open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skarabeus posvätný

**Skarabeus posvätný** alebo staršie **valihnoj posvätný** alebo ľudovo **skarabeus** () je druh chrobáka z čeľade skarabeusovité, známy najmä ako staroegyptský posvätný chrobák.

## Egypt
Skarabeus bol v Egypte posvätný chrobák poctievaný ako boh Slnka. Starí Egypťania ako jediný národ vyzdvihli tohto chrobáka medzi bohov. Skarabeus (po egyptsky „Cheprer“) je veľmi blízke slovu „cheper“, ktorého znak v hieroglyfoch znamená „stať sa, byť, transformovať sa“. Tento chrobák si urobí malú guľku z výlučkov cicavcov a do nej znáša vajíčka. Keď sa vyliahnu larvy, kŕmia sa z jej obsahu. Takéto správanie Egypťania chápali ako kozmický symbol. Keďže guľka z výlučkov bola rovnako guľatá ako slnečná guľa na obzore, obidve ich stotožnili.

## Iné projekty

Kategória:Skarabeusovité
Ivica Kostelić

**Ivica Kostelić** (* 23. november 1979, Záhreb, Chorvátsko) je chorvátsky lyžiar. Svoje prvé preteky vo Svetovom pohári vyhral 25. novembra 2001. Celkovo vyhral Kostelić 9 pretekov Svetového pohára. Špecializuje sa najmä na točivé disciplíny, slalom a obrovský slalom. Jeho sestra Janica bola tiež úspešná zjazdová lyžiarka.

## Víťazstvá vo Svetovom pohári

## Umiestnenie vo Svetovom pohári

## Externé odkazy
*
*

Kategória:Chorvátski alpskí lyžiari
Kategória:Chorvátski strieborní olympijskí medailisti
Kategória:Súrodenci v alpskom lyžovaní
Kategória:Osobnosti zo Záhrebu
Kategória:Alpskí lyžiari na Zimných olympijských hrách 2006
Kategória:Alpskí lyžiari na Zimných olympijských hrách 2010
Kategória:Alpskí lyžiari na Zimných olympijských hrách 2014
Kategória:Majstri sveta v alpskom lyžovaní
.cs

**.cs** bola internetová národná doména najvyššej úrovne pre Česko-Slovensko.

Po rozdelení Česko-Slovenska v roku 1993 boli dvom vzniknutým štátom, Česku a Slovensku, pridelené domény **[[.cz]]** a **[[.sk]]**. Následne bola v januári roku 1995 zrušená pôvodná ccTLD **.cs**.

.cs bola najpoužívanejšou doménou, ktorá bola určená na vymazanie. Štatistiky RIPE ukázali, že ešte v júni roku 1994, kedy už veľká časť stránok prešla na .cz alebo .sk, existovalo s doménou .cs 2 300 webových stránok.

Od júla 2003 bol CS kód ISO 3166-1 vyčlenený pre Srbsko a Čiernu Horu, takže doména by vtedy mohla byť teoreticky pridelená tejto krajine, vtedy však používali spoločne ccTLD **[[.yu]]** a zostalo to tak až do roku 2006 kedy Čierna Hora vyhlásila nezávislosť od Srbska a boli vytvorené nové domény pre tieto krajiny .rs a .me.

Kategória:Národné domény najvyššej úrovne
cs
Odbavovacia budova

**Odbavovacia budova** alebo **výpravná budova** môže byť:
*železničná odbavovacia budova
*letisková odbavovacia budova
*autobusová odbavovacia budova
Skarabeus

**Skarabeus** môže byť:
*rod chrobákov, staršie: valihnoj, pozri skarabeus (rod)
*skarabeus posvätný
*plastika (šperk, amulet) znázorňujúca skarabea posvätného
Letiskový terminál

náhľad|Terminál 5: ''London Heathrow''
[thumb|Terminál: [Medzinárodné letisko Bagdad, Irak.]]
 
**Letiskový terminál** alebo **(letisková) výpravná budova** alebo **(letisková) odbavovacia budova** je hlavný prvok zastavovacieho priestoru letiska. Je to objekt pre leteckých cestujúcich a verejnosť, ktorý obsahuje zariadenia na odbavovací proces a ďalšie služby pre pohodlie cestujúcich. Slúži na prestup cestujúcich a ich batožiny z pozemných dopravných prostriedkov do lietadiel a z jedného lietadla do druhého. 

Jedna z najdôležitejších zásad navrhovania je nekrižovanie prevádzok - tok cestujúcich i batožiny by mal byť jasný a bezkolízny. Komunikácie krátke, priame, jednosmerné.
 
## Faktory ovplyvňujúce tvorbu odbavovacej budovy
* počet cestujúcich (a z toho vyplývajúci systém dopravy, dispozície a typologické väzby)
* medzinárodná a vnútroštátna doprava (medzinárodná vyžaduje viac kontrol i služieb – zmenáreň, obchody s bezcolným tovarom...). Osobité opatrenia treba pri prechodu transferových cestujúcich a batožiny medzi vnútroštátnymi a medzinárodnými linkami. (Štátne *kontrolné orgány vyžadujú trvalé oddelenie obidvoch prevádzok)
* vybavovanie pošty a tovaru
* spôsob prevádzky na výpravnej ploche má priamy vplyv na dispozíciu budovy 
* doprava cestujúcich mesto– letisko – letisko – mesto a iné

## Prevádzkové kategórie terminálov
* *medzinárodná*: cestujúci prekračuje hranice štátu (kontrola pohraničnými orgánmi)
* *vnútroštátna*
* *tranzitná*: cestujúci priletí a opäť odletí tým istým lietadlom
* *transferová*: cestujúci priletí na letisko, aby prestúpil do iného lietadla na miesto určenia 
* *súkromná a aerotaxi*

## Funkčné prvky výpravnej budovy
* zariadenia pre odlietajúcich cestujúcich (príjem batožiny, obchody, občerstvenie...)
* zariadenia pre prilietajúcich cestujúcich (výdaj batožiny...)
* zariadenia pre tranzitných a transferových cestujúcich
* zariadenia pre letecké spoločnosti, kontrolné a bezpečnostné orgány a ostatné zariadenia

## Zdroje
* POKORNÝ,J.: *Typológia inžinierskych stavieb*; vydalo edičné stredisko SVŠT; Bratislava; 1984
* RONDOŠ,Ľ.,KAUN,M.: *Letiská*, vydavateľstvo ALFA; Bratislava; 1990

Kategória:Letiská
Kategória:Inžinierske stavby
(One Glance Is) Holy

***(One Glance Is) Holy*** je dvadsiaty deviaty singel britského multiinštrumentalistu Mika Oldfielda. Bol vydaný na jeseň 1989 len v Nemecku.

Singel pochádza z Oldfieldovho albumu *[[Earth Moving]]*, na ktorom sa nachádza pesnička „Holy“ (spev Adrian Belew). Jej rôzne upravené verzie vyšli pod názvom „(One Glance Is) Holy“ ako singel. Štandardný, sedem-palcový singel obsahuje dve verzie piesne s dodatkami „Single Remix“ a „Singl Edit“. V dvanásť-palcovom variante sa potom navyše vyskytujú „Hard and Holy Mix“ a čisto inštrumentálna „Holy Groove Instrumental“.

## Zoznam skladieb

### 7" verzia

# „(One Glance Is) Holy (Single Edit)“ (Oldfield) – 3:36
# „(One Glance Is) Holy (Single Remix)“ (Oldfield) – 3:45

### 12" a CD verzia

# „(One Glance Is) Holy (Hard and Holy Mix)“ (Oldfield) – 4:49
# „(One Glance Is) Holy (Single Remix)“ (Oldfield) – 3:45
# „(One Glance Is) Holy (Single Edit)“ (Oldfield) – 3:36
# „(One Glance Is) Holy (Holy Groove Instrumental)“ (Oldfield) – 4:46

## Externé odkazy

* Informácie o sedem- a dvanásť-palcovej verzii

Kategória:Piesne Mika Oldfielda
Kategória:Piesne z 1989
Aiola island

**Aiola Island** je jednou zo stavieb tvoriacich vrstvu moderných budov 21.storočia v centre Grazu.

## Základné údaje
•	Architekt: Vito Hannibal Acconci, Purpur
•	Adresa: Mur 1, Graz, Rakúsko
•	Realizácia: 1999 až 2003
•	Funkcia: kaviareň, open-air divadelná scéna, detské ihrisko

## Návrh a výstavba
* júl 1999 - idea na stavbu ostrova na rieke Mur prezentovaná Robertom
Punkenhoferom (Art & Idea), rodákom z Grazu
* október 1999 –  Punkenhofer pozval do Grazu Vita Acconciho.
* jeseň 2000 – fyzický model štúdie je prezentovaný zástupcom Grazu
* jar 2001 - projekt je po úpravách schválený mestskou radou
* jeseň 2001 – začiatok prác na výstavbe
* apríl 2002 - je hotová základová konštrukcia ostrova
* december 2002– definitívne spojenie prístupových láviek s ostrovom
* január 2003 - slávnostné otvorenie ostrova
* marec 2003– dokončenie kaviarne
* marec 2004 - otvorenie detského ihriska

Povolenie takejto netradičnej stavby samozrejme sprevádzalo mnoho problémov a výnimiek, už len pre jej nezvyklú polohu v strede rieky (čím podliehala riečnemu zákonu).
Výstavba hlavnej konštrukcie prebehla v továrni, na konečné miesto bola dopravená loďou.
Pôvodne malo ísť o dočasnú inštaláciu, ale pre jej veľký úspech bolo rozhodnuté, že bude ponechaná natrvalo.

## Popis
V pôvodnom dizajne mal byť ostrov čistou solitérnou hmotou na hladine rieky. Prepojenie s okolím bolo navrhované prostredníctvom podzemných tunelov. Toto riešenie sa však ukázalo ako príliš náročné a bolo nahradené mostami. Tie rešpektujú hlavnú os ostrova, vytvárajú nový peší ťah, zapájajú ho do ‘korzovacieho’ priestoru, spájajú ho s mestom.
Kompozične je tvar daný dvoma do seba sa vlievajúcimi misami (lastúrami), je plynulým, otvára sa k oblohe (využité pre open-air scénu). Silnou komp.zložkou je delenie fasády, ktoré je podstatnou zložkou dynamického vyplinutia celej kompozície. Moiré hra fasády – plynulý prechod od polopriehľadnosti (pri priamom kolmom pohľade na plochu), až po lesklú plnosť (pri zmenšení uhlu medzi kolmicou na fasádu a pohľadom pozorovateľa).
Budova nepôsobí tak agresívne, ako neďaleký Kunsthaus(Spacelab Cook-Fournier), je decentnou skulptúrou, s ľudskou mierkou a príťažlivou náplňou.

## Galéria

Image:Aiola_island_1.JPG|Pohľad po na Aiola Island a rieku Mur z diaľky.
Image:Aiola_island_2.JPG|Vonkajší plášť budovy v detaile.
Image:Aiola_island_3.JPG|Vstup.
Image:Aiola_island_4.JPG|Interiér kaviarne.
Image:Aiola_island_5.JPG|Detské ihrisko - 3d bludisko v spleti lán a sieti.
Image:Aiola_island_6.JPG|Pohľad von, vľavo na fotke je vidieť hľadisko malej open-air scény.


## Zdroje
* www.archiweb.cz

Kategória:Stavby v Grazi
Patina

**Patina** je jemná vrstva na povrchu kovu, ktorá vzniká oxidáciou na vzduchu, alebo to môže byť aj na povrchu drevených povrchov vzniknutých používaním a ošúchavaním. Je to vrstva opotrebenia povrchu nejakého predmetu. Patina vzniká aj zanášaním a ukladaním špiny  iných častí na povrchu. Patina na kove je zlúčenina rôznych chemických zlúčenín a oxidov, vznikajúcich počas vystavenia poveternostným vplyvom. Patina tiež poukazuje na zmeny akosti materiálu , ktoré vyplývajú z používania určitého predmetu.

Patina obmedzuje prístup k odkrytým miestam.  Hlavná výhoda patiny na bronzových povrchoch  je, že skorodovaná časť zabraňuje ďalšej korózii a tak vzniká ochranný film na povrchu. Takto prirodzene skorodovaný povrch je odolný aj proti mechanickému namáhaniu a neopadá. Chemický proces nanášania patiny sa volá patinovanie.

Zelený povrch, ktorý je viditeľný na medi a bronze  sa volá medienková patina, a je to zoxidovaná vrstva medi, teda uhličitan medný. Zelená akosť textúry povrchu je vytvorená pomalou chemickou reakciou medi , produkujúcou jednoduché uhličitany. Túto metódu možno použiť na medených povrchoch, alebo na zliatinách obsahujúcich meď, ako napríklad bronz a mosadz.

## Aplikovanie patiny
right|thumb|Bronzová patinovaná socha žeriava
Umelci a kováči často úmyselne pridávajú patinu ako časť originálneho dizajnu a dekorácie nábytku, aby navodili dojem staroby na nových predmetoch. Široký výber chemických produktov, dáva možnosť  výroby patiny. Často sú používané hlavne umelcami na povrchovú úpravu pre ich farebné podanie.  Vystavenie chloridom sa sfarbuje do zelena a napríklad  sírne zložky sfarbujú do hneda. Pre urýchlenie patinácie sa predmety vystavujú teplu.  Farebný rozsah od pieskovcovej žltej k tmavej modrej, červenej a čiernej, niektorí ľudia vylepšujú leskom, ktorý dodá povrchu hĺbku.

## Význam
Okrem estetického výrazu a praktickej hodnoty patiny, sú experti, ktorý tvrdia že objekt má hodnotu s nepoškodenou patinou, lebo je to súčasť starnutia a tým je to dôkaz historickej hodnoty. 

## Pozri aj
* Korózia 

## Iné projekty

Kategória:Technika maľby
Dom zo slamy

**Dom zo slamy** je stavebné dielo, na ktorého výstavbu stien sa použili slamené balíky, alebo iné formy produktov zo slamy. Pri tomto spôsobe výstavby sa používajú lokálne, alebo regionálne zdroje stavebného materiálu drevo, slama, hlina, trstina. Výstavba domu na tento spôsob je oveľa prácnejšia, ale výrazne šetrí náklady na materiál. V Európe sa toho času domy zo slamy tešia čaraz väčšej obľube.

V minulosti sa slama využívala ako stavebný materiál, v súčasnosti to tak už nie je. V iných krajinách Európskej únie a v Amerike sa slama používala viac a ešte i dnes stoja domy zo slamy, ktoré boli postavené pred sto a viac rokmi. Slama je vedľajší produkt poľnohospodárskej výroby. Slamu je dôležité stlačiť a spracovať po zbere do tvaru balíka – veľkých tehál. Dôležité je, aby slama bola suchá – vysušená a najlepšie je, ak určitý čas pred zberom slamy neprší. Ražná slama je na tento účel najvhodnejšia. Balíky slamy sa používajú ako výplň drevenej rámovej konštrukcie, alebo ako samonosné. V prípade, že sa použijú ako výplň rámovej konštrukcie – bude šírka steny , v prípade, že sú samonosné, ukladajú sa ležato, hrúbka steny býva okolo . Steny je potrebné čo najviac chrániť pred vlhkosťou a dažďom, napríklad aj tým, že strecha bude mať určitý presah.

Tepelno – izolačné vlastnosti steny zo slamy  sa však blížia k parametrom nízkoenergetického domu (hrúbka slamenej tehly je , čo je približne toľko ako 20 –  minerálnej vlny alebo polystyrénu), nehovoriac o prírodnom pôvode slamy, ktorý bude prednosťou pri bývaní v ňom a aj pri recyklácii takéhoto domu. Najvhodnejšia omietka (kvôli jej schopnosti odvádzať vlhkosť) je hlinená, prípadne vápenná z vonkajšej strany. Cement nepoužívame, pretože cement nedokáže odviesť vlhkosť zo steny. Niekedy je možné použiť aj drevený obklad s prevetrávajúcou medzerou. Balíky sa väčšinou spájajú oceľovými tyčovými prvkami v zvislom a vodorovnom smere. Môžu sa spájať hlinenou maltou. Na používanie parozábrany sú rôzne názory. Jeden z nich hovorí o efekte igelitového sáčku, iné názory hovoria, že nie je nutné vytvoriť parozábranu. Profesionálne domy v Európskej únii sa stavajú bez nej, majú podmienky stanovené normou. Dom z hliny a slamy je aj veľmi lacný (závisí od dokonalosti technického prevedenia) a taktiež náklady na vykurovanie sú nízke. V lete poskytne dom príjemný chládok. Na území Slovenska sa stavali zo slamy iba hospodárske stavby a garáže. Na Slovensku môžeme pozorovať prvé náznaky stavby slamených domov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Rawlinson, Linnie. Artist Gordon Smedt's straw-bale house , feature on CNN.com, 13 August 2007. With image gallery.
* Long Branch Environmental Education Center: Possible concerns regarding mold and humidity , technical paper, 2002.

Kategória:Stavby
Kategória:Nízkoenergetické stavby
Uhličitan draselný

**Uhličitan draselný** K2CO3, triviálnym názvom **potaš**, je soľ kyseliny uhličitej.
Je to tuhá látka, termicky stála a dobre rozpustná vo vode. Vodný roztok je zásaditý, lebo uhličitanový anión hydrolyzuje.

Používa sa prevažne pri výrobe skla, v textilnom a papierenskom priemysle, v poľnohospodárstve ako umelé hnojivo alebo aj na prípravu silného jedu kyanidu draselného. Taktiež sa využíva aj v organickej syntéze či pri rýchlych neutralizáciách, ak sa nesmie použiť príliš bázické prostredie.

## Výroba
Vyrába sa reakciou hydroxidu draselného s oxidom uhličitým.
V prvotnej fáze prebieha elektrolýza chloridu draselného za vzniku hydroxidu draselného, vodíku a chlóru. Vzniknutý hydroxid draselný sa následne sýti oxidom uhličitým. Reakciou hydroxidu draselného a oxidu uhličitého vzniká uhličitan draselný.

: 2&nbsp;KOH + CO2 → K2CO3 + H2O

## Referencie

Draselný
Kategória:Zlúčeniny draslíka
501 i
Øre

**Øre** je stotina nórskej koruny, dánskej koruny, švédskej koruny a islandskej koruny. Øre je nórsky a dánsky pravopis, švédsky pravopis je **öre**, vo faerčine **oyra** a v islandčine **eyrir**.

Kategória:Meny v Európe
Islandská koruna

**Islandská koruna** je zákonné platidlo ostrovného štátu Island. Názov koruna je rovnaký pre väčšinu mien severských štátov (nórska koruna, dánska koruna, švédska koruna), ku ktorým sa ráta aj Island. ISO 4217 islandskej koruny je **ISK**. Jedna stotina koruny sa nazýva *eyrir* (množné číslo *aurar*).

## História
náhľad|Islandské mince o hodnotách 10 a 25 aurar z rokov 1922 a 1925
Island bol až do roku 1918 súčasťou Dánskeho kráľovstva. Dánska koruna začala na Islande platiť v roku 1874. V roku 1885 sa začala raziť *islandská* koruna, ktorá bola len variantom dánskej koruny (podobná situácia je dnes medzi faerskou a dánskou korunou). Medzi rokmi 1873 a 1914 bola medzi Dánskom (Island bol jej súčasťou) a Švédskom (ktoré bolo v únií s Norskom) Škandinávska menová únia. V tomto období sa vo všetkých spomínaných štátoch platilo jednotnou menou - *korunou*. Po rozpadu únie začal každý štát používať vlastnú menu odvodenú od zaniknutej spoločnej. Island vydal svoje prvé vlastné mince a bankovky v roku 1922. V roku 1981 vykonala islandská národná banka menovú reformu, kedy sa zo sto „starých“ korún stala jedna „nová“ koruna.

## Mince a bankovky
### Mince
Mince islandskej koruny majú hodnoty:
* **1 koruna**
* **5 korún**
* **10 korún**
* **50 korún**
* **100 korún**

### Bankovky
Bankovky majú hodnoty:
* **500 korún**
* **1000 korún**
* **2000 korún**
* **5000 korún**

Kategória:Ekonomika na Islande
Kategória:Meny v Európe
Kategória:Koruna
EPS

**EPS** môže byť:

* Expandovaný polystyrén
* EPS (súborový formát) (Encapsulated PostScript) 
* Elektrická požiarna signalizácia 
* Európske politické spoločenstvo 
* ...
Prečerpávacia vodná elektráreň

[náhľad|Areál prečerpávacej vodnej elektrárne na vodnej nádrži [Čierny Váh (vodná nádrž)|Čierny Váh na Slovensku]]
[náhľad|Obe nádrže elektrárne [Čierny Váh (vodná nádrž)|Čierny Váh]]
[thumb|Prečerpávacia elektráreň [Dlouhé stráně a masív Praděda v Česku]]
**Prečerpávacia vodná elektráreň** je vodná elektráreň, ktorá v čase energetickej špičky elektrickú energiu vyrába a v čase, keď je elektrickej energie prebytok, elektrickú energiu spotrebúva.
Prečerpávacia vodná elektráreň poskytuje najmä podporné služby pre elektrizačnú sústavu. 
Tento špeciálny typ vodnej elektrárne nepracuje podľa denného diagramu zaťaženia, to znamená že dispečing neráta s pravidelnou dodávkou jej inštalovaného výkonu do siete. Elektráreň pracuje len pri požiadavke z dispečingu. Slúži ako rýchlo štartujúca rezerva a je schopná nabehnúť na plný výkon v priebehu 1 – 2 minút. Zároveň sa kvôli schopnosti naštartovať iba s pomocou vlastného dieselagregátu bez potreby privádzať napätie z iného zdroja používa v procese tzv. štartu z tmy.

Princíp vodnej elektrárne je založený na prečerpávaní vody do hornej nádrže v čase, keď je energie v sieti dostatok alebo prebytok (večer). A v čase nedostatku elektrickej energie je voda spustená cez turbíny do spodnej nádrže.

## Hlavné časti
* horná nádrž 
* dolná nádrž 
* elektráreň 

## Prečerpávacie vodné elektrárne na Slovensku
Zdroj: 
* Čierny Váh – 735 MW
* Liptovská Mara – 198 MW
* Ružín – 60 MW
* Dobšiná (na priehrade Palcmanská Maša) – 24 MW

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Vodné elektrárne
Kategória:Vodné diela
.an

**.an** je internetová národná doména najvyššej úrovne pre Holandské Antily (podľa ISO 3166-2:AN).

## Externé odkazy
* Whois informace IANA  

Kategória:Národné domény najvyššej úrovne
an
.at

**.at** je internetová národná doména najvyššej úrovne pre Rakúsko (podľa ISO 3166-2:AT), je spravovaná NIC.AT.

.at je rozdelená na nasledujúce poddomény:
* **.gv.at** pre parlamentné inštitúcie
* **.ac.at** pre akademické a vzdelavacie inštitúcie (registrácia prebieha cez Viedenskú Univerzitu)
* **.co.at** zamýšľané pre komerčné subjekty (neobmedzená registrácia)
* **.or.at** zamýšľané pre neziskové organizácie (neobmedzená registrácia)

## Externé odkazy
* Whois informácie IANA  

Kategória:Národné domény najvyššej úrovne
at
.au

**.au** je národná doména najvyššej úrovne v Austrálii.

Nie je možné registrovať priamo domény druhej úrovne (napr. *firma.au*), podobné obmedzenie majú aj niektoré iné krajiny (napr. Spojené kráľovstvo - .uk a Nový Zéland - .nz).

## Domény druhej úrovne
* .com.au – podniky
* .net.au – podniky (skôr len ISP)
* .asn.au – asociácie a neziskové organizácie
* .org.au – asociácie a neziskové organizácie (skôr len organizácie, ktoré nespadali do inej kategórie)
* .id.au – fyzické osoby (len použitím ozajstného mena alebo bežné prezývky)
* .gov.au – austrálska vláda
* .csiro.au – CSIRO – austrálska výskumná organizácia
* .edu.au – vzdelávacie inštitúcie

## Historické domény druhej úrovne
Tieto domény existujú z historických dôvodov, ale nové registrácie sa neprijímajú:
* .archie.au – informačná služba Archie používaná v deväťdesiatych rokoch
* .conf.au – konferencie a krátke udalosti
* .info.au – všeobecné informácie
* .oz.au – miesto pre domény registrované pod skoršou austrálskou doménou *.oz*
* .telememo.au – mapovanie adries siete X.400

## Iné Austrálske domény
.au nie je jediná doména najvyššej úrovne pridelená Austrálii. Niektoré austrálske teritória majú z historických dôvodov domény najvyššej úrovne:
* .cc – Kokosové ostrovy
* .cx – Vianočný ostrov
* .hm – Teritórium Heardovho ostrova a Macdonaldových ostrovov
* .nf – Norfolk

Niektoré z týchto domén sa používajú pre účely, ktoré nesúvisia s geografickou polohou:
* .cc spravuje spoločnosť VeriSign
* .hm je prírodná rezervácia bez obyvateľov

## Externé odkazy
* Whois informácie IANA  
* Zoznam akreditovaných registrátorov 

Kategória:Národné domény najvyššej úrovne
au
.aw

**.aw** je internetová národná doména najvyššej úrovne pre ostrov Aruba.

Registrovať možno priamo na druhej úrovni, k dispozícii je aj doména pre komerčné webové stránky **.com.aw**.

## Externé odkazy
* WHOIS 
* SETAR 

Kategória:Národné domény najvyššej úrovne
aw
Demänovka (likér)

**Demänovka** je slovenský horký bylinný likér, ktorý vznikol v 60. rokoch a vyrába ho spoločnosť St. Nicolaus.

Horký bylinný likér sa vyrába v troch variantoch: **Demänovka sladká** s obsahom alkoholu 33&nbsp;%, **Demänovka horká** s obsahom alkoholu 38&nbsp;% a Demänovka Brusnica s obsahom alkoholu 33&nbsp;%. Výroba Demänovky je pravou školou trpezlivosti. Najmenej dvojtýždňové lúhovanie bylín v jemnom obilnom liehu vlastnej výroby vystrieda trojmesačné dozrievanie vylúhovaného macerátu. Ďalšie tri mesiace si potom musí v pokoji odležať hotová liehovina, aby získala charakteristický zaoblený a jemný charakter.

## Iné projekty

## Referencie

Kategória:Bylinné likéry
Kategória:Slovenské nápoje
.ax

**.ax** je internetová národná doména najvyššej úrovne pre Ålandy.

17. januára 2006 schválil fínsky parlament zmenu zákona o fínskych doménach a pridal doménu .ax. Počas nasledujúcich troch rokoch bude doména .aland.fi postupne rušená a ďalšie registrácie z Åland budú prebiehať pod novou ccTLD. Všetci zostávajúci vlastníci domén obdržia k doméne .aland.fi tiež doménu pod .ax.

9. júna 2006 pridelila ICANN doménu alandskému parlamentu .

## Externé odkazy
*WHOIS 
*Registrátor

Kategória:Národné domény najvyššej úrovne
.az

**.az** je internetová národná doména najvyššej úrovne pre Azerbajdžan.

Existujú zaregistrované domény 2.úrovne, napr.: .com.az, .net.az, .int.az, .gov.az, .org.az, .edu.az, .info.az, .pp.az, .mil.az, .name.az a .biz.az.

## Externé odkazy
* WHOIS 
* nic.az

Kategória:Národné domény najvyššej úrovne
az
Robert Maillart

thumb|Most Salginatobel
thumb|Most Rossgraben v Hinterfultigene
thumb|Most cez rieku Arve pri Vessy

**Robert Maillart** (* 6. február 1872, Bern, Švajčiarsko – † 5. apríl 1940, Ženeva) bol švajčiarsky stavebný inžinier a podnikateľ. S využitím železobetónu ako nového stavebného materiálu vytvoril začiatkom 20. storočia veľa oblúkových betónových mostov a veľkorozponových bezprievlakových hríbových stropov, ktoré udávali ďalší smer vo vývoji inžinierskych konštrukcií.

## Životopis
V roku 1889 maturoval na gymnáziu v rodnom meste. Potom začal štúdium stavebného inžinierstva na Polytechnike v Zürichu, dnešné ETH Zürich, ktoré v roku 1894 úspešne ukončil.

Jeho prvá pracovná zastávka bola v inžinierskej kancelárii *Pümpin & Herzog* v Berne, následne bol v rokoch 1897 až 1899 zamestnaný na stavebnom úrade mesta Zürich. Od roku 1899 do 1902 pracoval v projektantskej kancelárii *Froté & Westermann*, ktorá bola špecialistom na železobetónové konštrukcie a navrhla okrem iného aj most v Zuoz. 

V roku 1902 založil Robert Maillart s partnermi stavebnú firmu *Maillart & Cie* a postavil okrem iného Tavanaský most cez rieku Inn. V pozemnom staviteľstve vyvinul bezprievlakový hríbový strop, na ktorý v roku 1908 získal patent. Vďaka tomu dostal veľké množstvo zákaziek na skladové a priemyselné objekty v Švajčiarsku a po celej Európe. Maillarta prekvapila v roku 1914 prvá svetová vojna, ktorá vypukla práve počas jeho pracovnej cesty v Rige. Až koncom roka 1918 sa mohol vrátiť späť do Švajčiarska, kde ale medzičasom prestal existovať akýkoľvek stavebný priemysel.

Začiatkom nasledujúceho roka založil projektantskú kanceláriu, ktorá je činná pod rovnakým menom až dodnes. Po ťažkých začiatkoch navrhol od roku 1925 množstvo mostov vo Švajčiarsku, čo mu umožnilo založenie pobočiek v Berne a Zürichu.

Maillartove mosty, ako najvýraznejší odkaz jeho projektantského diela, sa vyznačujú vynikajúcim architektonickým stvárnením, zreteľne rešpektujúcim okolité prírodné prostredie a sú charakteristické dôrazným zohľadnením a optimálnym využitím železobetónových nosných elementov. Tieto mosty boli okrem iného navrhované tak, aby bola podporná konštrukcia oblúku počas výstavby čo najľahšia. Spomedzi Maillartových technicky a esteticky skvostných mostov sa najslávnejším stal 90 metrov dlhý oblúkový most Salginatobel v Schiers z roku 1930. Tento most bol neskôr americkým spolkom inžinierov vyhlásený za „Svetový monument“.

V roku 1937 sa stal čestným členom Royal Institute of British Architects a o tri roky neskôr vo veku 68 rokov Maillart zomrel v Ženeve.

## Literatúra
* Gesellschaft für Ingenieurbaukunst *Robert Maillart – Betonvirtuose.* vdf Hochschulverlag AG (ETH Zürich), Zürich 1998, ISBN 3-7281-2632-2

## Film
* *Maillarts Brücken*, Nemecko 2001, Réžia: Heinz Emigholz, vydané na DVD – ISBN 978-3-937045-78-8

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Robert Maillart

Kategória:Stavební inžinieri
Kategória:Osobnosti z Bernu
Plazmová lampa

thumb|Plazmová lampa

**Plazmová lampa** je druh dekoratívneho osvetľovacieho telesa. Ide o sklenenú guľu plnenú inertným plynom (napr. argónom). 

Tlak plynu je nízky, v komerčne vyrábaných plazmových lampách sa pohybuje okolo jednej stotiny atmosféry. Uprostred sa nachádza kovová elektróda pripojená na vysokonapäťový transformátor pracujúci so striedavým prúdom. Po zapnutí vzniká v plyne mnohonásobný výboj medzi elektródou a skleneným povrchom.

Priložený adaptér prevádza striedavé napätie 230 V na bezpečné jednosmerné napätie 5–10 V. V tranzistorovom obvode je potom generované striedavé napätie 5–20 kV s frekvenciou 10–40 kHz, ktoré sa privádza na elektródu. Medzi ňou a povrchom vzniká silné elektrické pole. Elektróny urýchlené poľom sa zrážajú s atómami plynu a spôsobujú ich excitáciu a ionizáciu. V miestach s vyššou koncentráciou ionizovaných častíc vzniká prúdový kanál. V jeho blízkosti nastáva značná excitácia atómov plynu. Hneď ako nastane deexcitácia, vyžiari sa viditeľné svetlo.

Ak priložíme ruku na povrch gule, v dôsledku zvýšenej kapacity v mieste dotyku sa ihneď iniciuje prúdový kanál.

Okrem klasického guľovitého tvaru sa vyrábajú aj iné tvary. Plazmové lampy sú bežne dostupné v obchodnej sieti.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Svietidlá
Kategória:Výbojky
Finlandia-talo

[náhľad|Hala Finlandia v [Helsinki|Helsinkách vo Fínsku]]

**Finlandia-talo** (doslova *Hala Finlandia*) je kongresové a koncertné centrum v Helsinkách od fínskeho architekta Alvara Aalta.

Pôvodne bola Hala Finlandia navrhnutá ako súčasť rozsiahleho architektonického a urbanistického komplexu, nového centra Helsiniek, ktorý sa nerealizoval. Projekt rátal so zastavaním veľkej časti zálivu Toolo s veľkým vejárovitým námestím. Prvý návrh bol vypracovaný v roku 1962. V rokoch 1964 – 1971 bol dopracovaný. Sála bola postavená v rokoch 1967 – 1971. Projekt na kongresové centrum začal v roku 1970, zrealizovaný bol 1973 – 1975

## Architektúra
Finlandia-talo je koncipovaná do mnohostrannej kubickej formy. Výraz je expresívny, monumentálny a strohý. Objem stavby pozostáva zo šikmo zrezanej veže, ktorá vyrastá z mohutnej horizontálnej podnože. Základom mohutne pôsobiacej stavby je železobetónový skelet.Exteriérový obklad je vytvorený z bieleho mramoru.

## Interiér
Vnútorné priestory sú riešené veľmi veľkoryso, s veľkými rozptylovými plochami.Tvar hlavnej sály vychádza z rozvoľnených foriem a akustických požiadaviek. V objekte sa nevyskytuje takmer žiaden pravý uhol, či ucelený tvar.Interiérové obklady sú väčšinou rovnako vytvorené z mramoru.

## Aaltov podpis
Interiér aj exteriér je plný symbolov a typických znakov a motívov Alvara Aalta. Biely mramor, ktorý Aalto použil je má pre neho súvis so stredomorskou architektúrou, ktorú sa snaží preniesť do Fínska.
Kombinácia bieleho a čierneho obkladu v interiéri symbolizuje fínsku zimnú krajinu.
Všetky farby a materiály navrhol v tlmených prírodných odtieňoch. 
Aalto vo fínčine znamená vlna, túto vlnu prepisuje architekt do mnohých prvkov a detailov. 
Každý kus mobiliáru, osvetlenia, či podlahy bol pre Finlandiu špeciálne navrhnutý.

## Iné projekty

Kategória:Stavby v Helsinkách
Kategória:Koncertné budovy a siene
Kategória:Architektúra z 1971
Chata Monte Rosa

náhľad|Pôvodná chata Monte Rosa

**Chata Monte Rosa** sa nachádza v chránenom ekosystéme švajčiarskych Álp vo výške 2883 metrov nad morom. Inteligentný návrh chaty oslovuje ako prepracovaným technologickým riešením, tak i neprehliadnuteľným dizajnom. Projekt novej horskej chaty vypracoval Švajčiarsky federálny technologický inštitút (ETH Zurich). Technické aj technologické riešenie je výsledkom série interdisciplinárnych štúdií, realizovaných na Katedre architektúry ETH v Zurichu pod vedením Andreu Deplazesa. 

## Technické riešenie
Výraznou devízou je jej energetická sebestačnosť v extrémnej klimatickej oblasti, ktorá je priďaleko od akejkoľvek infraštruktúry. Chata sa spolieha výhradne na vlastnú produkciu energie a zber vody. Premyslený technologický systém spracováva aj pevný odpad a odpadovú vodu. Technológia má v porovnaní s existujúcimi alpskými chatami znížiť emisné zaťaženie oblasti asi o jednu tretinu. Energiu produkuje metalický povrch fasády, husto pokrytý výstupkami s fotogalvanickými panelmi. 

## Architektúra
Nevšedný dizajn chaty ako žiarivého kryštálu navrhol špeciálny softvér. Ten riešil okrem komplexnej konštrukcie nielen nosné prvky, vnútorné priečky a fasády, ale aj materiálovú spotrebu a prevoznú váhu, ktoré sa z hľadiska ekonomickej a ekologickej efektívnosti redukovali na minimum.  

Chata má päť poschodí. Na stavbe sa uplatňujú tradičné stavebné postupy so širokými možnosťami uplatnenia dreva. Koncept fasády je kombináciou energetickej výroby, ako aj jej úspory. Prínosom je taktiež fakt, že projekt zvyšuje citlivosť verejnosti k otázkam trvalej udržateľnosti a energetickej efektívnosti v architektúre. 

Kategória:Stavby vo Švajčiarsku
Monte Rosa
Kategória:Stavby v kantóne Valais
...Baby One More Time

**…Baby One More Time** je debutový album americkej speváčky Britney Spears. Vyšiel 12. januára 1999 a produkoval ho Max Martin. Napriek tomu, že hudobní kritici album veľmi kritizovali, komerčne bol veľmi úspešný. Do augusta 2008 sa z neho predalo viac než 25 miliónov kópií po celom svete.

## Zoznam piesní
# „...Baby One More Time“ (Max Martin) – 3:31
# „(You Drive Me) Crazy“ (M. Martin, J. Elofsson, P. Magnusson, D. Kreuger) – 3:20
# „Sometimes“ (J. Elofsson) – 4:06
# „Soda Pop“ (M. Bassie, E. Foster White) – 3:22
# „Born to Make You Happy“ (Kristian Lundin, Andreas Carlsson) – 4:05
# „From the Bottom of My Broken Heart“ (E. Foster White) – 5:11
# „I Will Be There“ (Max Martin, Andreas Carlsson) – 3:54
# „I Will Still Love You“ (with Don Philip) (E. Foster White) – 4:03
# „Thinkin' About You“ (M. Bassie, E. Foster White) – 3:36
# „E-Mail My Heart“ (E. Foster White) – 3:43
# „The Beat Goes On“ (S. Bono) – 3:43

## Zoznam piesní (Európa)
# „...Baby One More Time“ (Max Martin) – 3:31
# „(You Drive Me) Crazy“ (Max Martin|M. Martin, J. Elofsson, P. Magnusson, D. Kreuger) – 3:20
# „Sometimes“ (J. Elofsson) – 4:06
# „Soda Pop“ (M. Bassie, E. Foster White) – 3:22
# „Born to Make You Happy“ (Kristian Lundin, Andreas Carlsson) – 4:05
# „From the Bottom of My Broken Heart“ (E. Foster White) – 5:11
# „I Will Be There“ (Max Martin, Andreas Carlsson) – 3:54
# „I Will Still Love You“ (with Don Philip) (E. Foster White) – 4:03
# „Deep in My Heart“ (P. Magnusson, D. Kreuger, Carlsson) – 3:35
# „Thinkin' About You“ (M. Bassie, E. Foster White) – 3:36
# „E-Mail My Heart“ (E. Foster White) – 3:43
# „The Beat Goes On“ (S. Bono) – 3:43
# „Autumn Goodbye“ (E. Foster White) – 3:41
# „I'll Never Stop Loving You“ (J. Blume, S. Diamond) – 3:42
# „...Baby One More Time“ [Davidson Ospina Radio Mix] – 3:26
# „...Baby One More Time“ [Boy Wonder Radio Mix] – 3:27

## Bonusy na európskej verzii albumu
# „Deep in My Heart“ (P. Magnusson, D. Kreuger, Carlsson) – 3:35
# „Autumn Goodbye“ (E. Foster White) – 3:41
# „I'll Never Stop Loving You“ (J. Blume, S. Diamond) – 3:42
# „...Baby One More Time“ [Davidson Ospina Radio Mix] – 3:26
# „...Baby One More Time“ [Boy Wonder Radio Mix] – 3:27

## Bonusy na austrálskej verzii albumu
# „Autumn Goodbye“ (E. Foster White) – 3:41
# „I'll Never Stop Loving You“ (J. Blume, S. Diamond) – 3:42
# „...Baby One More Time“ [Davidson Ospina Radio Mix] – 3:26
# „...Baby One More Time“ [Boy Wonder Radio Mix] – 3:27

## Single
### Vydané v USA
* „...Baby One More Time“
* „Sometimes“
* „(You Drive Me) Crazy“
* „From the Bottom of My Broken Heart“

### Vydané v Európe a Kanade
* „...Baby One More Time“
* „Sometimes“
* „(You Drive Me) Crazy“
* „Born to Make You Happy“

## Predaj albumu

## Referencie


Baby One More Time
Baby One More Time
Ratifikácia

**Ratifikácia** (lat. *ratus* — potvrdený; *facere* — urobiť) je proces, akt potvrdzovania právnej sily dokumentu (napríklad dohovoru alebo ústavy) cestou potvrdzovania orgánmi každej angažovanej strany. Do ukončenia tohto procesu dokument nemá právnu silu a strany, ktoré ho nepodpísali, nie sú zaviazané ho dodržiavať. Proces ratifikácie je najčastejším spôsobom zaväzovania v štátnych celkoch ako sú federácie, alebo celkoch ako Európska únia.

Kategória:Medzinárodné právo
Louis Lachenal

**Louis Lachenal** (* 17. júl 1921 - † 25. november 1955), významný francúzsky povojnový horolezec, prvý človek na osemtisícovke - s M. Herzogom v r. 1950 na Annapurne.

## Lezenie a životné osudy
Narodil sa v Annecy, Horné Savojsko. Koncom 2. svetovej vojny sa stal lyžiarskym inštruktorom. V r. 1945 stretol Lionela Terraya a spolu vyliezli ťažké cesty - východnú stenu Moine, 1946 Walkerov pilier na Grandes Jorasses a 1947 severnú stenu Eigeru (druhý priestup). Stal sa horským vodcom v Chamonix.

V r. 1950 sa zúčastnil úspešnej expedície na Annapurnu. Pôvodne bolo v pláne Dhaulágirí, ale mali zlé mapy a z vybraného údolia bol prístup na inú osemtisícovku. Na vrchol vystúpil s Mauriceom Herzogom. Pri zostupe utrpeli ťažké omrzliny (mali kožené topánky, nie umelohmotné skelety) a Herzog navyše stratil rukavice. Prežili s pomocou Gastona Rébuffata a Lionela Terraya, ktorí samozrejme obetovali svoje ambície. Do základného tábora prišiel na vlastných nohách len Terray, ostatní na chrbtoch Šerpov. Lachenal v sérii operácií prišiel o prsty na nohách (Herzog aj na rukách), čo mu veľmi sťažovalo výkon povolania. 

Zahynul na lyžiarskej túre vo Valeé Blanche, skupina Mont Blancu, keď sa pod ním preboril snehový most a on padol do trhliny.

## Kontroverzie po Annapurne
Maurice Herzog po návrate napísal najpredávanejší horolezecký bestseller v histórii, *Annapurna, Prvá osemtisícovka* - romantický, heroizujúci, ale veľmi subjektívny. Bol pompézne oslavovaný ako národný hrdina, na ostatných členov družstva sa zabúdalo. Herzog sa stal dokonca ministrom športu za de Gaullea, neskôr starostom Chamonix. Až oveľa neskôr vyšli najavo dôležité fakty. Vedúcim výpravy sa stal, lebo zastupoval firmu, ktorá akciu podstatne zasponzorovala. Pred nastúpením do lietadla nechal členov podpísať vyhlásenie, že 5 rokov po návrate nebudú o akcii komunikovať s médiami (!, viacerí zvažovali neletieť). Keď moratórium uplynulo, Lachenal chcel publikovať svoju verziu pod názvom "Denník závratí." Zomrel, keď bol rukopis u vydavateľa. Herzog presvedčil pozostalých, že sa o to postará a jeho brat Gérard Herzog dielo "zredigoval". Až v roku 1996 vyšla necenzurovaná verzia. Záležitosť skončila na súde pozostalých a príbuzných (vcelku nerozhodne).

## Referencie
* I. Dieška a kol.: *Horolezectvo - Encyklopédia*, Šport 1989.
* M. Herzog: *Annapurna, Prvá osemtisícovka*, Osveta 1957.
* M. Herzog: *Velké himálajské dobrodružství*, 1988.

## Publikácie
* L. Lachenal, G. Herzog: *Carnets du Vertige*, 1956.
* L. Lachenal: *Carnets du Vertige*, 1996.

## Externé odkazy
* Stručný obsah Herzogovej knihy, foto, skice (po anglicky)

Kategória:Narodenia v 1921
Kategória:Úmrtia v 1955
Kategória:Francúzski horolezci
Objavovanie znalostí v databázach

**Objavovanie znalostí v databázach** (iné názvy: **objavovanie poznatkov/vedomostí v databázach, získavanie znalostí/poznatkov/vedomostí z databáz/v databázach**; angl. *Knowledge Discovery in Databases*, z toho skr. **KDD**) je data mining a súvisiace prípravné a vyhodnocovacie procesy.

Výška údajov zozbieraných v databázach dnes ďaleko presahuje naše schopnosti znižovať a analyzovať dáta bez používania automatických techník analýzy. Získavanie vedomostí je definované ako netriviálna extrakcia implicitných, neznámych a potenciálne užitočných informácií.

KDD je rýchlo sa rozvíjajúca oblasť. Predpokladá sa, že komerčné databázové systémy budú v budúcnosti obsahovať KDD schopnosti v podobe inteligentných databázových rozhraní. 

## Techniky KDD
Existuje veľa rôznych prístupov. Existujú kvantitatívne prístupy - napríklad pravdepodobnostné a štatistické prístupy. Existujú prístupy, ktoré využívajú zobrazovacie metódy. Taktiež poznáme aj klasifikačné prístupy, ako sú Bayesovské klasifikácie. Ostatné prístupy zahŕňajú odchýlky, genetické algoritmy, neurónové siete a hybridné prístupy, ktoré kombinujú dve alebo viac techník.

Je sporné, ako by konkrétne techniky mali byť klasifikované. Napríklad: bayesovský prístup môže byť logicky zoskupený s pravdepodobnostnými prístupmi.

### Štatistický prístup
Štatistický prístup používa pravidlo objavovania a vychádza z údajov a rôznych vzťahov. Online Analytical Processing (OLAP) je príkladom na štatisticky-orientovaného prístupu. Automatizované štatistické nástroje sú k dispozícii aj vo verejnej sfére.

Príkladom štatistického prístupu je určenie, že všetky transakcie predaja v databáze, ktoré začínajú s uvedením kódu, sú peňažné transakcie predaja.

### Klasifikácia
Klasifikácia je pravdepodobne najstaršia a najbežnejšie používaná metóda pre všetky prístupy KDD. Existuje veľa typov klasifikačných techník a veľa automatizovaných nástrojov, ktoré sú k dispozícii.

Kategória:Informatika
Ďumbierske Tatry

**Ďumbierske Tatry** sú geomorfologický podcelok Nízkych Tatier. Zaberajú vyššiu západnú, turisticky atraktívnejšiu časť pohoria. Veľká časť územia patrí do národného parku. 

## Poloha a prírodné pomery
Pohorie sa tiahne v dĺžke asi  smerom zo západu na východ medzi údoliami Váhu a Hrona. Na severe susedí s Liptovskou kotlinou (podcelok Podtatranskej kotliny), východným smerom nadväzuje sedlom Čertovica oddelená Kráľovohoľská časť Tatier. Na juhu leží Horehronské podolie s podcelkami Bystrianske podhorie a Lopejská kotlina a juhozápadným okrajom Ďumbierske Tatry susedia s Bystrickým podolím, patriacim do Zvolenskej kotliny. Na západe sú Hiadeľským sedlom oddelené Starohorské vrchy, Korytnickou dolinou Zvolen a Revúckou dolinou Revúcke podolie, oba patriace Veľkej Fatre.

### Geomorfológia
Z geomorfologického hľadiska je pohorie podcelkom Nízkych Tatier. 

* Ďumbierske Tatry sa členia na časti:
** Ďumbier
** Prašivá
** Salatíny
** Lúžňanská kotlina
** Demänovské vrchy

## Významné vrcholy

### Geológia
Pozri hlavný článok Nízke Tatry

### Podnebie
Pozri hlavný článok Nízke Tatry

## Chránené územia
Prevažná časť podcelku patrí pod Národný park Nízke Tatry a jeho ochranné pásmo. Nachádza sa tu množstvo vzácnych lokalít, medzi nimi národná prírodná rezervácia Skalka, Pod Latiborskou hoľou, Ďumbier, Ohnište, Jánska dolina, Demänovská dolina a Salatín, národná prírodná pamiatka Vrbické pleso, Starý hrad, Veľká ľadová priepasť, Jaskyňa zlomísk, Záskočská jaskyňa, Štefanová a Brankovský vodopád a prírodná pamiatka Meandre Lúžňanky.

## Turistika
Ďumbierske Tatry patria medzi turisticky najatraktívnejšie a po Vysokých Tatrách i najnavštevovanejšie pohoria Slovenska. Vybudované alebo v posledných rokoch výrazne zmodernizované strediská poskytujú množstvo hotelov, autokempingov, sedačkových lanoviek a vlekov. Strediská Jasná, Tále, Srdiečko či Čertovica sú s vysokým komfortom ponúkaných služieb zaujímavé na zimnú i letnú turistiku.

Pre turistov je príťažlivá najmä najvyššia centrálna časť pohoria, kde hlavný hrebeň presahuje štyrmi vrcholmi výšku . Hrebeň je prístupný lanovkami a množstvom značených chodníkov. Pre horolezcov je atraktívne okolie Ďumbiera a Kohútika, ako aj vápencové steny nad Demänovskou ľadovou jaskyňou.

## Pozri aj
* Národný park Nízke Tatry
* Kráľovohoľské Tatry

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ďumbierske Tatry - Natura 2000
* NAPANT 
* Hrebeňovka na hiking.sk


Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Davisov pohár 2005

**[[Davisov pohár]] 2005** bol 94. ročník najvýznamnejšej tímovej súťaže v mužskom tenise. Súťaže sa dovedna zúčastnilo 130 tímov. Finále sa odohralo 2. – 4. decembra 2005 v Bratislave, vyhralo  nad m 3:2.

## Svetová skupina

### Pavúk

### Finále

## Svetový pohár play-off
Dátum: 23. – 25. september
 
* Nemecko postúpilo do svetovej skupiny Davisovho pohára v roku 2006
* Rakúsko, Bielorusko, Čile, Španielsko, Švédsko, Švajčiarsko, USA zostalo v svetovej skupiny Davisovho pohára v roku 2006
* Ostatné tímy vypadli do príslušnej zóny Davisovho pohára podľa, delenej podľa svetadielov

Kategória:Davisov pohár
Kategória:Tenis v 2005
Davisov pohár 2005 (Svetová skupina)

**Svetová skupina Davisovho pohára 2005** bola najvyšším stupňom v Davisovom pohári.

## Pavúk

## Zápasy
### 1.kolo
#### Slovensko - Španielsko

### Štvrťfinále
#### Slovensko - Holandsko

### Semifinále
#### Slovensko - Argentína

### Finále

Kategória:Davisov pohár
Kategória:Tenis v 2005
Drevostavba

**Drevostavba** je konštrukcia alebo stavebné dielo, kde hlavnú nosnú konštrukciu tvoria prvky vyrobené z dreva. 

Hlavný stavebný materiál pre drevostavby ako aj pre možné nadstavby už existujúcich stavieb alebo halových objektov (môže ísť o bytovú výstavbu, ale aj o verejnú, priemyselnú, alebo športové a viacúčelové haly), je spomínané drevo. Ide o prírodný stavebný materiál, ktorý je nepoškodzuje zdravie, a vďaka svojím výborným vlastnostiam a prednostiam získal vynikajúcu povesť v oblasti stavebníctva, overenú mnohými generáciami. Svojimi vlastnosťami a cenou nebolo drevo do dnešnej doby žiadnym materiálom prekonané. Stavby z dreva materiálov na jeho báze dokážu v dnešnej dobe silno konkurovať stavbám z ocele a betónu, a ktoré prekonávajú v mnohých smeroch. Následne sú uvedené výhody drevených konštrukcií a prvkov voči ostatným materiálom. Drevostavba je ekologickým prínosom do stavebníctva napríklad šetrením energií na vykurovanie. 

Drevo je zdravotne nezávadný materiál, ktorý reguluje vlhkosť, poskytujúce príjemnú klímu vo všetkých ročných obdobiach. Drevená konštrukcia pri dôslednom vyhotovení a dôslednom zaizolovaní spĺňa podmienky nízkoenergetickej stavby a pri použití potrebného technického vybavenia spĺňa podmienky pasívneho štandardu. 

Pri výstavbe sa na rozdiel od betónových konštrukcií odbúrava mokrý proces výstavby, čo zároveň urýchľuje dobu výstavby. Ďalšou výhodou je okamžitá únosnosť. Odbúrava sa doba tuhnutia.

Drevené konštrukcie tiež spĺňajú podmienky pre požiarnu odolnosť podľa stanovenej normy.

Taktiež akustické vlastnosti drevených sendvičových konštrukcií sú lepšie ako pri iných konštrukciách.

Drevostavby majú v porovnaní s inými konštrukciami aj tepelno-technické vlastnosti lepšie ako klasické murované konštrukcie. Majú vysoký tepelný odpor, čím sa minimalizujú tepelné straty. V zimnom období sa objekt rýchlo vykúri a v lete je dobrým tepelným izolantom.  

Veľkou výhodou sú menšie náklady na výstavbu. Cena konštrukcie je však závislá od druhu konštrukcie a pri kvalitných konštrukčných systémoch prevyšuje cenu stavieb murovaných.   

Ľahšia hmotnosť drevenej konštrukcie oproti iným konštrukciám umožňuje vybudovať menej masívnu spodnú stavbu (základy), čo  predstavuje ďalšie úspory. Tiež majú drevené steny menšiu hrúbku.

Kategória:Stavby
FED

## <nowiki/>
**FED** môže byť:
*Felix Edmundovič Dzeržinskij

**Fed** môže byť:
* Federal Reserve System, centrálna banka USA
André Myhrer

**André Myhrer** (* 11. január 1983, Bergsjö, Švédsko) je švédsky lyžiar. Špecializuje sa najmä na točivé disciplíny, slalom a obrovský slalom.  Vo Svetovom pohári debutoval 25. januára 2004, keď nedokončil 1.kolo slalomu v Kitzbüheli. Na MS 2007 v Åre, získal striebro v tímovej súťaži (4 jazdy v super G + 4 jazdy v slalome).

## Víťazstvá vo Svetovom pohári

## Umiestnenie vo Svetovom pohári

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Švédski alpskí lyžiari
Kategória:Švédski bronzoví olympijskí medailisti
…And Justice for All

**…And Justice for All** môže byť:

*  album skupiny Metallica z roku 1988, pozri …And Justice for All (album)
*  originálny (ang.) názov amerického filmu z roku 1979, pozri pod … a spravodlivosť pre všetkých
… a spravodlivosť pre všetkých

***… a spravodlivosť pre všetkých*** () je americký film z roku 1979. Hlavnú rolu v ňom stvárnil Al Pacino nominovaný za svoj výkon na Oscara. Ďalšiu nomináciu film získal aj za scenár.

## Dej

Arthur Kirkland (Al Pacino) je mladý idealistický právnik so silnými morálnymi hodnotami, ktorý stále verí v spravodlivosť. Nič v jeho okolí sa ale nevyvíja podľa jeho predstáv. Jeho klient sedí už mesiace vo väzení, napriek tomu že je nevinný, a Arthur s tým kvôli americkým zákonom nemôže nič urobiť. K tomu sa zblázni aj Arthurov blízky priateľ a kolega Jay Porter, keď jeden z Porterových bývalých súdom oslobodených klientov spácha ďalšiu vraždu. Arthur, ktorý pravidelne navštevuje svojho starnúceho dedka, nakoniec stojí sám na križovatke, keď je mu pridelený prípad sudcu Henryho T. Fleminga (John Forsythe) obvineného zo znásilnenia mladej ženy. Arthur sudcu nenávidí a verí v jeho vinu, je to ale dostatočný dôvod na to, aby prípad neprijal? A pokiaľ ho príjme, ako sa má v danej situácii zachovať?

## Slávna scéna
Film je dnes preslávený hlavne záverečnou explozívnou scénou, kde Al Pacino kričí: „You’re out of order!“. Táto scéna sa natočila aj cez svoju dĺžku (približne 8 minút) na prvý pokus a dodnes býva uvádzaná ako hlavný dôvod, prečo si za film Al Pacino odniesol Oscarovú nomináciu.

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Filmy z 1979
Kategória:Filmové drámy USA
Kategória:Kriminálne filmové trilery USA
Kategória:Filmy podľa názvu
St. Nicolaus

náhľad|Sídlo na Trnavskej ceste 100 v Bratislave

**ST. NICOLAUS** je značka spoločnosti **ST. NICOLAUS Group a.s.**, ktorá vyrába a distribuuje potravinársky tovar.

## Dejiny
V roku 1867  v meste Liptovský Mikuláš založil podnikateľ Armín Štark pálenicu, ktorú neskôr rozšíril na rafinériu.

## Produkty
### Pochutiny
* Chreny, horčice, octy
* Sirupy: Nicol, Limohit, Sunquick 

## Nápoje
### Minerálne vody
* Budiš
* Fatra
* Gemerka
* Turčiansky prameň

### Alkoholické nápoje
* destiláty: 
** Nicolaus Vodka
** Nicolaus Fernet
** Nicolaus Fernet Citrus
** Nicolaus extra jemné likéry
** Vodka
** Tuzemský UM
** Borovička
** Gin
** Ovocné liehoviny: Kopaničiarska slivovica, LEON - Č 35 (čerešňovica), LEON - H 35 (hruškovica), LEON - M 35 (marhuľovica)
** Napoleon
** Kláštorné brány  
** likéry: 
*** Party likéry 
*** Karpatská horká 
*** Pepermintový likér 
** bylinné likéry
*** Demänovka (Demänovka horká 38%, Demänovka sladká 33%)
*** Armin Stark Fernet (Armin Stark Fernet - BITTER, Armin Stark Fernet - Citrus)

## Referencie

## Externé odkazy
* oficiálne stránky - www.st-nicolaus.sk

Kategória:Potravinárske podniky na Slovensku