Nórčina

**Nórčina** je severogermánsky jazyk. Po nórsky hovorí asi 5 miliónov obyvateľov.

## Historický vývoj
Nórčina vznikla z jazyka stará nórčina. Vývoj nórčiny zo staroseverčiny (staronórčiny) trval zhruba 300 rokov a za tento čas prebehol prechod od zložitého systému skloňovania (podobného ako má dnešná slovenčina) k jazyku menej zložitému s pevnejším slovosledom.

Dnešná nórčina je taktiež ovplyvnená dánčinou, keďže Nórsko bolo dlhé roky pod nadvládou Dánska. Je všeobecne známe, že Nóri bez väčších problémov rozumejú hovorenej švédčine a pri písanom texte zas písanej dánčine.

## Formy dnešnej nórčiny
Nórčina je štandardizovaná v štyroch formách:
* bokmål (tzv. knižná nórčina, administratívne využívaná)
* nynorsk (nová nórčina, predtým nazývaná i "lansmål" = jazyk sedliakov)
* radikálny nynorsk (= høgnorsk)
* riksmål (konzervatívna verzia bokmålu).

Jazyková demokracia v Nórsku umožňuje používať v oficiálnom hovorovom a písomnom prejave každý zo štyroch variantov, ale v skutočnosti veľká väčšina obyvateľstva používa bokmål a nynorsk a často sa aj uvádza, že naozaj oficiálne postavenie majú len tieto dve formy. V Nórsku je spisovným jazykom tiež lapončina, v niektorých severných oblastiach Nórska majú žiaci právo na výučbu na školách po laponsky. 

Nórske dialekty: nórčina má veľké množstvo rôznych dialektov, preto každé slovo sa môže vysloviť rôznymi spôsobmi, každý zo spôsobov je spisovný.

Bokmål (číta sa „bukmol“) používa asi 85 % obyvateľov. Tento jazyk sa aj vyučuje na zahraničných univerzitách. Nynorsk je druhým spisovným jazykom. Používa sa hlavne na západe krajiny. Väčšina Nórov ho však považuje za jazyk sedliakov. 
V Nórsku, ako aj v ďalších škandinávskych krajinách, si všetci tykajú. Vykanie používajú len vo výnimočných prípadoch. Taktiež pri oslovení sa používa meno a priezvisko, nie oslovenie pán alebo pani.

Intonácia môže byť dvojaká: buď ako v slovenčine dôraz na prvej slabike, alebo existujú v nórčine slová s tzv. druhou intonáciou. Pri výslovnosti slov s druhou intonáciou začíname s hlasom zhruba na normálnej úrovni, potom hlasom trocha klesneme a na konci stúpame nad normálnu výšku hlasu.

## Výslovnosť
### Samohlásky
* **a** vyslovuje sa v porovnaní so slovenským *a* viac vzadu
* **e** vyslovuje sa predovšetkým v dlhej forme, je užšie a mäkšie ako slovenské *e, é*
* **o** spravidla sa vyslovuje ako slovenské *u*, no v niektorých slovách v krátkej slabike sa môže vyslovovať aj ako *o*
* **u** vyslovuje sa ako nemecké ü
* **y** vyslovuje sa, akoby sa chcelo zdôrazniť, že ide o tvrdé y
* **æ** vyslovuje sa ako široké e, podobá sa výslovnosti slovenského *ä*
* **ø** veľmi podobné nemeckému ö
* **å** vyslovuje sa ako slovenské *o*

### Spoluhlásky a skupiny spoluhlások
* **g** v skupinách hlások **gi, gy, gj, gei** [ji, ji, j, jäi] sa g vyslovuje ako [j], v prípone **-ig** je nemé, skupina hlások **eg** sa v niektorých slovách vyslovuje ako [äi]
* **h** v porovnaní so slovenčinou je takmer neznelé, na začiatku slov sa nevyslovuje v skupinách hlások **hv, hj**
* **r** vyslovuje sa ako slovenské r, v niektorých oblastiach Nórska (napr. v Bergene) je r hrdelné, v skupine hlások **rs** je r oslabené, mení sa na š, toto je typické najmä pre východné Nórsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Learn Norwegian!  – Prehľad online kurzov nórčiny


Kategória:Severogermánske jazyky