdĺžnych pruhov - bieleho, modrého a červeného, rovnakej šírky, usporiadaných pod sebou. Na prednej polovici listu štátnej vlajky je umiestnený štátny znak. Štátny znak na štátnej vlajke je rovnako vzdialený od horného, predného a spodného okraja štátnej vlajky a jeho výška sa rovná polovici výšky štátnej vlajky. Na styku štítu s inou ako bielou farbou je biely lem, široký jednu stotinu dĺžky štátnej vlajky. V štátnom znaku na štátnej vlajke sa nepoužíva žiadna obrysová linka. Pomer strán štátnej vlajky je 2:3.

## [[Štátny znak Slovenskej republiky]]
Tvorí na červenom ranogotickom štíte dvojitý strieborný kríž, vztýčený na strednom vyvýšenom vŕšku modrého trojvršia. Driek a ramená kríža sú na koncoch rozšírené a vhĺbené, vrchy sú oblé.

## [[Štátna pečať Slovenskej republiky]]
Je okrúhla. V jej strede je vyobrazený štátny znak, pričom farby znaku sú vyznačené heraldickým šrafovaním. Okolo štátneho znaku je do kruhu umiestnený nápis (kruhopis) „*Slovenská republika*“. V dolnej časti kruhopisu štátnej pečate je lipový lístok. Priemer štátnej pečate je 45 mm.

Štátna pečať sa používa na originál listiny Ústavy a ústavných zákonov Slovenskej republiky, medzinárodných zmlúv, poverovacích listín diplomatických zástupcov a v ďalších prípadoch, v ktorých je jej použitie obvyklé.

Pečatidlo štátnej pečate uschováva prezident Slovenskej republiky.

## [[Nad Tatrou sa blýska|Štátna hymna Slovenskej republiky]]
Sú prvé dve slohy piesne Nad Tatrou sa blýska. Melódia pochádza z ľudovej piesne Kopala studienku. Zložil ju štúrovec Janko Matúška v 19. storočí. 

Štátna hymna sa hrá alebo spieva najmä pri príležitosti štátnych sviatkov, pamätných dní, výročí a pri iných významných príležitostiach.

Slovenská hymna znie:

:1. \:Nad Tatrou sa blýska, hromy divo bijú.:\

::\:Zastavme ich bratia, veď sa ony stratia, Slováci ožijú.:\

:2. \:To Slovensko naše posiaľ tvrdo spalo.:\

::\:Ale blesky hromu vzbudzujú ho k tomu, aby sa prebralo.:\

## Iné projekty
Protokol komunikácie v reálnom čase

**Protokol komunikácie v reálnom čase** (angl. *real-time transport protocol*), skr. **RTP protocol** alebo **RTP**, je transportný protokol, ktorý zabezpečuje doručovanie interaktívnych dát (najčastejšie je to video a audio) v reálnom čase. Presnejšie zaisťuje doručenie segmentov v správnom poradí pomocou časových pečiatok (timestamp), sekvenčných čísel a pod. Protokol poskytuje služby na identifikáciu obsahu (payload), sekvenčné číslovanie, časové pečiatky a monitorovanie doručenia. RTP typicky beží na UDP protokole, môže byť ale použitý aj v iných sieťových a transportných protokoloch. 

RTP sám o sebe neposkytuje žiadny mechanizmus na zaistenie včasného doručenia dát alebo poskytovanie QoS (Quality of Service), ale spolieha sa na služby nižších úrovní. Sekvenčné číslo obsiahnuté v RTP umožňuje prijímateľovi rekonštruovať postupnosť segmentov od odosielateľa, môže byť ale tiež použité na určenie správnej pozície segmentu, napr. pri dekódovaní videa bez nutnosti dekódovať predchádzajúce segmenty. 

Pri  prenose  informácií v reálnom  čase  je  možné  zanedbať  určitú  stratu  paketov, prípadne  ich  doručenie v nesprávnom  poradí, ak takto dosiahneme menšie oneskorenie pri samotnom prenose dát.

Kategória:Aplikačné protokoly
Bátonyterenye

**Bátonyterenye** je mesto v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Bátonyterenye.

Má rozlohu 7 892 ha a žije tu  obyvateľov *()*.

## Partnerské mestá
*  Fiľakovo, Slovensko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Dolné Peťany

**Dolné Peťany** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Rétság.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (), z ktorých je približne 44% Slovákov (2001).

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Alsótold

**Alsótold** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Pásztó.

Má rozlohu 786 ha a žije tu 266 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Becske

**Becske** je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balassagyarmat.

Má rozlohu 1566 ha a žije tu 583 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Bír

**Bír** (maď. *Bér*) je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Pásztó.

Má rozlohu 2549 ha a žije tu 428 obyvateľov (2007).

Názov asi pochádza so slova Bojar(i), zmeny v hláskach oj > ej > éj > é.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Cered

**Cered** je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Salgótarján.

Má rozlohu 3 858 ha a žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Častva

**Častva** (hist. ; ) je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balassagyarmat.

Má rozlohu 1625 ha a žije tu 321 obyvateľov (2007).

## Poznámky a referencie

## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Dorogháza

**Dorogháza** je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Bátonyterenye. Má rozlohu 1 768 ha a žije tu 1 098 obyvateľov (2010).

Kategória:Obce v Maďarsku
Drégelypalánk

**Drégelypalánk** (po slovensky: *Dregeľ-Palanka* alebo *Dregeľská Polianka* [varianty slov Dregeľ a Palanka pozri nižšie], *Drégeľská Palánka* , *Drégeľská palánka* ) je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v Balážskoďarmotskom okrese. Obec má rozlohu 2218 ha a žije tu 1627 obyvateľov (2007).

Nad dedinou sa týči hrad Drégely, významný pamätník tureckých vojen. V roku 1552 bol dobytý tureckou armádou o počte asi 10 000 mužov, pričom sa im ho podarilo dobyť až po troch dňoch masívneho obliehania. Obrancov na čele s Jurajom Szondym bolo 50-100 a hrad odmietli vydať, bojovali až do konca. Hrdinský odpor malého počtu obrancov proti obrovskej presile vzbudil obdiv nielen po celom Uhorsku, ale aj medzi Turkami.

## Názvy a vznik
Staršie názvy sú *Drégel(y)-Palánk*, *Dregelpalank* .

Obec vznikla spojením sídiel:
*Drégely (staršie: Dregely, Dregél, Dregel, Deregel; nem. Driegel, Dregel) a 
*Palánk (staršie: Palank; nem. Palank) 
Slovenské názvy týchto sídiel sú: 
*Dregeľ, Drégeľ, Driagel
*Palánka, Palanka, Palánk, Polánka

## Zdroje

## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Endrefalva

**Endrefalva** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Szécsény.

Má rozlohu 1323 ha a žije tu 1329 obyvateľov (2007).

## Referencie


Kategória:Obce v Maďarsku
Horné Peťany

**Horné Peťany** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Rétság.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (), z ktorých je približne 41% Slovákov (2001).

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Felsőtold

**Felsőtold** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Pásztó.

Má rozlohu 1083 ha a žije tu 156 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Guta (Maďarsko)

**Guta** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balážšske Ďarmoty.

Má rozlohu 1589 ha a žije tu 688 obyvateľov (2007).

Názov pochádza z mena Guta, ktoré je nejasného pôvodu. Podobné názvy sídiel sa nachádzajú v Poľsku, Srbsku a Bosne.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Hollókő

**Hollókő** (doslova: havraní kameň; ) je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Szécsény. Má rozlohu 518 ha a žije tu 408 obyvateľov (2007).

Stará časť obce predstavuje typ tradičnej maďarskej dediny. Hollókő nie je skanzen, ale obývaná dedina, a preto je od roku 1987 zapísaná na zozname svetového dedičstva UNESCO.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Maďarsku
Ryba (Maďarsko)

**Ryba** alebo **Ryby** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balassagyarmat.

Má rozlohu  a žije tu 647 obyvateľov (2011).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Ipolyvece

**Ipolyvece** (hist. ) je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balassagyarmat.

Má rozlohu 1390 ha a žije tu 886 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Kazár

**Kazár** je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Salgótarján. 

Má rozlohu 3 039 ha a žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Kisbárkány

**Kisbárkány** je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Bátonyterenye. Má rozlohu 803 ha a žije tu 194 obyvateľov (2011).

Kategória:Obce v Maďarsku
Lucina

**Lucina** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Bátonyterenye. Má rozlohu 1 410 ha a žije tu 631 obyvateľov (2011).

## Dejiny
Obec vznikla približne v 12. storočí a podľa legendy získala svoj názov z toho, že ju veľmož, ktorý vládol na hrade pri neďalekej obci Šamšon daroval svojej dcére Lucii (Lucfalva). Na prelome 17. a 18. storočia sa objavujú prvé písomné záznamy o osadníkoch zo Slovenska, najmä z okolia Zvolena, z Turca, Oravy a Liptova. Zrejme osídlili dedinu po tatárskych a tureckých vpádoch. V 18. a 19. storočí bola dedina takmer výlučne slovenská, podobne ako niektoré dediny v okolí, napríklad Šámšonháza. Typickými menami v dedine sú napríklad Bača, Bartko, Hudec, Sršeň, Malina, Lehocký a podobne. V 19. a 20. storočí sa začalo silné pomaďarčovanie, v súčasnosti už dobre po slovensky hovoria iba starí ľudia, stredná generácia iba málo a mladá generácia až na výnimky vôbec.

## Slovenčina v Lucine
Deti sa v škôlke a škole učia slovenčinu ako cudzí jazyk, majú ju ako jeden predmet niekoľkokrát týždenne, nerozumejú však po slovensky, ani nevedia hovoriť. Tí ktorí sa o slovenčinu napriek tomu zaujímajú, môžu v štúdiu pokračovať na strednej škole - slovanskom gymnáziu s vyučovacím jazykom slovenským v Budapešti. Dedina je veľmi chudobná s vysokou nezamestnanosťou, vysokým podielom rómskeho obyvateľstva, má najmä poľnohospodárske zameranie, mnohí obyvatelia pracujú v neďalekom Šalgotarjáne, prípadne v Budapešti.

Slováci v Lucine tvora iba 33% obyvateľov tejto obce. Podľa údajov z roku 1910 tu žilo 731 obyvateľov, z toho 114 Maďarov a Slovákov bolo až 592. 113 obyvateľov sa hlásilo k rímskym katolíkom, k luteránom (evanjelikom) 609 a ôsmi občania sa hlásili k židovskému náboženstvu.

## Zaujímavosti
Časť slovenského obyvateľstva Lucín sa presťahovala v rokoch 1785-86 do Kysáča, vtedy Uhorsko dnes Vojvodina.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Ludányhalászi

**Ludányhalászi** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Szécsény.

Má rozlohu 2120 ha a žije tu 1586 obyvateľov (2007).

## Referencie


Kategória:Obce v Maďarsku
Mátraverebély

**Mátraverebély** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Bátonyterenye. Má rozlohu 1 840 ha a žije tu 2 068 obyvateľov (2011). Je to známe pútnické miesto.

Kategória:Obce v Maďarsku
Mátraszőlős

**Mátraszőlős** je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Pásztó.

Má rozlohu  a žije tu 1 652 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Novohrad (obec)

**Novohrad** (, ) je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Rétság. Rovnomenný hrad v blízkosti obce bol administratívnym centrom Novohradského komitátu.

## Poloha
Obec sa nachádza v juhozápadnej časti župy Nógrád v pohorí Börzsöny. Patrí medzi obľúbené turistické ciele v Maďarsku. Kataster obce má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ().

## Dejiny
Názov hradu napovedá slovanský pôvod staviteľov hradu. Pôvodná forma bola Novgrad.

Prvá písomná zmienka o hrade pochádza z roku 1108, no Novohradský komitát existoval už najneskôr v roku 1029 (pozri Štefan I. (Uhorsko)). Hrad v roku 1284 získalo vacovské biskupstvo. V rokoch 1475 až 1506 ho dal biskup Mikuláš Bátori rozšíriť podľa plánov talianskeho staviteľa Jakuba Traguinusa. Hrad bol viackrát obsadený Turkami (1544 až 1594, 1663 až 1685) a stal sa aj centrom sandžaku. Hrad zruinovali kuruci v roku 1709.
Južnú časť Novohradského komitátu spočiatku obývalo najmä maďarské obyvateľstvo, no v dôsledku tureckých vpádov sa táto oblasť značne vyľudnila a tak ju koncom 17. a začiatkom 18. storočia kolonizovali Slováci zo severného Novohradu. V dôsledku maďarizácie 18. a 19. storočia slovenská kultúra v obci zanikla a obyvateľstvo sa cíti byť prevažne maďarskej národnosti. 
V obci bol v roku 1757 postavený za prispenia vacovského biskupa rímskokatolícky kostol. Evanjelický kostol bol postavený v roku 1865.

## Národnostné zloženie
V roku 2001 sa v obci Nógrád prihlásilo 98% obyvateľov k maďarskej, 1% k slovenskej a 1% k rómskej národnosti.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Novohradské hrady 
* Novohrad

## Zdroj

Kategória:Obce v Maďarsku
Patvarec

**Patvarec** (hist. ; ) je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balassagyarmat.

Etymológia z názvu Potvorce (podobný názov Potvorice).

Má rozlohu 784 ha a žije tu 667 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Őrhalom

**Őrhalom** (, historicky ) je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balassagyarmat.

Má rozlohu 1746 ha a žije tu 1105 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Szanda

**Szanda** je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balassagyarmat.

Má rozlohu 2149 ha a žije tu 648 obyvateľov (2007).


Image:Szanda - vár.jpg
Image:Civertanlegifotoszandavar1.jpg
Image:Szandai vár légi fotón.jpg
Image:Szandai vár légi felvételen.jpg
Image:Civertanlegifotoszandavar4.jpg


Kategória:Obce v Maďarsku
Sóshartyán

**Sóshartyán** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Salgótarján.

Má rozlohu 1 214 ha a žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Suchá (Maďarsko)

**Suchá** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Bátonyterenye.

Má rozlohu 1756 ha a žije tu 673 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Sudice (Maďarsko)

**Sudice** () sú obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Balassagyarmat.

Má rozlohu 1951 ha a žije tu 1504 obyvateľov (2007).

Podobné názvy sa vyskytujú v Česku (Sudice) a v Poľsku (Sędzice). Pôvodne z osobného mena Sud, Suda, ktoré pribralo príponu -ici s palatálnym ď. Maďarčina -ice neprebrala, ale ď sa do maďarského názvu prevzalo.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Varsány

**Varsány** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Szécsény.

Má rozlohu 2 558 ha a žije tu 1 728 obyvateľov (2007).

## Partnerské obce
*  Radzovce, Slovensko
*  Otmuchów, Poľsko
*  Sędziejowice, Poľsko
*  Palić, Srbsko

## Referencie


Kategória:Obce v Maďarsku
Vaňarec

**Vaňarec**, niekedy tiež **Veňarec** () je obec v Maďarsku v Novohradskej župe v obvode Pásztó. Má rozlohu  a žije tu 1 354 obyvateľov (2007). 

Obec bola historicky od 18. storočia od dolnozemskej kolonizácie slovenskou, kedy sa sem presťahovali evanjelici z Hornej zeme. V roku 1900 sa aj v čase vrcholiacej maďarizácie 75 % obyvateľov obce hlásilo za slovenského rodáka. V roku 1930 bol počet osôb hovoriacich po slovensky menej ako sto. Do polovice 19. storočia sa cirkevné záznamy vyhotovovali aj v slovenčine. Učiteľ a farár obce boli tiež vyberaní tak, aby museli poznať slovenčinu a v kostole sa slúžili omše striedavo slovensky a maďarsky. V roku 2011 sa asi 15 % obyvateľov prihlásilo ku slovenskej národnosti. Odhaduje sa, že 20-30 % obyvateľov malo v roku 2020 slovenský pôvod.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Abony

**Abony** je mesto v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Cegléd.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov *()*.

## Partnerské mestá
*  Reci, Rumunsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Szob

**Szob** (; ) je okresné mesto v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Szob.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ().

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Tura

**Tura** môže byť:
*mesto v Maďarsku, pozri Tura (Maďarsko)
*osada v Rusku, pozri Tura (Krasnojarský kraj)
*obec v Indii, pozri Tura (India)
*rieka na Sibíri, pozri Tura (rieka)
* staroegyptská archeologická lokalita v Egypte, pozri Tura (Egypt)
*kráter na Marse, pozri Tura (kráter)
*bývalá firma na fotografické filmy, pozri Tura (firma)
Vacov (Maďarsko)

**Vacov** (iné názvy: **Vacovo**, [niekedy považované za nesprávne:] **Vácov** ; , staršie: *Vácz*; nem. *Waitzen*, *Vaitzen*, *Weitzen*) je mesto v Maďarsku v Peštianskej župe vo Vácskom okrese.

Má rozlohu 61,63 km² a žije tu  obyvateľov *()*. .

## Etymológia
Názov pochádza z česko-slovenského osobného mena Vac (Vác), čo je zdrobnenina mena Václav. 

## Dejiny
Vacov bol osídlený už v dávnoveku, prvé známky trvalejšieho osídlenia sú z doby Rímskej ríše. Od roku 1008 tu sídli diecéza – z tejto doby je tu tiež biskupský palác. Na začiatku 16. storočia obsadili Vacov
Turci, ktorí sa ho zmocnili na ďalších 80 rokov, v roku 1597 a 1684 ich tu Habsburgovci porazili.

## Dnešný Vacov
Dnes je mesto dôležitým miestom, kam jazdia na dovolenku obyvatelia Budapešti, i turisti do Budapešti smerujúci. Mesto má katedrálu zo 17. storočia a víťazný oblúk z 18. storočia. Vďaka železnici Budapešť – Bratislava – Břeclav – Praha má i dobré dopravné spojenie.

## Partnerské mestá
*  Deuil-la-Barre, Francúzsko, 1991
*  Donaueschingen, Nemecko, 1993
*  Dubnica nad Váhom, Slovensko, 2003
*  Giv'atajim, Izrael, 1993
*  Järvenpää, Fínsko, 1984
*  Odorheiu Secuiesc, Rumunsko, 1992
*  Šahy, Slovensko, 2004
*  Yurihonjo, Japonsko

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Alsónémedi

**Alsónémedi** je veľká obec v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Gyál.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Boťany (Maďarsko)

**Boťany** () je veľká obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Veresegyház.

Má rozlohu 2737 ha a žije tu 6494 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Zsámbék

**Zsámbék** je mesto v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Pilisvörösvár.

Má rozlohu 33,66 km² a žije tu 5569 obyvateľov *(01.01.2018)*.

V obci sa nachádza ruina dvojvežovej trojloďovej románskej baziliky.

## Primátori
* 1990–1994: Imre Zink (nezávislý)
* 1994–1998: Imre Zink (nezávislý)
* 1998–1999: Imre Zink (nezávislý)
* 1999–2002: Dr. Miklós Fodor (MDF-Fidesz-FKgP)
* 2003–2006: Gellértné Horváth (Szövetség Zsámbékért Egyesület)
* 2006–2010: Lajos Lovas (Fidesz-KDNP)
* 2010–2014: Zsolt Csenger-Zalán (Fidesz-KDNP)
* 2014–2019: László Horváth (Fidesz-KDNP)
* od 2019: László Horváth (Fidesz-KDNP)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Maďarsku
Jača

**Jača** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe vo Vácskom okrese.

Má rozlohu 2694 ha a žije tu 1523 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Apaj

**Apaj** je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Ráckeve.

Má rozlohu 7104 ha a žije tu 1297 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Bíň

**Bíň** (maď. *Bénye*) je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Monor.

Má rozlohu 1653 ha a žije tu 1272 obyvateľov (2007).

Názov pochádza z osobného slovanského mena Beňa, z Benedikt.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Csörög

**Csörög**  je obec v Maďarsku v Peštianskej župe vo Vácskom okrese.

Má rozlohu 504 ha a žije tu 2056 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Diósd

**Diósd** je mesto v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Érd.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ()

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Mestá v Maďarsku
Domony

**Domony** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Aszód.

Má rozlohu 2180 ha a žije tu 2032 obyvateľov (2007).

## Referencie

Kategória:Obce v Maďarsku
Dunabogdány

**Dunabogdány** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Szentendre.

Má rozlohu 2550 ha a žije tu 3101 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Felsőpakony

**Felsőpakony** je veľká obec v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Gyál.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Galgamácsa

**Galgamácsa** je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Aszód.

Má rozlohu 4331 ha a žije tu 1985 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Ďurka (Maďarsko)

**Ďurka** alebo **Ďurkovce** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe vo Vácskom okrese.
 
Má rozlohu 1471 ha a žije tu 1098 obyvateľov (2007).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Jászkarajenő

**Jászkarajenő** je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Cegléd.

Má rozlohu 6515 ha a žije tu 2941 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Kismaros

**Kismaros** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v Szobskom okrese.

Má rozlohu 1 196 ha a žije tu  obyvateľov ().

## Partnerské obce
* Wallhausen, Nemecko
* Zetea, Rumunsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* múzeum

Kategória:Obce v Maďarsku
Lórév

**Lórév** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Ráckeve.

Má rozlohu 988 ha a žije tu 306 obyvateľov (2007). Ide o jedinú obec v Maďarsku, v ktorej tvoria väčšinu obyvatelia so srbskou národnosťou (v roku 2011 to bolo 62 %). Maximálne percentuálne zastúpenie (5,9 %) z obcí Maďarska, tu dosahujú aj obyvatelia s bulharskou národnosťou.

## Obyvateľstvo
Podľa sčítania v roku 2011 mala obec 273 obyvateľov, z toho boli 62,3 % - Srbi, 26 % - Maďari, 5,9 % - Bulhari, 1,8 % - Rómovia, 1,1 % - Chorváti, 0,7 % - Nemci, 0,4 % - Gréci a 1,8 % obyvateľov národnosť neuviedlo.

Podľa vierovyznania boli 51,6 % obyvateľov - pravoslávni, 22,3 % - rímskokatolíci,  7,3 % - kalvíni, 0,7 % - luteráni, 0,4 % - gréckokatolíci, 6,2 % - bez vyznania a 11,4 % - neuviedlo žiadne vyznanie.

## Referencie

Kategória:Obce v Maďarsku
Veľká Tarča

**Veľká Tarča** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Gödöllő.

Má rozlohu 1214 ha a žije tu 3325 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Penc

**Penc** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe vo Vácskom okrese.

Má rozlohu 2134 ha a žije tu 1473 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Perbál

**Perbál** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Pilisvörösvár.

Má rozlohu 2565 ha a žije tu 2233 obyvateľov (2007).

## Referencie

Kategória:Obce v Maďarsku
Perőcsény

**Perőcsény** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Szob.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov ().

## Názov
Súčasný názov je podľa Istvána Kniezsu, Jána Stanislava aj Lajosa Kissa odvodený zo slovanského názvu *Prěčany (písané aj: Prečani), ktorý znamená "na druhom brehu bývajúci".

Prvé doložené názvy sú *Prenchan* alebo *Preuchan* (13. st.) a *possessio Preuchen* (1324). V roku 1398 bol zaznamenaný názov *Pereuchean*.. Podľa Lukinicha sú z rokov 1482 - 1507 doložené názvy *Pereczen, Perewchen, Perwchen* a sídlo sa po slovensky volá *Pericsány* V tereziánskom súpise obcí z roku 1773 je uvedený latinský názov *Perőcsény* (s dĺžňom), maďarský názov *Perőcseny*, slovenský názov *Pericsany* a položka nemecký názov je prázdna. Na mape z prvého vojenského mapovania (1782-1785) je obec uvedená pod názvom *Perusin*. V roku 1786 uvádza Korabinsky ako názvy tvary *Perőcschény, Peročani, Pilsen*  . A. Vályi v roku 1796 uvádza ako názvy tvary *Peröcsény*, *Perocani*, *Pilsen*.V roku 1808 Lipszky uvádza ako maďarské tvary *Peröcsény* alebo *Perecsény*, ako slovenský tvar *Perowčany* a ako nemecký tvar *Pilsen*.

## Poznámky


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
Oficiálna stránka

Kategória:Obce v Maďarsku
Pilisjászfalu

**Pilisjászfalu** je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Pilisvörösvár.

Má rozlohu 697 ha a žije tu 2138 obyvateľov (2024).

Kategória:Obce v Maďarsku
Mlynky (Maďarsko)

**Mlynky** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Szentendre. Stredisko slovenskej menšiny.

Má rozlohu 1721 ha a nachádza sa neďaleko slovenských hraníc.  

## Obyvateľstvo
V obci žije 2275 obyvateľov (2007).
V roku 2001 sa prihlásilo viac ako 54,6 % obyvateľov k slovenskej národnosti. K slovenskému kultúrnemu povedomiu však podstatne viac. 

## Dejiny
Územie obce bolo obývané už v rímskej dobe a patrilo k rímskej provincii Panónia. Začiatky obce súvisia s 12. storočím a benediktínskym opátstvom, ktoré vzniklo možno ešte vo veľkomoravskom období. V roku 1184 sa na ruinách kláštora vybudovali nový kláštor cisterciáni. Ten existoval až do tureckej okupácie v 16. storočí, keď ho Turci zničili a rozobrali (v roku 1541). 

Po oslobodení spod tureckej nadvlády začali prichádzať na územie takmer vyľudnenej obce slovenskí kolonisti z územia dnešného Slovenska. Prvé rodiny kolonistov prišli už v roku 1747. Majetok obce dostali do správy pavlíni - rímskokatolícky rehoľný rád, počas ktorých správy na územie obce prichádzali ďalší slovenskí kolonisti. Obec sa nazývala po latinsky *Santa Crux*, maď. *Szent-Kereszt*. V roku 1766 bol postavený rímskokatolícky kostol. Neskôr prišli aj nemeckí kolonisti, ktorí sa však v prevažne slovenskom prostredí poslovenčili.

Obec si až do dnešných čias udržala prevažne slovenský charakter. Strediskom slovenskej kultúry v obci je *Slovenský dom*. Zo sakrálnych pamiatok je najvýznamnejší barokový rímskokatolícky kostol z 18. storočia.

## Referencie


## Literatúra
* BÉKEFI, Remig: *A pilisi opátság története 1184 – 1541.* Pécs 1891 
* PAPUČEK, Gregor: *Mlynky a okolie. / Pilisszentkereszt és környéke.* 1. diel. Mlynky / Pilisszentkereszt : Samospráva obce Mlynky, 2000. 180 s. + 156 s. [bilingválne vydanie] ISBN 963-00-3970-2   
* SZÜCS, Gyula: *Pilisszentkereszt és környéke.* Budapest : Thália, 1913. 80 s. 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* pilisszentkereszt.hu

Kategória:Obce v Maďarsku
Kategória:Sídla Slovákov v Maďarsku
Svätý Václav (obec)

**Svätý Václav** alebo **Senváclav** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Szentendre.

## Lokalita
Najvyššie položená obec v Pilišských vrchoch (cca ). Má rozlohu . Nachádza sa  od Senondreja.

## Obyvateľstvo
Podľa sčítania obyvateľstva v roku 2001 bolo z 958 obyvateľov 93 Slovákov a 54 uviedlo slovenčinu ako svoj materinský jazyk.
Počet obyvateľov v roku 1990 bol 835 osôb, v roku 2007 tu žilo 1083 obyvateľov a v roku 2009 sa počet zvýšil na 1123 osôb.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Pócsmegyer

**Pócsmegyer** je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Szentendre.

Má rozlohu 1308 ha a žije tu 1561 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Šoškút

**Šoškút** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Érd.

Má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (). Výrazne zastúpenie obyvateľstva v obci (asi 4%) tvorí slovenská menšina.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obce v Maďarsku
Szokolya

**Szokolya** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v  Szobskom okrese.

Má rozlohu 5 905 ha a žije tu 1 775 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Séď

**Séď** (, ) je obec v Maďarsku v Peštianskej župe vo Vácskom okrese.

Názov pochádza zo slova súd, ktorý sa tu údajne nachádza už za čias Ladislava I.

Má rozlohu 1576 ha a žije tu 3091 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku
Váckisújfalu

**Váckisújfalu** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v obvode Veresegyház.

Má rozlohu 1070 ha a žije tu 495 obyvateľov (2007).

## Referencie

Kategória:Obce v Maďarsku
Vácduka

**Vácduka** () je obec v Maďarsku v Peštianskej župe vo Vácskom okrese.

Má rozlohu 840 ha a žije tu 1166 obyvateľov (2007).

Kategória:Obce v Maďarsku
Židov

**Židov** alebo **Egreš** (, predtým *Zsidó*) je obec v Maďarsku v Peštianskej župe v okrese Aszód.

Má rozlohu 1367 ha a žije tu 890 obyvateľov (2007).

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Obce v Maďarsku