Maďarčina

[náhľad|vpravo|Dvojjazyčné tabule na začiatku obce ([Milhosť, Slovensko)]]

**Maďarčina** (maď. ) je jediný jazyk v strednej Európe, ktorý nie je indoeurópskym jazykom.

Maďarsky hovorí dnes asi 14,5 miliónov ľudí, z toho asi 10 miliónov v Maďarsku. Je úradným jazykom v Maďarsku a od 1. mája 2004 tiež jedným z úradných jazykov v EU. Jazykový kód alebo po anglicky *Language Code* je `hu` príp. `hun` (podľa ISO 639).

## Dejiny
Dejiny maďarčiny sa delia na niekoľko období, ktoré nasledujú po tzv. ugorskom období uralských jazykov, hoci o vlastnej „maďarčine“ možno hovoriť najskôr od príchodu do Panónskej panvy (roku 896):

* pramaďarské obdobie (1000/500 pred Kr. – 896/1000 po Kr.):
** obdobie pobytu pri Urale (asi do 500 pred Kr.) – Pramaďari žili ešte vo svojich uralských sídlach
** obdobie migrácie (500 pred Kr. – 896 po Kr.) – Pramaďari sa postupne presúvali, až roku 896 dosiahli horné Potisie (Maďarsko) a roku 1000 vytvorili kráľovstvo
* staromaďarské obdobie (896/1000 – cca 1541): obdobie do začiatku nadvlády Turkov nad Maďarmi
* stredomaďarské obdobie (1541 – cca koniec 18. storočia): obdobie do osvietenstva (maďarského národného obrodenia)
* novomaďarské obdobie (od konca 18. storočia dodnes)

Prvé nápisy v maďarčine možno pochádzajú z 10. storočia, písané ešte v rovásírás (tzv. staromaďarskom runovom písme), ale ich datovanie a relevancia sú veľmi sporné. 

Od vzniku Uhorska (10. storočie) až do roku 1844 bola úradným jazykom latinčina. 

Prvé písomné pamiatky sú len cudzojazyčné texty s niekoľkými maďarskými slovami. Prvé sú arabsko-perzské a byzantské pramene z 9. a 10. storočia, od 11. storočia aj uhorské pramene. Prvým takýmto uhorským prameňom je Zakladacia listina benediktínskeho kláštora v Tihanyi asi z roku 1055. V latinskom texte je 58 maďarských slov a 33 prípon.

Prvý súvislý text v maďarčine (190 slov, modlitba) pochádza z konca 12. storočia, prvá maďarská báseň (verzia latinského *Planctus Sanctae Mariae*) asi z roku 1300.

Prvé knihy v maďarčine sú z 15. storočia, spravidla kódexy s náboženským obsahom. Od konca 15. storočia sú známe aj početné svetské texty (listy a historické piesne).

Kým dovtedy boli texty v jednotlivých nárečiach, od konca 16. storočia možno pozorovať vytváranie nadregionálnej nárečovej normy. Vzniká však veľmi pomaly a stále sa rozlišuje variant západný, severný, východný a variant území pod tureckou nadvládou. V 17. a 18. storočí sa tento rozdiel v dokumentoch zmenšil na variant západný (po oboch brehoch Dunaja) a variant východný (po oboch brehoch Tisy). K vytvoreniu úplne jednotného spisovného jazyka došlo (podobne ako na Slovensku) až koncom 18. storočia a v prvej polovici 19. storočia v dôsledku osvietenských myšlienok a ako reakcia na germanizačné tendencie Jozefa II. koncom 18. storočia . 

Prvé akademické pravidlá maďarského pravopisu vyšli roku 1832. Roku 1844 sa maďarčina stala úradným jazykom Uhorska namiesto latinčiny.

## Pôvod slov

## Rozšírenie

Maďarčina sa používa v nasledujúcich oblastiach:

:*Zdroje: Sčítania obyvateľstva; Ethnologue*

Maďarsky hovoriaci obyvatelia žijú taktiež v štátoch Argentína, Austrália, Belgicko, Brazília, Kanada, Česko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Holandsko, Taliansko, Švajčiarsko, Spojené štáty, Spojené kráľovstvo, Venezuela a v ostatných častiach sveta (približne milión hovoriacich).

## Postavenie v jednotlivých krajinách
Maďarčina je úradný jazyk Maďarska, jedným z úradných jazykov Európskej únie a jedným z úradných jazykov oblasti Vojvodiny v Srbsku. V styku s úradmi sa popri vlastnom úradnom/štátnom jazyku môže maďarčina používať v Rumunsku a na Slovensku v obciach s viac než 20% podielom Maďarov, ďalej v Rakúsku len v obciach Oberpullendorf, Oberwart, Rotenturm an der Pinka a Unterwart, v Slovinsku len v obciach Hodoš, Šalovci, Moravske Toplice, Dobrovnik a Lendava , v Chorvátsku v obciach, kde tvoria viac ako tretinu (to sú v praxi len dve obce) a na Ukrajine na „miestach“ kde tvoria viac ako polovicu obyvateľstva (to sa v praxi týka viacero obcí v južnej Zakarpatskej oblasti).

## Nárečia
Maďarčina sa delí na tieto nárečia (dialekty): 
* západný – v západnom Maďarsku
* zadunajský – v západnom Maďarsku a na Slovensku na západ od Váhu
* alföldský (=južný) – Baranská župa a Šomoďská župa
* dunajsko-tiský (=potiský) – medzi Dunajom a Tisou, vo Vojvodine a v Sedmohradsku
* palócky (=severozápadný) – v severnom strednom Maďarsku a na Slovensku medzi Váhom a Hornádom
* severovýchodný – v severovýchodnom Maďarsku, na Slovensku na východ od Hornádu, na Ukrajine a na severozápade Sedmohradska
* mezöségsky (=stredosedmohradský) – v strednom Sedmodhradsku
* sikulský – Sikuli (v Sedmohradsku) a nárečie Čangóv (oblasť Bacău)

Čangóovia hovoria dialektom izolovaným od ostatných Maďarov, preto si uchovali dialekt veľmi podobný stredovekej maďarčine.

## Príklady

* maďarský : *magyar*  [maďar]
* ahoj: *szia*  [sija]
* dobrý deň: *jó napot (kívánok)*  [jónapot kivánok]
* prosím: *kérem (szépen)* , *legyen szíves*  [läďän siväš]
* prepáč(te): *bocsánat*  [bočánat]
* ďakujem: *köszönöm*  [kösönöm]
* toto: *az*  *ez* [äz]
* koľko?: *mennyi?*  [mäňňi]
* koľko to stojí?: *mennyibe kerül?*  [mäňňibä kärül]
* áno: *igen*  [igän]
* nie: *nem*  [näm]
* nerozumiem: *nem értem*  [näm értäm]
* neviem: *nem tudom*  [näm tudom]
* kde je WC?: *Hol van a vécé?*  [hol van a vécé]
* ovocná šťava: *gyümölcslé*  [ďümölčlé]
* voda: *víz*  [víz]
* víno: *bor*  [bor]
* pivo: *sör*  [šör]
* čaj: *tea*  [täa]
* mlieko: *tej*  [täj]
* hovoríte anglicky?: *Beszél angolul?*  [bäsél angolul]
* pomoc!: *Segítség!*  [šägíčšég]
* pracuj! *dolgozz* [dolgozz]
* za vaše neustále úsilie o neznesvätenie: megszentségteleníthetetlenségeskedéseitekért - jedná sa o najdlhšie slovo v maďarskom jazyku, skladá sa z 44 písmen a má vraj biblický pôvod. 
Toto slovo je obzvlášť dôležité a predstavuje názorný príklad pre pochopenie logiky tvorby slov v maďarčine. Jeho gramatický rozbor:

* **megszentségteleníthetetlenség** – základný kmeň:
** **megszentel** (svätiť) + **telen** (negácia: "bez") + **íthető** (môcť byť) + **tlen** (neprítomnosť možnosti) + **ség** (abstraktný podstatný menovateľ).
** Toto slovo znamená niečo ako "možnosť byť znesvätený", ale vo veľmi zložitej a abstraktnej forme.
* **-eskedés** – prípona pre vyjadrenie činnosti alebo správania sa (podobné ako v slove "správanie sa").
* **-eit** – zámeno druhého osoby množného čísla v 2. páde (to znamená "vaše").
* **-ekért** – 4. pád (prečo, za čo) v množnom čísle, ktorý vyjadruje účel alebo dôvod.

Najdlhšie gramaticky správne slovo v maďarčine má 67 písmen, avšak kontextuálne sa nepoužíva v každodennom jazyku a vznikol umelo. Znie takto:

**töredezettségmentesítőtleníttethetetlenségtelenítőtlenkedhetnétek** - kvôli jeho komplexite a kvôli faktu, že niektoré maďarské pády a mnohé maďarské gramatické prvky nemajú slovenský ekvivalent je preklad tohto slova nemožný do slovenského jazyka. Jeho doteraz najlepším prekladom je fráza: "ak by ste boli schopní vykonať činnosť na odstránenie rozbitia, aby to nemohlo byť vykonané, a ešte by to bolo neuskutočniteľné" , čo avšak v slovenčine žiaľ nedáva zmysel.

## Vzorový text – Všeobecná deklarácia ľudských práv
;Maďarčina:Minden emberi lény szabadon születik és egyenlő méltósága és joga van. Az emberek, ésszel és lelkiismerettel bírván, egymással szemben testvéri szellemben kell hogy viseltessenek.

;Slovenčina:Všetci ľudia sa rodia slobodní a sebe rovní, čo sa týka ich dôstojnosti a práv. Sú obdarení rozumom a majú navzájom konať v bratskom duchu.

## Ukážky písomností v maďarčine

File:Codex of munchen - bible in hungarian.jpg|Maďarský prepis Husitskej Biblie (okolo roku 1466)
File:Halotti beszéd.jpg|Halotti beszéd – Najstarší zachovaný súvislý text v maďarčine (1192 – 1195), obsahuje početné slovanské slová
File:Komjati sztpal.jpg|Stránka z knihy (1533)
File:Arany Tarsoly-1.jpg|Titulná strana maďarských novín *Arany Tarsoly*


## Referencie


## Pozri aj
* Maďarsko
* Maďari

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Slovensko-maďarský online slovník


Kategória:Maďarsko
Kategória:Ugorské jazyky
Kategória:Jazyky v Maďarsku
Kategória:Jazyky v Rumunsku
Kategória:Jazyky na Slovensku
Kategória:Jazyky v Srbsku
Kategória:Jazyky na Ukrajine
Kategória:Jazyky vo Vojvodine