Čierna Hora

**Čierna Hora** (;  [doslova „čierna hora“] a odtiaľ aj po ; ;  a pod.) je štát v juhovýchodnej Európe ležiaci v západnej časti Balkánskeho polostrova a na južnom konci Dinárskeho pohoria. Názov Čierna Hora sa prvýkrát objavuje v listine v roku 1435 (catuni Cernagore) a je odvodený od vysokých, ťažko dostupných hôr. Čierna Hora je prímorským štátom ležiacim na pobreží Jadranského mora.

Čierna Hora vyhlásila nezávislosť 3. júna 2006 na základe referenda uskutočneného 21. mája 2006. V rokoch 19181992 bola súčasťou Juhoslávie ako Socialistická republika Čierna Hora (19431992). Súčasťou Juhoslávie zotrvala aj v rokoch 19922003, ako jediná z bývalých zväzových republík Juhoslávie (okrem Srbska). V rokoch 20032006 bola súčasťou Srbska a Čiernej Hory. V rokoch 19922006 vystupovala ako Republika Čierna Hora.

Čierna Hora je klasifikovaná Svetovou bankou ako *krajina so strednými príjmami* a od 28. júna 2006 je 192. členskou krajinou OSN. Je členom organizácií ako Svetová obchodná organizácia, Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Rada Európy, Stredoeurópske združenie voľného obchodu a Únia pre Stredomorie. Čierna Hora je členom Severoatlantickej aliancie a oficiálnou kandidátskou krajinou na vstup do EÚ.

## Poloha
Republika na pobreží Jadranského mora, susedí s Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou, Srbskom, Albánskom a spornou oblasťou Balkánu – Kosovom. Hlavným mestom je Podgorica (do roku 1990 Titograd).

## Geografia
Čierna Hora je hornatá krajina posiata krasovými oblasťami. Hoci je  jednou z najmenších krajín Európy (s rozlohou ), reliéf je nesmierne rozmanitý. Najvyšší vrch Čiernej Hory Zla Kolata leží na hraniciach s Albánskom a má nadmorskú výšku . Väčšinu územia tvorí Dinárske pohorie s planinami. Tiež nížiny pri Skadarskom jazere a v údolí rieky Zeta a Tara. Skadarské jazero, ktoré je najväčším jazerom Balkánu leží na hraniciach s Albánskom. Zo Skadarského jazera vyteká rieka Bojana, ktorá tvorí časť čiernohorsko-albánskej hranice.

## Administratívne rozdelenie

náhľad|Čiernohorské obce
Čierna Hora je rozdelená na 21 obcí (po čiernohorsky *[[Obec (Čierna Hora)|opština]]*):
* Obec Andrijevica
* Obec Bar
* Obec Berane
* Obec Bijelo Polje
* Obec Budva
* Obec Cetinje
* Obec Danilovgrad
* Obec Herceg Novi
* Obec Kolašin
* Obec Kotor
* Obec Mojkovac
* Obec Nikšić
* Obec Plav
* Obec Plužine
* Obec Pljevlja
* Obec Podgorica
* Obec Rožaje
* Obec Šavnik
* Obec Tivat
* Obec Ulcinj
* Obec Žabljak

## Demografia
*Hlavný článok*: *[[Demografia Čiernej Hory]]*

### Etnická štruktúra
náhľad|Etnická mapa Čiernej Hory, jednotlivé obce podľa majoritného etnika.
Podľa výsledkov najnovšieho sčítania (2011) žije v Čiernej Hore 620 029 obyvateľov. V etnickom zložení nastávajú presuny najmä medzi kategóriou Srbi a Čiernohorci, čo súvisí so vznikom Čiernej Hory ako nezávislého štátu a meniacim sa presvedčením obyvateľstva o etnickej príslušnosti. Čiernohorci v druhom sčítaní po sebe tvoria menej ako polovicu obyvateľstva. 

Etnické zloženie podľa sčítania obyvateľstva (2011):

### Jazyková štruktúra
thumb|Jazyková mapa Čiernej Hory v jednotlivých obciach, 2011.
Väčšina obyvateľov hovorí po srbsky. Od roku 2004 sa však vykonalo viacero krokov na vytvorenie samostatného jazyka – čiernohorčiny – a podľa Ústavy z roku 2007 je prvým úradným jazykom. Súčasne s ním sa používajú aj srbčina, bosniačtina, gegská albánčina a chorvátčina. Všetky tieto jazyky s výnimkou albánčiny sú vzájomne zrozumiteľné. Podľa sčítania v roku 2011 je poradie jazykov nasledovné:

### Náboženská štruktúra
thumb|Náboženská mapa Čiernej Hory v jednotlivých obciach, 2011.
Väčšina obyvateľov sa hlási k pravosláviu, čo je dôsledok vplyvu Byzantskej ríše na Balkáne. Pravoslávni patria do Srbskej pravoslávnej cirkvi. Významný podiel obyvateľstva tvoria sunnitskí moslimovia (17,7%), žijúci na územiach osídlených Albáncami, Bosniakmi a Moslimami. V Čiernej Hore žije aj malá rímskokatolícka komunita, patria k nej katolícki (3,5 %) Albánci, Chorváti a niektoré ďalšie menšiny (4,6 %). Náboženská príslušnosť podľa sčítania v roku 2011:

:**Poznámka**: *V sčítaní 2011 boli dve oddelené kolonky pre vyznávačov islamu, jedna s názvom „islam“, druhá „moslimovia“. Stojí za povšimnutie, že počet „moslimov“ sa veľmi nelíši od počtu [[Moslimovia|Moslimov podľa národnosti]].*

## Podnebie
Pobrežie Čiernej Hory sa nachádza v subtropickom podnebnom pásme. Má stredomorskú klímu (mediteránnu) so suchými a horúcimi letami, miernou a daždivou zimou. Podnebie je vlhké, lebo hory zachytávajú vzdušné prúdy z mora, ktoré sa tu dvíhajú a tým ochladzujú. V horách čiernohorského vnútrozemia panuje horská klíma.

## Flóra
Na teplom jadranskom pobreží je rozvinutá vždyzelená stredomorská vegetácia, zatiaľ čo vo vysokých vrchoch sa rozvinula vysokohorská, alpínska vegetácia. Horná hranica vždyzelenej vegetácie leží v nadmorskej výške 300 až  Najviac rozšírený je porast typu macchie, zastúpený vždyzelenými krami a zakrpatenými stromami. Vo výške 300 až  vždyzelená vegetácia prechádza do pásma krov a riedkych lesov. V minulosti tu rástlo omnoho viac stromov, dnes je na jadranskom pobreží veľa vrchov holých, drevo bolo použité na výstavbu lodí.

## Cestovný ruch
[náhľad|Luxusné [Turizmus|turistické stredisko        *Sveti Stefan*]]
Od otvorenia hraníc v roku 2002 sa cestovný ruch začína pomaly rozvíjať. Krajina je veľmi obľúbená hlavne slovenskými a českými turistami, ktorí sú „presýtení“ Chorvátskom. Veľká časť zisku teda plynie práve z cestovného ruchu.

## Dejiny
*Hlavný článok: [[Dejiny Čiernej Hory]]*

Zaujímavosťou je, že Čierna Hora zostala nezávislou aj po rozšírení Osmanskej ríše na Balkánsky polostrov.

Po referende v roku 1992 vznikla Juhoslovanská zväzová republika. V ňom sa rozhodlo o udržaní zväzku so Srbskom. Napomohli k tomu dva rozhodujúce faktory, Čiernohorci videli horúčkovitý proces bránenia celistvosti Juhoslávie (ktorú Srbi bránili za pomoci armády) a tiež, že v Čiernej Hore žije veľa Srbov. 4. februára 2003 sa krajina Juhoslovanská zväzová republika transformovala na Srbsko a Čiernu Horu. 21. mája 2006 sa však opätovne uskutočnilo referendum. Zúčastnilo sa na ňom 86,3% voličov, z ktorých 55,4 % vyjadrilo súhlas s osamostatnením krajiny. Na základe tohto referenda parlament Čiernej Hory oficiálne vyhlásil nezávislosť 3. júna 2006.

5. júna 2017 sa Čierna Hora stala 29. členom NATO.

## Zaujímavosti
Krajina dostala prívlastok *najekologickejšia krajina sveta*.
Po vyhlásení nezávislosti prišlo Srbsko o pobrežie Jadranského mora. 
Národný park Biogradska gora, ktorý sa rozprestiera na  nedotknutého lesa.

## Galéria

Harbour Budva.JPG|Prístav v Budve
Cathedral Kotor.JPG|Katedrála sv. Tripuna v Kotore
Church Perast.JPG|Kostol v Perasti


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* ČiernaHora.sk - Informačný portál o Čiernej Hore 

## Zdroj


Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Európe
Kategória:Členovia NATO