open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iľanovianka

**Iľanovianka** je potok na strednom Liptove, preteká územím mesta Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Váhu a má dĺžku 11,5 km. 

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v geomorfologickom podcelku Ďumbierske Tatry, na juhozápadnom svahu Krakovej hole (1 751,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 690 m n. m. 

## Opis toku
Tečie na sever cez Demänovské vrchy, sprava najprv priberá dva krátke prítoky zo severných svahov Krakovej hole, ohýba sa na východ k Sedlu pod Kúpeľom (1 131,1 m n. m.) a tečie severozápadným smerom. Následne sa stáča na sever, pričom koryto vytvára výrazný oblúk ohnutý k západu. Na strednom toku preteká Iľanovskou dolinou. Sprava priberá prítok spod Poludnice (1 548,7 m n. m.), zľava spod Iľanovského sedla (1 253 m n. m.). Na dolnom toku napája malú vodnú nádrž a vstupuje do Liptovskej kotliny, do geomorfologickej časti Ľubeľská pahorkatina a tečie cez intravilán Iľanova. Napokon priberá z pravej strany svoj najvýznamnejší prítok Lažtek a na južnom okraji intravilánu mesta Liptovský Mikuláš ústi v nadmorskej výške cca 584 m n. m. do Váhu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Ďumbierskych Tatrách
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v Liptovskom Mikuláši
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Ploštínka

**Ploštínka** je potok na strednom Liptove, na území mesta Liptovský Mikuláš. Je ľavostranným prítokom Váhu, má dĺžku 4,5 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení na styku Nízkych Tatier a Liptovskej kotliny, na severnom úpätí vrchu Kalište (986,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 770 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na sever, definitívne vteká do Liptovskej kotliny, do geomorfologickej časti Ľubeľská pahorkatina, a zľava priberá krátky prítok z juhovýchodného úpätia Jám (731 m n. m.). Ďalej tečie severoseverovýchodným smerom cez intravilán Ploštína, potom vytvára oblúk prehnutý na východ. Na dolnom toku už tečie smerom na sever, najprv podteká cestu III. triedy Liptovský Mikuláš – Iľanovo, potom aj diaľnicu D1 a južne od sídliska Nábrežie ústi v nadmorskej výške cca 575 m n. m. do Váhu.

## Referencie


Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v Liptovskom Mikuláši
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Podtatranská brázda

**Podtatranská brázda** je geomorfologický celok na severe Slovenska a juhu Poľska. Je súčasťou provincie Západné Karpaty, subprovincie Vnútorné Západné Karpaty a Podhôľno-magurskej oblasti.

Má pretiahnutý tvar v smere západ – východ a maximálnu šírku približne 6 km. Je rozdelená územím Poľska na dva podcelky: Zuberská brázda v západnej časti a Ždiarska brázda vo východnej časti. Podtatranská brázda pokračuje aj v Poľsku severným predhorím Tatier.

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vonkajšie Západné Karpaty]]* → *[[Podhôľno-magurská oblasť]]* → ***Podtatranská brázda***
***
 
Hraničí s nasledujúcimi geomorfologickými celkami: v západnej časti sú to na severe Oravská vrchovina a Skorušinské vrchy, na juhu Chočské vrchy a Tatry. Východná časť susedí na severe so Spišskou Magurou, na juhu Tatry.

Najvyšším bodom celku je vrch Strednica (1 128,6 m n. m.), nachádzajúci sa v Ždiarskej brázde.

## Iné projekty

## Referencie


Kategória:Brázdy na Slovensku
Kategória:Brázdy v Poľsku
Kategória:Geomorfologické celky na Slovensku
Zimná voda

**Zimná voda** je názov potokov na Slovensku:
* prítok Bielej Oravy, pozri Zimná voda (prítok Bielej Oravy)
* prítok Hnilca, pozri Zimná voda (prítok Hnilca)
* prítok Smolníka v povodí Hnilca, pozri Zimná voda (prítok Smolníka)
Mútnik (prítok Veselianky)

**Mútnik** je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to pravostranný prítok Veselianky, má dĺžku 6,1 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v Podbeskydskej brázde na západnom svahu Vojtašovej (857,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 830 m n. m. na katastrálnom území obce Mútne. Najprv tečie juhovýchodným smerom, priberá krátky pravostranný prítok prameniaci v blízkosti intravilánu obce a oddeľuje vlastnú obec Mútne na pravom brehu od miestnej časti Druhá Strana na ľavom brehu. Následne sa stáča, pokračuje východným smerom, preteká intravilánom obce, kde sprava priberá prítok zo severozápadného svahu Blahutova (920,2 m n. m.), ďalší zo severného svahu Blahutova a tiež prítok zo západného svahu Sochovho vrchu (927,4 m n. m.). Zľava následne priberá vedľajšie rameno Randovej, vetví sa na dve ramená a priberá aj hlavné koryto Randovej. Za obcou výrazne rozširuje svoje koryto, opäť sa na krátkom úseku rozvetvuje a sprava priberá niekoľko krátkych prítokov zo severných svahov Sochovho vrchu, pričom koryto sa výraznejšie vlní. Zľava potom priberá Hlboký potok a dva kratšie prítoky z juhovýchodných svahov Galvanovho vrchu (839,8 m n. m.) a pri obci Oravské Veselé ústi v nadmorskej výške cca 715 m n. m. do Veselianky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Zásihlianka

**Zásihlianka** je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to pravostranný prítok Klinianky, má dĺžku 11 km a je tokom V. rádu.

## Prameň

Pramení v Oravských Beskydách, v podcelku Ošust, na južnom svahu vrchu Kaňovky (952,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 925 m n. m. 

## Opis toku

V pramennej oblasti tečie najprv na východ, následne sa stáča na juhovýchod a zľava priberá dva krátke prítoky z juhozápadného svahu Veľkého kopca (1 086,3 m n. m.). Ďalej vstupuje do Podbeskydskej vrchoviny, kde tečie najprv východným smerom a priberá viaceré prítoky: zľava z juhovýchodného svahu Veľkého kopca, sprava z oblasti Suchého potoka, Riečku, Babinský potok (796,1 m n. m.), opäť zľava prítok z juhovýchodného svahu Veľkého kopca, prítok z juhovýchodného svahu Vlkovho grúňa (918,5 m n. m.) a sprava tri krátke prítoky zo severného úpätia Strakovho vrchu (978,0 m n. m.). Potom sa stáča na juhovýchod a preteká obcou Zákamenné (časť Mrzáčka). Tu postupne priberá: ľavostranný prítok zo západného svahu Maršalkovho grúňa (934,2 m n. m.), pravostrannú Koleňovú, dva ľavostranné prítoky z južných svahov Maršalkovho grúňa a pravostranný prítok (706,5 m n. m.) spod kóty 881 m. Na dolnom toku sa napokon stáča na severovýchod, sprava ešte priberá prítok zo severozápadného svahu Kamenného vrchu (938,0 m n. m.) a zľava spod zákamennskej kalvárie.

## Geomorfologické celky

*Oravské Beskydy, geomorfologický podcelok Ošust
*Podbeskydská vrchovina

## Prítoky

*Pravostranné: Suchý potok, Riečka, Babinský potok, tri krátke prítoky zo SSV úpätia Strakovho vrchu (978,0 m n. m.) Koleňová, prítok (706,5 m n. m.) prameniaci pod kótou 855,7 m
*Ľavostranné: dva krátke prítoky z juhozápadného svahu Veľkého kopca (1 086,3 m n. m.), dva prítoky z juhovýchodného svahu Veľkého kopca, prítok z juhovýchodného svahu Vlkovho grúňa (918,5 m n. m.), prítok spod Antušovej grapy (902,4 m n. m.), prítok z južného úpätia Maršalkovho grúňa (934,2 m n. m.), prítok spod zákamennskej kalvárie.

## Ústie

Do Klinianky sa vlieva na katastrálnom území tejto obce (časť *Kýčera*) v nadmorskej výške približne 679 m n. m.

## Obce

*Novoť (na hornom toku vytvára katastrálnu hranicu obce)
*Zákamenné (tečie aj intravilánom obce, cez časti *Mrzáčka* a *Kýčera*)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v Oravských Beskydách
Kategória:Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Zimná voda (prítok Bielej Oravy)

**Zimná voda** je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to pravostranný prítok Bielej Oravy s dĺžkou 6,5 km, je tokom IV. rádu. 

## Prameň

Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Paráč, na východných svahoch Paráča (1 324,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 190 m n. m. 

## Opis toku

Tečie prevažne na sever, na dolnom toku už preteká cez Podbeskydskú vrchovinu. Ústi do Bielej Oravy na okraji obce Oravská Lesná (časť Pribišská) v nadmorskej výške cca 741 m n. m. Najdlhšími prítokmi sú ľavostranný Paráčsky potok spod Paráča (1 324,8 m n. m.) a potok spod Rusniačky (981,3 m n. m.) a pravostranná Okáľka spod Štíbeľa (1 166,6 m n. m.).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Sihelniansky potok

**Sihelniansky potok** je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to pravostranný prítok Polhoranky s dĺžkou 6,5 km, je tokom V. rádu. 

Pramení v Podbeskydskej brázde, na severovýchodnom úpätí Magury (1 018,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 870 m n. m. Najprv tečie na východ okrajom intravilánu obce Sihelné na ľavom brehu, následne sa stáča na juhovýchod a tečie priamo cez intravilán obce. Tu priberá najprv zľava prítok prameniaci juhozápadne od Sihelnianskeho hrádku (993,4 m n. m.), ďalej dva pravostranné prítoky, najprv z východného úpätia Magury a potom spod Trchnovice (854,4 m n. m.). Na dolnom toku už preteká územím obce Rabča (časť Grúň), kde tečie smerom na východ, najprv sprava priberá Hájku a vzápätí ústi do Polhoranky v nadmorskej výške okolo 650 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Oravy
Kategória:Vodné toky v okrese Námestovo
Kamienka (potok)

**Kamienka** je potok v severozápadnej časti okresu Stará Ľubovňa, ľavostranný prítok Popradu a má dĺžku 13 km.

*Prameň:* v Pieninách na juhovýchodnom úpätí Vysokých skaliek (1 049,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 900 m n. m.

*Smer toku:* v pramennej oblasti na juh, potom sa stáča viac-menej na juhovýchod, pričom vytvára štyri výrazné oblúky, na dolnom toku na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Pieniny, 2.Spišsko-šarišské medzihorie, podcelok Ľubovnianska kotlina

*Prítoky:* sprava Chotárny potok (647,5 m n. m.), Čierny potok, zľava spod Vysokej (1 012,8 m n. m.), Riečka a prítok z oblasti Pod Skalkami

*Ústie:* do Popradu južne od obce Hniezdne v nadmorskej výške cca 530 m n. m.

*Obce:* Kamienka a Hniezdne

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Hraničná (potok)

**Hraničná** je potok na hornom Spiši, v severnej časti okresu Stará Ľubovňa. Je to ľavostranný a zároveň posledný prítok Popradu na území Slovenska, má dĺžku  a je tokom IV. rádu. Pri osade Žľabina napája malú vodnú nádrž.

## Prameň
Pramení v západnej časti Ľubovnianskej vrchoviny na juhojuhovýchodnom úpätí Medvedelice () v nadmorskej výške približne 

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na východ, v lokalite Korčené sa potom stáča na juhojuhovýchod. Nad obcou Kremná sa prechodne stáča na východ, po pribratí Kremnianky v obci sa postupne stáča a pokračuje smerom na sever. Nad osadou Pilhov sa napokon stáča a k ústiu tečie severovýchodným smerom.

## Geomorfologické celky
*len Ľubovnianska vrchovina

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok z lokality Za Radovským potokom,  prítok spod sedla Vabec, Kremnianka, prítok prameniaci ZSZ od osady Doštená, prítok prameniaci JV od osady Skalná, dva prítoky z lokality Čierťaže, krátky prítok prameniaci V od osady Pilhov 
*ľavostranné: dva krátke prítoky (prvý ústi v ) z lokality Korčené, krátky prítok () z oblasti Lazísk, Eliášovka, prítok z lokality Jánošovo, Žľabinský potok, krátky prítok prameniaci V od osady Kalembovka, prítok prameniaci SSZ od Kalembovky, Pilhovčík

## Ústie
Do Popradu sa vlieva severovýchodne od centra obce Mníšek nad Popradom v nadmorskej výške cca 

## Obce
*Kremná
*Hraničné
*Mníšek nad Popradom a jej osady Žľabina a Pilhov

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v Ľubovnianskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Šambronka

**Šambronka** je potok na území okresu Stará Ľubovňa, je to pravostranný prítok Popradu a má dĺžku 12 km. 

## Priebeh toku
Pramení v Levočských vrchoch, v podcelku Levočská vysočina, na severných svahoch Kuligury (1 250,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 115 m n. m. Tečie na sever cez Spišsko-šarišské medzihorie (podcelky Jakubianska brázda, Hromovec a Ľubotínska pahorkatina), preteká obcou Šambron, stáča sa na severovýchod a pokračuje cez Plavnicu. Do Popradu ústi neďaleko obce v nadmorskej výške cca 495 m n. m. Významné prítoky sú sprava zo severného úpätia Kopy (1 230,7 m n. m.) a spod Suchého vrchu (720,2 m n. m.), zľava Uhliskový potok a Dlhý potok.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Soliská (potok)

**Soliská** je potok na rozhraní Spiša a Šariša, vo východnej časti okresu Stará Ľubovňa. Je to pravostranný prítok Popradu, má dĺžku 9,5 km a je tokom IV. rádu. Miestne sa označuje ako **Čirčanka**.

## Prameň
Pramení v pohorí Čergov na severných svahoch vrchu Minčol (1 157,2 m n. m.) v nadmorskej výške cca 1 020 m n. m. 

## Opis toku
Tečie prevažne severozápadným smerom lesnatým územím Čergova, na dolnom toku preteká Spišsko-šarišským medzihorím a obcou Čirč. Sprava priberá Rakovec, zľava Vlčí potok a Oľšavec. Ústi do Popradu pri obci Čirč v nadmorskej výške okolo 475 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Ľubotínka

**Ľubotínka** je potok na rozhraní Spiša a Šariša, na území okresov Sabinov a Stará Ľubovňa. Je to pravostranný prítok Popradu a má dĺžku .

*Prameň:* v Levočských vrchoch, v podcelku Levočská vysočina, na východnom úpätí Kuligury () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* po sútok s Trnkovým potokom na severovýchod, ďalej po sútok s Lazčíkom na východ, odtiaľ k sútoku s Hradlovou na severovýchod, k ústiu potom viac-menej na sever

*Geomorfologické celky:* 1.Levočské vrchy, podcelok Levočská vysočina, 2.Spišsko-šarišské medzihorie, podcelky Jakubianska brázda, Hromovec a Ľubotínska pahorkatina

*Prítoky:* sprava Lazčík, Vislanka, Hradlová, zľava Trnkový potok

*Ústie* do Popradu severozápadne od obce Ľubotín v nadmorskej výške cca 

*Obce:* Bajerovce, Vislanka, Ďurková a Ľubotín

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Veľký Lipník (potok)

**Veľký Lipník** je potok na území okresu Stará Ľubovňa. Je to ľavostranný prítok Popradu a má dĺžku 16 km. Niekedy sa nazýva aj **Litmanovský potok**. 

Na strednom toku prerezáva bradlové pásmo skupiny tzv. Litmanovských skaliek. Za obcou Litmanová je tok až po ústie chráneným územím (prírodná pamiatka Litmanovský potok). Ochraňuje sa koryto horského potoka so zachovaným pôvodným spoločenstvom ichtyofauny. Na tomto úseku aj výrazne meandruje. Na dolnom toku bola na bočnom ramene vybudovaná vodná nádrž Vengliska.

*Prameň:* v Ľubovnianskej vrchovine na severozápadnom úpätí Eliášovky () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* na hornom toku na juhojuhovýchod, na strednom toku sa výrazne esovito stáča a opätovne pokračuje na juhojuhovýchod, na dolnom toku na krátkom úseku na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Ľubovnianska vrchovina, 2.Spišsko-šarišské medzihorie, podcelok Ľubovnianska kotlina

*Prítoky:* sprava Rozdiel, zľava spod Eliášovky, spod Medvedelice ()

*Ústie:* do Popradu na západnom okraji mesta Stará Ľubovňa v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Litmanová, okraj mesta Stará Ľubovňa

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Večný potok

**Večný potok** je potok v hornom Šariši, v západnej časti okresu Bardejov. Je to ľavostranný prítok Tople a má dĺžku 11,5 km.

*Prameň:* v pohorí Čergov na severovýchodných svahoch Malého Minčola (1 054,4 m n. m.), pod sedlom Hajduška (996 m n. m.), v nadmorskej výške približne 930 m n. m.

*Smer toku:* po sútok s Podrožným potokom na sever, odtiaľ k ústiu na východ

*Geomorfologické celky:* 1.Čergov, 2.Ondavská vrchovina

*Prítoky:* sprava Frígľov potok, Veľký Rybný potok, zľava Hlboký potok, prítok (659,4 m n. m.) spod Murianika (1 009,5 m n. m.), Dubový potok, Špankovský potok, Podrožný potok, Lenartovský potok a Olšavec

*Ústie:* do Tople na okraji obce Malcov v nadmorskej výške 385,3 m n. m.

*Obce:* Lenartov a Malcov

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Slatvinec

**Slatvinec** je potok v hornom Šariši, na území okresu Bardejov. Je to pravostranný prítok Tople, má dĺžku 15,5 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v pohorí Čergov na východných svahoch Veľkej Javoriny (1 098,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 940 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie na sever, na hornom toku sa výraznejšie ohýba k východu a sprava priberá prvý významnejší prítok spod Bukového vrchu. Následne priberá ľavostranný Javorový potok a severozápadným smerom pokračuje k sútoku so Soliskom zľava. Potom znovu smeruje na sever, preteká intravilánom obce Kríže a pod obcou priberá sprava Albovec. Na strednom toku vytvára výrazný oblúk vypnutý k východu, opätovne sa stáča na severozápad a Slatvinec opúšťa Čergov a vteká do Ondavskej vrchoviny. Nad obcou Bogliarka sa zľava oddeľuje vedľajšie koryto, do neho zľava ústi Nemecký potok, a opätovne sa spája s hlavným korytom na južnom okraji obce. Ďalej tečie okrajom intravilánu obce, kde zľava priberá prítok spod Bogliarskeho vrchu a po opustení obce ďalší ľavostranný prítok spod Bogliarskeho vrchu. Na dolnom toku už tečie smerom na sever, vteká do intravilánu obce Kružlov, kde postupne priberá Daní potok zľava, Krivský potok sprava a prítok spod Krivej hory zľava.

## Geomorfologické celky
* Čergov
* Ondavská vrchovina, geomorfologická časť Raslavická brázda

## Prítoky
* Pravostranné: prítok z juhozápadného svahu Bukového vrchu (1018,9 m n. m.), krátky prítok zo severozápadného svahu Bukového vrchu, dva krátke prítoky prameniace južne, resp. juhozápadne od kóty 912 m, dva prítoky z južného úpätia Žobráka (920,7 m n. m.), prítok z juhozápadného svahu Žobráka, prítok zo severozápadného svahu Žobráka, Albovec, prítok prameniaci južne od kóty 718 m, Krivský potok, prítok z juhozápadného svahu Tisovca (526 m n. m.)
* Ľavostranné: Javorový potok, prítok zo severovýchodného svahu Panteliša (899,0 m n. m.), Solisko, prítok zo severovýchodného svahu Čiernej jedliny (822 m n. m.), prítok z VJV svahu Rusínova (808,0 m n. m.), krátky prítok z východného svahu Chotárnej (789 m n. m.), Nemecký potok, prítok zo severovýchodného svahu Bogliarskeho vrchu (801 m n. m.), prítok prameniaci na SSV úpätí Bogliarskeho vrchu, prítok zo severného svahu Bogliarskeho vrchu, prítok z juhovýchodného svahu Veľkej hory (751,4 m n. m.), prítok z východného svahu Veľkej hory, prítok zo severovýchodného svahu Veľkej hory, prítok z oblasti Danej hory, Daní potok, krátky potok vznikajúci západne od kostola v Kružlove, prítok zo severovýchodného svahu Krivej hory (685,5 m n. m.)

## Ústie
Do Tople sa vlieva na okraji Kružlovskej Hute v nadmorskej výške cca 341 m n. m.

## Obce
* Kríže
* Bogliarka
* Kružlov
** Kružlovská Huta

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Čergov

**Čergov** je názov pre:

* slovenské pohorie na východnom Slovensku, pozri Čergov (pohorie)
* slovenský vrch v rovnomennom pohorí, pozri Čergov (vrch)
* horské sedlo na Slovensku, pozri Čergov (sedlo)
* miestnu časť obce Vrbová nad Váhom, pozri Čergov (Vrbová nad Váhom)
* možný stredoveký slovanský názov sídla a hradu dnes nazývaného Csurgó, ktorý leží v dnešnom Maďarsku, pozri Csurgó
Kamenec (prítok Tople, Tarnov)

**Kamenec** je potok v hornom Šariši, na území okresu Bardejov. Je to ľavostranný prítok Tople a má dĺžku 16 km. Na strednom a dolnom toku meandruje, vytvára početné bočné ramená a formuje viaceré sihote.

*Prameň:* v severozápadnom cípe Ondavskej vrchoviny, v blízkosti slovensko-poľskej štátnej hranice, na východnom svahu vrchu Dzielec (793,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 705 m n. m.

*Smer toku:* po sútok s Olchovcom na juhozápad, odtiaľ po sútok so Sveržovkou na juhojuhozápad, potom k ústiu na juh

*Geomorfologické celky:* Ondavská vrchovina

*Prítoky:* sprava spod Polianky (726,1 m n. m.), z oblasti Stavenca, zľava spod Beskydského sedla (637 m n. m.), Oľchovec, Mostík, prítok z južného úpätia vrchu Busov (1 002,0 m n. m.) a Sveržovka

*Ústie:* do Tople na území obce Tarnov v nadmorskej výške okolo 318 m n. m.

*Obce:* Frička, Petrová, Gaboltov, Sveržov a Tarnov

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Kardinálne číslo

**Kardinálne čísla** sa používajú na porovnávanie množín podľa veľkosti.

**Definícia:** Hovoríme, že \chi je kardinálne číslo, ak \chi je ordinál, ktorý sa nedá zobraziť na žiadne menšie ordinálne číslo. Triedu všetkých kardinálnych čísel označujeme Cn. Hovoríme, že \chi je mohutnosť množniny X a píšeme |X|=\chi, ak existuje bijekcia množiny X na \chi.

## Symboly mohutnosti pre nekonečné množiny
* |**N**|=\aleph_0
* |**R**|=\mathfrak{c}

## Externé odkazy
* Kardinálne čísla
Virgin Australia (Austrália)

**Virgin Australia** (predtým Virgin Blue) je vedúca nízkonákladová letecká spoločnosť v Austrálii. Zakladateľom tejto spoločnosti je Sir Richard Branson a jeho spoločnosť Virgin Group. 
Sídlo tejto spoločnosti je v Brisbane.

## Flotila

## Iné projekty

## Externý odkaz
Virgin Blue Airlines 

Kategória:Letecké spoločnosti Austrálie
Kategória:Brisbane
Kategória:Podniky založené v 2000
Ľutinka

**Ľutinka** je potok v dolnom Šariši, preteká územím okresu Sabinov, pramenná oblasť leží na území okresu Prešov. Je to ľavostranný prítok Torysy a má dĺžku 17,5 km. Pred obcou Pečovská Nová Ves sa sprava oddeľuje vedľajšie rameno s dĺžkou približne 0,5 km.

## Prameň
Pramení v pohorí Čergov na severovýchodných svahoch vrchu Lysá (1 067,9 m n. m.), južne od osady Ambrušovce, v nadmorskej výške cca 950 m n. m.

## Smer toku
V pramennej oblasti tečie sprvu na juh, po pribratí prítoku spod sedla Čergov sa stáča na západ. Na hornom toku, po osadu Majdan tečie prevažne západným smerom, pričom po pribratí Tokárne sprava vytvára výraznejší oblúk prehnutý na sever, od osady Majdán tečie k obci Ľutina na juhozápad. Odtiaľ už pokračuje severojužným smerom, na dolnom toku tečie k ústiu viac juhojuhozápadným smerom.

## Geomorfologické celky
*Čergov
*Spišsko-šarišské medzihorie, podcelky Ľubotínska pahorkatina a Šarišské podolie

## Prítoky
*pravostranné: prítok (781,6 m n. m.) spod sedla Čergov (917 m n. m.), Jarabinček, Tokáreň, prítok z oblasti Krásneho, prítok zo západného svahu Škaredého (1 007,3 m n. m.), Hrašov (Horošov), Drahotín, Hradský potok, Táborový potok
*ľavostranné: prítok z osady Baranie, prítok spod sedla Besná, prítok z oblasti Boldovskej lúky, Trepešský potok, Martinovka a Jakoviansky potok

## Ústie
Ľutinka sa vlieva do Torysy pri obci Pečovská Nová Ves v nadmorskej výške približne 344 m n. m.

## Obce
*osada Majdan 
*Olejníkov 
*Ľutina  
*Pečovská Nová Ves

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroje
*Čergov. Edícia letných turistických máp 1:50 000, VKÚ, Harmanec 1996
*Turistický atlas Slovensko 1:50 000, SHOCART, Zádveřice 2005, str. 64, 98

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Šibská voda

**Šibská voda** je potok v hornom Šariši, na území okresu Bardejov. Je to pravostranný prítok Tople, má dĺžku  a je tokom VI. rádu.

## Prameň
V pohorí Čergov na severnom úpätí Bukového vrchu (), v lokalite Lámanisko, v nadmorskej výške cca 

## Smer toku
Po obec Šiba viac-menej na severovýchod, odtiaľ po Bardejovskú Zábavu na sever, na území mesta Bardejov na severoseverovýchod.

## Geomorfologické celky
*1.Čergov
*2.Ondavská vrchovina, podcelok Raslavická brázda

## Prítoky
Sprava Kľušovský potok, Lukavica, zľava prítok z juhovýchodného úpätia Žobráka (), Richvaldský potok.

## Ústie
Ústi do Tople pod vrchom Kopytovka () na území mesta Bardejov v nadmorskej výške cca 

## Obce
*Šiba
*Kľušovská Zábava
*Bardejovská Zábava
*mesto Bardejov

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Rudolf Beran

**Rudolf Beran** (* 28. december 1887, Pracejovice, okres Strakonice – † 28. február 1954, Leopoldov) bol český politik, predseda vlády 2. česko-slovenskej republiky, predseda vlády Protektorátu Čechy a Morava.

## Životopis
Po ukončeni odbornej hospodárskej školy v Strakoniciach sa zapojil do politiky. V roku 1905 bol pracovníkom Ústrednej jednoty českých hospodárskych spoločenstiev. Od roku 1906 pracoval na sekretaráte Českoslovanskej agrárnej strany. Úzko spolupracoval s Antonínom Švehlom, z ktorého poverenia sa v roku 1909 stal organizačným vedúcim a tajomníkom Združenia agrárneho dorastu, kde pôsobil až do prvej svetovej vojny.

V roku 1918 sa stal ústredným politickým tajomníkom agrárnej strany. V tejto funkcii vybudoval rozsiahlu sieť straníckeho aparátu po celej krajine. Od vzniku až do rozpadu Česko-Slovenska bol poslancom Národného zhromaždenia. Po Švehlovej smrti v decembri 1933 riadil stranu ako podpredseda a ústredný tajomník. Predsedom agrárnej strany sa stal oficiálne v roku 1935. V agrárnej strane bol predstaviteľom pravého krídla, bol ochotný uvažovať o vytvorení vlády silnej ruky. V agrárnej strane patril medzi odporcov politiky Hradu a v roku 1935 sa neúspešne snažil zabrániť voľbe Edvarda Beneša za česko-slovenského prezidenta a spolu so stranami takzvaného Decembrového bloku presadiť kandidáta pravicového.

V roku 1938 sa už otvorene hlásil k spolupráci so Sudetonemeckou stranou a HSĽS. Po prijatí Mníchovského diktátu sa stal jedným z najvýznamnejších predstaviteľov krajiny. Výrazne sa angažoval pri vzniku Strany národnej jednoty, ktorá združila vśetky české neľavicové strany a časť národných socialistov, podieľal sa tiež na výbere Emila Háchu za česko-slovenského prezidenta.

Od decembra 1938 do marca 1939 bol predsedom vlády II. ČSR, ktorá zanikla vznikom Protektorátu Čechy a Morava, v ktorom sa stal jeho nakrátko prvým predsedom vlády. V apríli 1939 bol vystriedaný Aloisom Eliášom a uchýlil sa do ústrania na svoj statok v Pracejoviciach, o ktorého hospodárstvo sa i počas svojej aktívnej politickej kariéry vždy staral. V tej dobe udržiaval kontakty s predstaviteľmi českého odboja a odboj i finančne podporoval. V roku 1941 ho zatklo Gestapo pre podozrenie z finančnej podpory protifašistického odboja, čo Beran popieral. Bol odsúdený na 10 rokov väzenia a finančný trest za napomáhanie pri velezrade. V decembri 1943 bol však prepustený.

Po oslobodení bol 19. mája 1945 zatknutý, jeho činnosť od roku 1938 bola kvalifikovaná ako kolaborácia a Národný súd ho odsúdil na prepadnutie majetku a 20 rokov väzenia, v ktorom aj v roku 1954 zomrel.

## Zdroj
*Eduard Nižňanský: Kto bol kto za I. ČSR
**Politická elita meziválečného Československa 1918-1938. Kdo byl kdo. (edit. F. Kolář a kol.)* (Praha, Pražská edice, 1998) ISBN 8090150985

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 1887
Kategória:Úmrtia v 1954
Kategória:Českí politici
Kategória:Predsedovia vlády Česko-Slovenska
Kategória:Predsedovia vlády Česka
Kategória:České osobnosti druhej svetovej vojny
Kategória:Obete komunistického režimu v Česko-Slovensku
Kategória:Politickí väzni komunistického režimu v Česko-Slovensku
Mohutnosť

**Mohutnosť** môže byť:
*všeobecne: veľkosť, sila; nezvyčajná veľkosť, ohromnosť, mocnosť
*v matematike: 
**pojem z teórie množín, synonymum kardinálne číslo, pozri mohutnosť (množina)
**mohutnosť testu
*v optike: prevrátená hodnota ohniskovej vzdialenosti meraná v dioptriách, synonymum optická mohutnosť, lámavosť, pozri optická mohutnosť
*vo filozofii: (potenciálna) schopnosť najmä ako sila zodpovedná za základné prejavy psychiky, pozri mohutnosť (filozofia)
*v idealistickej psychológii: zastrane psychologická vlastnosť duše, ktorou sa má vysvetliť určitý druh duševných javov, pozri mohutnosť (psychológia)
*v geológii: mohutnosť sloja, mohutnosť ložiska

## Pozri aj
*zväčšovacia mohutnosť
*rozlišovacia mohutnosť
*mohutnosť erupcií (Slnka)
Antonij Beskid

**Antonij Beskid**, tiež **Anton Beskid**, , ,  (* 16. september 1855, Hanigovce – † 16. jún 1933, Užhorod) bol rusínsky politik v Rakúsko-Uhorsku a v prvej ČSR. Hlavne jeho zásluhou bola po prvej svetovej vojne pripojená Podkarpatská Rus k Česko-Slovensku.

## Životopis
Študoval na gymnáziu v Kežmarku a na kolégiu v Prešove. Právo ukončil v Budapešti. Od roku 1883 do 1885 bol advokátom v Kežmarku, potom do roku 1906 advokát v Spišskej Starej Vsi, od roku 1906 riaditeľ majetkov a právnym poradcom gréckokatolíckeho biskupstva v Prešove. 

Politike sa začal venovať po príchode do Prešova v Krajinskej katolíckej ľudovej strane (maď. Néppart), vtedy bol ešte uhorským vlastencom, ale hájil aj záujmy rusínskeho obyvateľstva. V rokoch 19101918 bol poslancom uhorského snemu, ako jediný poslanec sa v rokoch 19131914 zastal Rusínov v schizmatickom procese v Sigheti. 

Po vypuknutí buržoázno-demokratickej revolúcie v Maďarsku ho vláda M. Karolyiho menovala za ministra pre rusínske záležitosti, on však v Prešove 19. novembra 1918 založil Rusínsku národnú radu, ktorá žiadala, aby sa Podkarpatská Rus pripojila k Česko-Slovensku. Aj jeho zásluhou bola 10. septembra 1919 v Saint Germain podpísaná zmluva medzi ČSR a dohodovými štátmi, ktorou sa Podkarpatská Rus pripojila k ČSR, s rozsiahlou autonómiou. 

Roku 1923 bol Beskid vymenovaný za guvernéra Podkarpatskej Rusi, funkciu zastával až do smrti. V roku 1932 napísal T.G. Masarykovi memorandum o poskytnutí autonómie, ako to bolo v mierovej zmluve zo Saint Germain, až do roku 1938 však táto autonómia nebola Podkarpatskej Rusi poskytnutá. 

Bol prvým predsedom kultúrneho a literárneho Spolku A. V. Duchnoviča.

## Referencie

Kategória:Narodenia v 1855
Kategória:Úmrtia v 1933
Kategória:Politici rusínskeho pôvodu
Kategória:Uhorskí politici
Kategória:Česko-slovenskí politici
Kategória:Osobnosti z Hanigoviec
Kategória:Osobnosti Evanjelického kolégia v Prešove
Aurora

**Aurora** (lat. 1. zora, 2. polárna žiara) môže byť:
* polárna žiara po latinsky
* planétka, pozri 94 Aurora
* umelá družica organizácie ESRO, pozri ESRO-1A
* projekt ESA na robotický a pilotovaný prieskum Mesiaca a Marsu, pozri Program Aurora
* mesto v Ontáriu, pozri Aurora (Ontário)
* mesto v Colorade, pozri Aurora (Colorado)
* mesto v Illinois, pozri Aurora (Illinois)
* mesto v Ohio, pozri Aurora (Ohio)
* nórska speváčka, skladateľka a hudobná producentka, pozri Aurora (speváčka)
* pieseň skupiny Foo Fighters
* hudba od Approaching Nirvana
* epizóda seriálu Stargate Atlantis
* AGV ťahač CEIT TI

**Aurora** alebo **Auróra** môže byť aj:
*bohyňa, pozri Aurora (bohyňa)
*ruská loď, ktorá začala boľševickú revolúciu, pozri Avrora (loď Októbrovej revolúcie)

**Auróra** môže byť aj knižne ranné zore, brieždenie, úsvit.
Hustota vesmíru

**Hustota vesmíru** je údaj, ktorý je možné vypočítať podielom hmotnosti a objemu vesmíru. Keby hmotnosť vesmíru a jeho objem boli známe, bolo by možné tento údaj vypočítať, avšak ani jedno ani druhé nie je známe.

Od hustoty vesmíru závisí jeho budúcnosť:
* ak je menšia ako kritická hustota, vesmír sa bude donekonečna rozširovať a hustota vesmníru bude klesať k nule
* ak je rovná kritickej hustote, vesmír sa bude rozširovať nekonečne dlho, ale stále pomalšie a pomalšie
* ak je väčšia ako kritická, rozširovanie vesmíru zastane a vesmír sa začne zmršťovať, až znova skončí v singularite

Kategória:Kozmológia
Ibn al-Bajtár

**Abú Muhammad Díjá’-ad-Dín ’Abd-Alláh ibn Ahmad ibn al-Bajtár al-Málikí al-Andalusí** (* 1179, Benalmadena, Španielsko – † 1248, Damask, Sýria) (&lrm;) bol známy arabský lekár, lekárnik a botanik. Jeho priezvisko al-Bajtár odkazuje na povolanie jeho otca, ktorý bol zverolekárom. 

Po štúdiu u Ibn al-Rúmíju v Seville opustil svoje rodné Španielsko a cestoval po severnej Afrike, Grécku, Malej Ázii, Perzii, Iraku, Egypte a Sýrii. Popritom zbieral a študoval liečivé rastliny. Pracoval v službách Ajjúbovcov vo východnom Stredomorí. Medzi jeho žiakov patril napr. Ibn Abí Usajbi’a.

## Pozri aj
* arabská botanika

## Externé odkazy
* Životopis Ibn al-Bajtára <small>(angl.)</small>

Kategória:Arabskí botanici
Kategória:Lekári
Kategória:Lekárnici
Kategória:Narodenia v 1179
Kategória:Úmrtia v 1248
Kritická hustota

**Kritická hustota** je medzná hustota vesmíru, ktorej veľkosť určuje, či sa vesmír bude naďalej rozpínať alebo sa rozpínanie zastaví a začne sa zmršťovanie, ktoré skončí veľkým kolapsom.

V medznom prípade, ak je hustota vesmíru práve rovná kritickej hustote, rozpínanie sa bude donekonečna spomaľovať.

Kategória:Kozmológia
Panónske kniežatsvo

**Panónske kniežatstvo** môže byť:

* Blatenské kniežatstvo
* Sávske kniežatstvo (slovanské kniežatstvo medzi riekami Dráva a Sáva, v dnešnom Chorvátsku)

## Pozri aj
* Panónia (rozlišovacia stránka)
* Braslav (Sávia)
Ignác Gessay

**Ignác Gessay** (* 17. apríl 1874, Tvrdošín – † 12. august 1928, Bratislava) bol slovenský novinár v amerických krajanských novinách, spoluzakladateľ Slovenskej ligy v Amerike.

## Životopis
Narodil sa v roľníckej rodine na Orave. Jeho otec bol Jozef Gessay a matka Sofia rodená Feránčiková. Študoval na gymnáziu v Trstenej, Učiteľskom ústave v Spišskom Podhradí, štúdia dokončil v Egri. Pôsobil ako učiteľ na Zemplíne a na Orave, kde získal povesť pansláva a úradne mu zakázali prispievať do slovenských novín. Vtedy sa rozhodol odísť do USA. V USA pracoval ako učiteľ slovenčiny. Roku 1900 sa stal redaktorom *[[Amerikánsko-slovenské noviny|Amerikánsko-slovenských novín]]*, v ktorých pôsobil desať rokov, pracoval aj v:
* *[[Slovenský denník]]* (19031919), 9 rokov ako hlavný redaktor
* *[[Národné noviny]]* od roku 1911, orgán Národného slovenského spolku
* *[[New-Yorský denník]]*, šéfredaktor

Od roku 1915 pôsobil v Clevelande kde s Jánom Pankúchom založil *[[Denný hlas]]*, tam redigoval aj časopis pre slovenských študentov *[[Mládež (noviny)|Mládež]]*. Roku 1918 založil *[[Nové Slovensko]]*, orgán Slovenskej ligy v Amerike, zredigoval aj sedem ročníkov Národného kalendára. Pracoval v Združení slovenských novinárov, po vytvorení Zväzu slovenských novinárov v Amerike sa stal jeho predsedom. Pracoval aj v krajanských spolkoch. V roku 1907 bol spoluzakladateľom Slovenskej ligy v Amerike. Aktívne sa zúčastnil československého zahraničného odboja, zúčastnil sa prípravy Clevelandskej dohody, bol signatárom Pittsburskej dohody, bol členom Odbočky Československej národnej rady v USA. Ako člen česko-slovenskej delegácie sa zúčastnil na mierovej konferencii v Paríži.
Od roku 1920 až do svojej do smrti pôsobil na Slovensku ako predstaviteľ americkej Slovenskej ligy, založil Slovenskú ligu na Slovensku. Ako signatár Pittsburskej dohody presadzoval jej realizáciu, aj preto sa pridal k slovenskému autonomizmu.[náhľad|alt=Podujatie [Matica slovenská|Matice slovenskej na počesť novinára Ignáca Gessaya v Bratislave|Podujatie Matice slovenskej na počesť novinára Ignáca Gessaya v Bratislave]]

Ignác Gessay významne prispel k vzniku Česko-Slovenska. V bratislavskej Petržalke je po ňom pomenovaná ulica a v rodnom Tvrdošíne stredná priemyselná škola. V minulosti bola po ňom pomenovaná obec Gessayov, dnes Zálesie.

Je pochovaný na Ondrejskom cintoríne v Bratislave.
## Iné projekty

## Externé odkazy
* Záznam o narodení a krste v matrike riadok 48 – farnosť Tvrdošín

Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Slovenskí novinári
Kategória:Osobnosti z Tvrdošína
Kategória:Signatári Pittsburskej dohody
Kategória:Pochovaní na Ondrejskom cintoríne
Let United Airlines 175

**United Airlines let 175** bol pravidelný ranný let z Logan International Airport v Bostone na Los Angeles International Airport operovaný lietadlom Boeing 767-222 s registráciou N612UA. 

Dňa 11. septembra 2001 bolo toto lietadlo unesené a bol ním spáchaný jeden z dvoch útokov na WTC v meste New York.

Kategória:Teroristické útoky
Laurentius Valla

**Laurentius Valla** alebo **Lorenzo della Valla** (* 1405/1407, Rím, Taliansko† 1. august 1457, tamže) bol taliansky filozof, humanista, historik.

Jeho význam spočíva predovšetkým v zhromažďovaní prameňov a ich kritickom hodnotení, a to najmä prameňov antických, dovtedy nekriticky prijímaných. Jeho najvýznamnejším počinom v tomto smere bolo odhalenie Konštantinovej donácie, 1440.

Zaujímal kritický postoj aj voči scholastike a kresťanským dogmám. Valla bol vynikajúcim filológom a prekladal diela starovekých gréckych historikov do latinčiny.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 15. storočí
Kategória:Úmrtia 1. augusta
Kategória:Úmrtia v 1457
Kategória:Talianski filozofi
Kategória:Osobnosti z Ríma
Cleveland

**Cleveland** môže byť:
*sídlo:
**v Anglicku: Cleveland (Anglicko)
**v Austrálii:
***Cleveland (Queensland)
***Cleveland (Tasmánia)
**v USA: 
***Cleveland (Ohio) – najznámejší a najväčší Cleveland
***Cleveland (Alabama)
***Cleveland (Florida)
***Cleveland (Georgia)
***Cleveland (Illinois)
***Cleveland (Minnesota)
***Cleveland (Mississippi)
***Cleveland (Missouri)
***Cleveland (New York)
***Cleveland (North Carolina)
***Cleveland (North Dakota)
***Cleveland (Oklahoma)
***Cleveland (Tennessee)
***Cleveland (Texas)
***Cleveland (Utah)
***Cleveland (Virgínia)
***Cleveland (Washington)
***Cleveland, Wisconsin:
****Cleveland (Chippewa County, Wisconsin)
****Cleveland (Jackson County, Wisconsin)
****Cleveland (Manitowoc County, Wisconsin)
****Cleveland (Marathon County, Wisconsin)
****Cleveland (Taylor County, Wisconsin)
**v Kanade:
***Cleveland, Quebec
*osoba:
**Grover Cleveland, President USA, 1885 – 1889 a 1893 – 1897
**Carol Cleveland, z Monty Python
**Frances Folsom Cleveland, manželka Grovera Clevelanda
**Grover Cleveland Alexander, basketbalista
*fiktívna postava:
*Cleveland Brown, z amerického seriálu Family Guy
*názov troch lodí Amerického námorníctva, pozri USS Cleveland
*dvojica židovských chasidských rodín, pozri Cleveland (chasidská rodina)
Matúš Dula

[thumb|200px|Hrob na [Národný cintorín|Národnom cintoríne v Martine]]

**Matúš Dula** (* 28. jún 1846, Blatnica – † 13. jún 1926, Ružomberok) bol slovenský politik, predseda Slovenskej národnej rady, spolupredseda Matice slovenskej.

## Životopis
Narodil sa v rodine Matúša Dulu a jeho manželky Anny, rodenej Duchayovej. V rokoch 1858 – 1861 študoval na gymnáziu v Kežmarku, v rokoch 1861 – 1864 v Rožňave. Právo vyštudoval vo Viedni a v Budapešti. Po skončení štúdií bol advokátskym koncipientom u P. Mudroňa, v roku 1871 sa stal samostatným advokátom v Martine. Jeden z najvýznamnejších slovenských politikov 19. storočia. Ako vysokoškolák založil vo Viedni akademický spolok Slovenské okolie a bol členom niekoľkých slovenských spolkov v Budapešti. Písal do Pešťbudínskych vedomostí a Slovenských novín. Z jeho iniciatívy bola v roku 1869 založená v Martine Sporiteľňa a v roku 1885 bol spoluzakladateľom Tatra banky. V súdnych procesoch zastupoval Vavra Šrobára, Andreja Hlinku a rumunských poslancov v klužskom procese. V roku 1877 sa stal podpredsedom Slovenskej národnej strany, s prestávkami ním bol do roku 1914. Bol členom výboru vydávajúceho Národné noviny. V roku 1914 sa stal predsedom Slovenskej národnej strany, inicioval vytvorenie nadstraníckej reprezentácie Slovákov – Slovenskej národnej rady (SNR) –, ale po vypuknutí svetovej vojny táto nevyvíjala žiadnu činnosť. Po vypuknutí vojny vyhlásil aj zastavenie činnosti SNR počas vojny. Napriek tomu udržiaval styky so Slovákmi vo Viedni a cez nich aj s československým zahraničným odbojom. Slovenská národná strana sa aktivizovala po prvomájovej manifestácii v Liptovskom Mikuláši. Na 24. mája 1918 zvolal do Martina poradu slovenských politikov, na ktorej schválili uznesenie o sebaurčovacom práve Slovákov a o vytvorení spoločného štátu s Čechmi. Slovenská národná rada sa zišla 30. októbra 1918 v Martine, kedy bola prijatá Martinská deklarácia. Vtedy bol Matúš Dula zvolený za jej predsedu. Niekoľko dní nato ho Maďari zatvorili, ale na zákrok ministerského predsedu Károlyiho ho prepustili. V novembri 1918 ako predstaviteľ Slovenskej národnej rady odišiel do Prahy. Dula sa stal v Prahe členom revolučného Národného zhromaždenia. Vo voľbách v roku 1920 bol za Slovenskú národnú a roľnícku stranu. V roku 1919 sa stal spolupredsedom Matice slovenskej a čestným predsedom Slovenskej národnej a roľníckej strany.

## Externé odkazy
* Zápis o pokrstení v matrike evanjelickej farnosti Blatnica
* http://www.mladamatica.sk/matus-dula-statni-a-narodovec/ 

Kategória:Narodenia v 1846
Kategória:Úmrtia v 1926
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Signatári Martinskej deklarácie
Kategória:Predsedovia Matice slovenskej
Kategória:Politici SNS (historickej)
Kategória:Osobnosti z Blatnice
Kategória:Slovenskí bankári
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Kategória:Senátori Národného zhromaždenia (Česko-Slovensko, 1920 – 1939)
Big crunch

thumb|Znázornenie Veľkého kolapsu

**Big crunch** alebo **veľký kolaps** je v kozmológii hypotetický kolaps vesmíru po tom, ako sa zastaví rozpínanie vesmíru a začne sa jeho zmršťovanie. Prakticky je to opak veľkého tresku. 
V dnešnej dobe sa s touto teóriou dá stretnúť pri úvahách o rozpínaní vesmíru. Táto teória totižto protirečí teórií rozpínania vesmíru a je založená na princípe zmršťovania vesmíru a teórií viacnásobných veľkých treskov. 
Dôkazom rozpínania vesmíru je červený posun svetla od hviezd, ktoré sa od nás vzďaľujú. No zároveň toto môžeme pokladať aj za dôkaz kolabovania vesmíru do jedného bodu.

Dá sa to vysvetliť na jednoduchom príklade.

Predstavme si, že sme na diaľnici v aute, idúcom rýchlosťou 100 km/h. Za nami je auto rýchlosťou 50 km/h a pred nami je auto idúce rýchlosťou 150 km/h. Všetci traja smerujeme k cieľu vzdialenému 2 000 000 km. Z nášho pohľadu sa aj jedno, aj druhé auto od nás vzďaľuje, no v praxi sa všetci blížime do toho istého cieľa.

Predpokladajme teda že sa nachádzame v blízkosti gravitačného poľa nejakej supermasívnej čiernej diery, ktorá k sebe priťahuje nielen našu, ale aj ďalších +- 100 galaxií. Z nášho pohľadu sa galaxia, ktorá je bližšie k horizontu udalostí tejto supermasívnej čiernej diery od nás vzďaľuje, no je to preto, že je do tejto supermasívnej čiernej diery priťahovaná väčšou silou a teda sa k nej blíži niekoľko násobne rýchlejšie, ako naša galaxia. Na druhej strane galaxia, ktorá je od horizontu udalostí tejto supermasívnej čiernej diery vo väčšej vzdialenosti ako naša galaxia, tak táto galaxia sa od našej zdanlivo taktiež vzďaľuje, pretože na ňu gravitačné pole tejto supermasívnej čiernej diery pôsobí niekoľkonásobne slabšou silou, ako na našu galaxiu a teda sa k nej blíži pomalšie.
V takomto prípade sa bude aj jedna, aj druhá galaxia od nás vzďaľovať a teda nadobudneme dojem rozpínania vesmíru a napriek tomu sa všetci blížime k rovnakému cieľu, len inou rýchlosťou - preto červený posun vo svetelnom spektre.

A teraz ak si hypoteticky predstavíme, že vesmír ako celok (nielen tá časť vesmíru, ktorú dokážeme pozorovať) má niekde svoj stred a v ňom sa nachádza jedna gigantická supermasívna čierna diera, ktorá k sebe priťahuje ostatné supermasívne čierne diery atď., vychádza nám z toho, že sa vesmír zmršťuje do jedného bodu, no pre nás ako pozorovateľov z našej pozície vo vesmíre sa nám zdá, že sa vesmír rozpína.

## Referencie

Kategória:Kozmológia
Cleveland (Ohio)

right|thumb|Cleveland

**Cleveland** je druhé najväčšie mesto štátu Ohio v USA. Má rozlohu  a žije tu 478-tisíc obyvateľov. Leží na južnom brehu Erijského jazera, približne  západne od hraníc Pensylvánie.

V roku 1915 tu bola podpísaná Clevelandská dohoda. V meste existuje veľká komunita Slovákov, v roku 1970 tu žilo približne 48 000 tisíc.

## Osobnosti mesta
* Philip Johnson (* 1906 – † 2005), architekt
* Frederick Chapman Robbins (* 1916 – † 2003), mikrobiológ a nositeľ Nobelovej ceny
* Henry Mancini (* 1924 – † 1994), skladateľ filmovj hudby
* Paul Newman (* 1925 – † 2008), herec
* Donald A. Glaser (* 1926 – † 2013), fyzik, neurobiológ a biologe a nositeľ Nobelovej ceny
* James Arthur Lovell (* 1928), astronaut
* Roger Zelazny (* 1932 – † 1995), spisovateľ fantasy
* Rosabeth Mossová Kanterová (* 1943), psychologička
* David Weber (* 1952), spisovateľ science fiction a fantasy
* Carl Erwin Walz (* 1955), astronaut
* Judith Butler (* 1956), post-štrukturalistická filozofka
* Eric Singer (* 1958), bubeník
* Gilby Clarke (* 1962), gitarista
* Dizzy Reed (* 1963), hudobník
* Steven Adler (* 1965), bubeník (Guns N’ Roses)
* Halle Berry (* 1966), herečka
* Lee Unkrich (* 1967), režisér
* Michael Rupp (* 1980), hokejista
* Richard Colson Baker aka Machine Gun Kelly (* 1990) rapper

## Partnerské mestá

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Mestá v Ohiu
Kategória:Prístavné mestá v USA
Fedor Houdek

**Fedor Houdek** (* 5. január 1877, Ružomberok – † 26. február 1953, Bratislava) bol slovenský podnikateľ, národohospodár a politik.

## Životopis
Jeho otec bol Jozef Houdek a matka Ružena Makovická. Jeho otec pochádzal z Čiech, na Slovensko sa priženil do slovenskej obchodníckej rodiny Makovických v Ružomberku.

Začal chodiť do gymnázia v Ružomberku a v Rožňave, štúdium neukončil a začal sa učiť v otcovom obchode. Na popud strýka Dušana Makovického, osobného lekára L. N. Tolstého začal znovu študovať a v r. 189497 navštevoval Československú obchodnú akadémiu v Prahe. V slovenskom akademickom spolku Detvan sa zoznámil s mnohými slovenskými študentmi, ktorí neskôr pôsobili v politike. Cez Vavra Šrobára sa začal stretávať s T. G. Masarykom.

Po ukončení štúdií pracoval ako úradník firmy Makovický a v Úverovej banke v Ružomberku. S Vavrom Šrobárom a P. Blahom začali vydávať časopis *[[Hlas (časopis)|Hlas]]*. Houdek v Hlase publikoval hlavne národohospodárske články. V roku 1900 odišiel do Brém, kde v bankovej a dopravnej firme *Karesch a Stotzky* získal ďalšie praktické odborné skúsenosti. Po návrate do Ružomberka so spoločníkom A. Čajkom prevzal veľkoobchod Makovický a od roku 1911 pôsobil samostatne ako veľkoobchodník. Písal pre *[[Slovenský týždenník]]*, *[[Ľudové noviny]]* a *[[Národné noviny]]*. Vydával miestne *[[Liptovsko-Oravské noviny]]*. Bol spoluzakladateľom Ľudovej banky, Ústredného družstva pre hospodárstvo a obchod v Budapešti. V roku 1913 vypracoval pre Slovenskú národnú stranu roľnícky program. Bol členom československej delegácie na mierovej konferencii v Paríži, pretože bol znalcom slovensko-maďarských hraníc. V rokoch 19181920 bol členom Revolučného národného zhromaždenia. V Tusarovej vláde bol ministrom zásobovania, v marci 1920 sa zo zdravotných dôvodov funkcie vzdal. V r. 1921 ho zvolili za predsedu Ústredného družstva. Bol predsedom správnej rady slovenskej pobočky Národnej banky a Slovenskej všeobecnej úverovej banky, predsedom Slovenského vlastivedného múzea v Bratislave, podpredsedom celoštátnej muzeálnej rady, funkcionárom Matice slovenskej a Muzeálnej slovenskej spoločnosti, Učenej spoločnosti Šafárikovej, Zemedelskej akadémie československej. Po roku 1945 bol predsedom Ústredného družstva, blízkeho Demokratickej strane. Odmietol spolupracovať s Ústrednou radou družstiev, ktorá bola založená na popud KSS. Po prevrate po násilnom zjednotení družstevníctva odišiel v roku 1949 do dôchodku. Je pochovaný v Bratislave na Martinskom cintoríne. V roku 1992 mu bol in memoriam udelený Rad T. G. Masaryka II. triedy.

## Referencie

## Externé odkazy
* Záznam o narodení a krste v matrike riadok 16 - v matrike pokrstený ako Joannes "Fedor" Theodorus Houdek

Kategória:Slovenskí ekonómovia
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Signatári Martinskej deklarácie
Kategória:Osobnosti z Ružomberka
Kategória:Slovenskí podnikatelia
Kategória:Poslanci česko-slovenského Národného zhromaždenia
Kategória:Nositelia Radu T. G. Masaryka
Verzatilita

**Verzatilita** môže byť:
*pohyblivosť, obratnosť, šikovnosť
*roztržitosť; nepokojnosť
*premenlivosť, mnohonásobná použiteľnosť a užitočnosť
Pošva

**Pošva** môže byť:
*v anatómii: 
**časť rodidiel, synonymum vagína, pozri pošva (vagína)
**väzivový a pod. obal orgánu, puzdro, napr.:
***pošva cievy
***nervová pošva
***Schwannova pošva
***pošva šľachy
*v botanike: puzdro, napr.:
**listová pošva
**koreňová pošva
*puzdro na čepeľ bodnej či sečnej zbrane, pozri pošva (zbraň)