open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Physical Graffiti

***Physical Graffiti*** je šiesty štúdiový a prvý dvoj-album hard rockovej skupiny Led Zeppelin.

Album bol neskôr remasterovaný z originálnych pásiek na CD pod dohľadom Jimmyho Pagea a Georga Marina v Sterling Sound štúdiu.

V roku 2003 bol tento album časopisom *[[Rolling Stone]]* zaradený na 70. miesto zoznamu najlepších albumov všetkých čias.

## Zoznam skladieb
**Strana 1**
# „Custard Pie“ – 4:13
# „The Rover“ – 5:37
# „In My Time Of Dying“ – 11:05

**Strana 2**
# „Houses Of The Holy“ – 4:02
# „Trampled Under Foot“ – 5:36
# „Kashmir“ – 8:29

**Strana 3**
# „In The Light“ – 8:46
# „Bron-Yr-Aur“ – 2:06
# „Down By The Seaside“ – 5:13
# „Ten Years Gone“ – 6:32

**Strana 4**
# „Night Flight“ – 3:36
# „The Wanton Song“ – 4:07
# „Boogie With Stu“ – 3:53
# „Black Country Woman“ – 4:24
# „Sick Again“ – 4:42

## Zostava
*Jimmy Page	 - akustická gitara, elektrická gitara, mandolína, producent
*Robert Plant - spev, harmonika, akustická gitara na „Boogie With Stu“
*John Paul Jones - basgitara, mellotron, klávesy, gitara, mandolína
*John Bonham - bicie, perkusie

## Pomocný personál
*George Chkiantz – technik
*Peter Grant – producer
*Keith Harwood – technik, mix
*Andy Johns – technik
*Eddie Kramer – technik, mix
*George Marino – remastering
*Ron Nevison – technik
*Ian Stewart – klavír na „Boogie with Stu“
*Mike Doud – artwork, dizajn, dizajn obalu
*Peter Corriston – ilustrácie, dizajn, dizajn obalu
*Elliot Erwitt – fotografie
*Dave Heffernan – ilustrácie
*B.P. Fallon – fotografie
*Roy Harper – fotografie

## Externé odkazy
*Oficiálna stránka skupiny

Kategória:Hudobné albumy z 1975
Kategória:Albumy Led Zeppelin
Kategória:Dvojalbumy
Johannes Kepler

**Johannes Kepler** (* 27. december 1571, Weil der Stadt, Württemberské vojvodstvo, Svätá rímska ríša nemeckého národa – † 15. november 1630, Regensburg, Bavorské vojvodstvo) bol nemecký astronóm, fyzik, optik a matematik, objaviteľ troch základných zákonov pohybu nebeských telies.

## Život
Johannes Kepler sa narodil vo Weil der Stadt na juhozápade Nemecka. Jeho otec bol vojak-žoldnier, a zomrel, keď bol Johannes päťročný. Matka bola dcérou hostinského a Johannes bol ich prvorodené dieťa. 

Vyštudoval na univerzite v Tübingene, tu u významného astronóma tej doby, Michaela Maestlina (1550 - 1631) študoval astronómiu. Po smrti Tycha Brahe v roku 1601 Kepler zaujal pozíciu kráľovského matematika v Prahe. Na základe dát získaných Brahom určil eliptickú dráhu planéty Mars. V roku 1612 opustil Prahu a odišiel do Linzu. Po smrti manželky a dvoch synov sa opäť oženil, no prenasledovali ho osobné a finančné problémy. Zomreli mu dve malé dcéry a tak sa vrátil do Württemburgu. Johannes Kepler zomrel po krátkej chorobe v Regensburgu. Po celý svoj život bol Kepler veľmi silne nábožensky založený. Vo svojich dielach sa často odvoláva na Boha.

## Keplerove zákony
*Hlavný článok: [[Keplerove zákony]]*

Tri základné zákony pohybu nebeských telies:
# Planéty obiehajú okolo Slnka po eliptickej dráhe, pričom Slnko je v jednom z ich spoločných ohnísk. 
# Sprievodič spájajúci Slnko s planétou opíše za rovnaký čas rovnako veľkú plochu. 
# Pomer druhých mocnín obežných dôb ľubovoľných dvoch planét sa rovná pomeru tretích mocnín hlavných polosí ich obežných dráh.

## Dielo

Objavom tzv. Keplerových zákonov rozriešil definitívne spor medzi heliocentrizmom a geocentrizmom v prospech Kopernikovej teórie. Keplerove zákony je možné použiť i na popis ďalších telies, ktoré sa pohybujú v gravitačnom poli Slnka, napr. umelých družíc.

Kepler nepovažoval Slnko za jednu z mnohých stálic.

Jednotlivé diela (po latinsky):
* *Mysterium cosmographicum* (doslova *Záhada sveta*) (1596)
* *Astronomiae Pars Optica* (doslova *Optická časť astronómie*) (1604)
* *De Stella nova in pede Serpentarii* (doslova *O novej hviezde v nohe [[Hadonos (súhvezdie)|Hadonosa]]*) (1604) 
* *Astronomia nova* (doslova *Nová astronómia*) (1609)- tu publikoval Kepler svoje prvé dva zákony, ktorými sa riadi pohyb planét
* *Dioptrice* (doslova *Dioptria*) (1611)
* *Epitome astronomiae Copernicanae* (vydané v siedmich dieloch medzi 1618 a 1621) - tu preberá heliocentrickú astronómiu
* *Harmonices Mundi* (doslova *Harmónia sveta*) (1619)- tu publikuje Kepler svoj tretí zákon
* *Tabulae Rudolphinae* (1627)
* *Somnium* (doslova *Sen*) (1634) - považované za prvého predchodcu vedeckej fantastiky.

## Johannes Kepler vo filme
*Lekár umierajúceho času* (1983 - Československo) - seriál sledujúci životný osud lekára Jána Jesseniusa. Johannes Keplera si zahral slovenský herec Martin Huba. 

## Iné projekty

Kategória:Nemeckí matematici
Kategória:Nemeckí fyzici
Kategória:Nemeckí astronómovia
Kategória:Nemeckí optici
Kategória:Absolventi Eberhard Karls Universität Tübingen
Kategória:Osobnosti na nemeckých poštových známkach
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Graze
Industry Standard Architecture

right|thumb|ISA sloty

**ISA** (skratka z anglického **Industry Standard Architecture**) je štandard pre zbernice pre IBM kompatibilné počítače. Predstavená bola v roku 1984 a rozširovala architektúru XT zbernice na 16 bitov. 

Zbernica ISA je rozšírením natívnej zbernice procesora 8086 (elektricky posilnená adresná a dátová zbernica) o signály prerušovacieho kontroléra (PIC) a DMA kontroléra. a je určená na pripájanie periférnych kariet k základnej doske. 

V odkaze na XT architektúru sa niekedy označuje ako **zbernicová architektúra AT** *AT bus architecture*.

Zbernica ISA bola neskôr rozšírená na 32 bitov doplňujúcim konektorom, avšak vzniklo viacero nekompatibilných noriem (EISA, VL BUS), čo tiež prispelo k poklesu popularity tejto zbernice.

V polovici 90. rokov, sa popularita ISA zbernice postupne vytratila, väčšina základných dosiek začala byť navrhovaná s PCI slotmi a postupne stále menším počtom ISA slotov. Dnes sa už v podstate základné dosky s ISA slotmi nevyrábajú.

## Pozri ďalej
* PCI - PCI zbernica, *Peripheral Component Interconnect*
* PCI-Express - nový druh PCI zbernice

## Zdroj

* *Článok založený na článku [http://foldoc.doc.ic.ac.uk/foldoc/foldoc.cgi?query=industry+standard+architecture Industry Standard Architecture]  na [http://www.foldoc.org FOLDOC], použité s povolením Foldoc license.*

Kategória:Zbernice
PCI-Express

right|thumb|Sloty PCI-Express
right|thumb|Grafická karta pre PCI-Express

**PCI-Express** (pôvodne známy ako **3GIO** z anglickej skratky *3rd Generation I/O*) je nová implementácia PCI zbernice, ktorá používa už existujúce programovacie koncepty a komunikačné štandardy, ale zakladá sa na oveľa rýchlejšom sériovom komunikačnom systéme. Primárne je podporovaná Intelom, ktorý začal pracovať na tomto štandarde (pod menom *Arapahoe*) po tom, ako odstúpil od projektu InfiniBand system.

PCI-Express je určený len pre lokálne použitie, len ako lokálna zbernica. Vďaka jej podstate založenej na existujúcej PCI architektúre, môžu byť karty a systém pretvorené na PCI-Express iba zmenou fyzickej vrstvy – existujúce systémy je možné rebootovať na PCI-Express bez toho, aby to spôsobilo problémy. Vyššie rýchlosti dovoľujú zbernici PCI-Express nahradiť takmer všetky existujúce vnútorné zbernice, vrátane AGP a PCI. Intel má predstavu o jedinom PCI-Express radiči, ktorý by riadil všetky externé zariadenia, ako opak k northbridge/southbridge riešeniu v terajších počítačoch.

PCI-Express ale nie je dostatočne rýchly na to, aby bol použitý ako pamäťová zbernica. V tomto smere je to vážny nedostatok vzhľadom k podobnej HyperTransport technológii, ktorá môže byť takisto použitá v tejto úlohe. Ďalej PCI-Express neponúka flexibilitu InfiniBand systému, ktorý má podobný výkon, ale môže byť použitý pri vnútorných ako aj vonkajších zberniciach.

PCI-Express (2007) je štandardom pri súčasných základných doskách. Všetky súčasné grafické karty od najväčších výrobcov napr. AMD (divízia ATI Technologies) a nVidia sú určené pre rozhranie PCI-Express. Rozširujúce karty pre ktoré sa doteraz používala zbernica PCI začínajú byť prestavované z PCI na PCI-Express a na nových matičných doskách sa už môžeme stretnúť aj s úplnou absenciou PCI zbernice a jej nahradením PCI-E 1x slotmi.

V roku 2008 sa začína používať druhá verzia PCI-E slotu, ktorá má 2x väčšiu priepustnosť a môže dodať grafickej karte 75 W. Označuje sa tiež ako PCI-E 2.0.

## Hardvérový protokol
Spojenie medzi ľubovoľnými dvoma PCI-Express zariadeniami sa nazýva (po anglicky) Link. Linky sú komponované z 1, 2, 4, 8, 12, 16, 24 alebo 32 dráh.
Keď sa vysiela paket na Linku, každý bajt je posielaný príslušnou dráhou.

Každá dráha má pár vysielacích a prijímacích drôtov, ktoré používajú rôznu signalizáciu pri 2,5 Gbps.
8B/10B kódovanie použité na dráhe vytvára efektívnu šírku dátového pásma 250 MB/s v každom smere.

Tak 16x grafická karta môže naraz prijímať a vysielať 8 GB/s.

## Veľkosti kariet
Štandard PCI Express je špecifikovaný pre normálne karty, karty s malou výškou, miniExpress karty, Express Karty (PCMCIA) a AdvancedTCA (náhrada za CompactPCI)

## Referencie

## Externé odkazy
* Creating a Third Generation I/O Interconnect (PDF) 
* Intel Developer Network for PCI Express Architecture
* Ars Technica introduction to PCI Express

Kategória:Zbernice
Slovanské farby

**Slovanské farby**, biela, modrá a červená, sú farby, ktoré vo svojich vlajkách a štátnych znakoch najviac používajú slovanské krajiny. Používajú ich už roky, podľa vzoru farieb Všeslovanskej vlajky schválenej na všeslovanskej konvencii v Prahe v roku 1848.

## Bulharská vlajka

Bulharská vlajka bola tiež v origináli biela, modrá, červená, avšak, po získaní nezávislosti v roku 1878 prijalo svoju vlastnú kultúru a modrú nahradila zelená.
Čierna Hora mala tiež slovanskú vlajku, rovnakú ako má Srbsko, akurát modrý pás bol svetlejší. V júni 2004 ale vlajku zmenila, v súčasnosti má štátny znak na červenom podklade so žltým lemovaním.

Kategória:Slovania
Vlajka Bosny a Hercegoviny

thumb|Vlajka Bosny a Hercegoviny
**Vlajka [[Bosna a Hercegovina|Bosny a Hercegoviny]]** vznikla v roku 1998, po vytvorení dištriktu Brčko.

## Dejiny
Bosna a Hercegovina nemá žiadnu históriu štátnych farieb. Prvá vlajka, ktorú mala, bola vlajka s červeným podkladom, pričom v ľavom hornom rohu (cca 1/4 obsahu celej vlajky) sa nachádzala miniatúra Juhoslovanskej vlajky s červenou hviezdou. Ďalšia vlajka bola po osamostatnení Bosny a Hercegoviny. Na bielom pozadí bol vtedajší modrý znak.
V roku 1998 bola vytvorená nová vlajka. Na tmavomodrom pozadí sa nachádza žltý pravouhlý trojuholník, pod ktorého preponou sa nachádza sedem bielych hviezdičiek a dve polovičky.

## Vlajka
Bledomodrú (UN) farbu, vystriedala tmavomodrá farba, symbolizujúca Európu. Rad 9 hviezdičiek bez začiatku a konca symbolizuje nekonečnú cestu Bosny a Hercegoviny.Trojuholník prezentuje geografický tvar krajiny. Tri rohy žltého trojuholníka symbolizujú aj tri národy, ktoré tu žijú, a to bosnianski Srbi, bosnianski Moslimovia a bosnianski Chorváti.

## Galéria

Obrázok:Flag of Bosnia and Herzegovina (1992-1998).svg|Vlajka BaH počas boja za samostatnosť (1991 – 1998)
Obrázok:Flag of SR Bosnia and Herzegovina.svg|Vlajka BaH v rámci Juhoslávie


## Iné projekty

Bosna a Hercegovina
Kategória:Bosna a Hercegovina
Zoznam štátov podľa hustoty obyvateľstva

620px|thumb|Hustota obyvateľstva podľa štátov z roku 2018

Toto je **zoznam štátov podľa hustoty obyvateľov** v obyvateľoch na km². Údaje v tejto tabuľke zahrňajú vnútrozemské vodné toky a plochy, takže hustota obyvateľov môže byť v niektorých prípadoch vyššia. Údaje o počte obyvateľov sú odhadom z júla 2005. V tabuľke sú číslované len suverénne štáty. Závislé územia sú však zaradené pre porovnanie. Prvé priečky sú obsadené mestskými štátmi, ktoré však nemusia byť najhustejšie obývané mestá sveta.

Zdroj: Wikipédia (Zoznam štátov podľa počtu obyvateľov, Zoznam štátov podľa rozlohy)

Hustota obyvateľstva, zoznam štátov podľa
Zoznam štátov podľa hrubého domáceho produktu v prepočte na jedného obyvateľa v parite kúpnej sily

Tento článok obsahuje zoznam štátov a závislých území zoradených podľa hrubého domáceho produktu na jedného obyvateľa v parite kúpnej sily (pozri hrubý domáci produkt v prepočte na jedného obyvateľa a hrubý domáci produkt v parite kúpnej sily). Toto číslo je jediné ako-tak objektívne bežné meradlo relatívneho ekonomického bohatstva tej-ktorej krajiny. Pre porovnanie sú použité údaje z viacerých zdrojov.

Všetky sumy sú v súčasných Geary-Khamis dolároch.

## Údaje z roku 2015

## Údaje z roku 2005
*Základom prvej tabuľky sú údaje Medzinárodného menového fondu z roku 2004.

*Druhá tabuľka je zostavená na základe publikácie CIA World Factbook aktualizovanej v apríli 2006, ktorú vydáva americká tajná služba CIA. Údaje sú platné pre roky 1993 až 2005, pričom väčšina z nich je z roku 2005.

Každá tabuľka obsahuje priemer pre celý svet a pre Európsku úniu. Všetky údaje sú v medzinárodných dolároch.

## Referencie

## Zdroj
* 

Kategória:Ekonomické ukazovatele
Kategória:Národné účtovníctvo
Kategória:Demografia
Kategória:Geografia
HDP na hlavu, Zoznam štátov podľa
Zoznam štátov podľa počtu obyvateľov

náhľad|Mapa sveta s rozdelením štátov podľa ich počtu obyvateľov

Toto je **zoznam štátov a závislých území** zoradených zostupne **podľa počtu obyvateľov**. Zdrojom údajov sú najaktuálnejšie odhady alebo sčítania obyvateľstva. Ak takýto údaj k dispozícii je, ako zdroj sa používa správa Oddelenia ekonomických a sociálnych vzťahov OSN. Ten je v tabuľke zaokrúhlený. Očíslované sú len nezávislé štáty, no v zozname sú za účelom porovnania zahrnuté tiež závislé územia a ako špecifický útvar Európska únia. Nakoľko zoznam obsahuje údaje z rôznych časových období a boli pri ňom použité rôzne metódy zisťovania počtu obyvateľstva, výsledné poradie nemusí byť presné.

## Zoznam

## Poznámky


## Externé odkazy
* Populačné hodiny - rast počtu obyvateľov štátov v minulosti a predpokladaný do budúcnosti 

## Zdroj

!
Kategória:Zoznamy štátov
Zoznam štátov podľa rozlohy

thumb|Štáty podľa rozlohy.

Toto je **zoznam štátov a závislých území zoradených zostupne podľa rozlohy**. Do číslovania sú zahrnuté len suverénne štáty, pre porovnanie sú však uvádzané aj závislé územia a iné neštátne útvary. V celkovej rozlohe sú zahrnuté aj vnútrozemské vodné plochy. Nároky jednotlivých krajín na časti Antarktídy tu zahrnuté nie sú.
Zemský povrch má rozlohu , pričom 70,8 % () pokrýva voda a zvyšných 29,2 % () pevnina. 

## Referencie


## Zdroj
* Demografická ročenka OSN z 21. marca 2006 (pokiaľ nie je inak špecifikované).

Rozloha, zoznamy štátov podľa
Rift

thumb|right|300px|Rift/graben vznikajúci pri činnosti poklesových zlomov
**Rift** (predtým v slovenčine nazývaný *[[brázda]], [[prielom]], [[priekopová priepadlina]], [[hlbinný pokles]]*) je seizmicky a vulkanicky aktívna priekopová štruktúra (zóna) v zemskej kôre, charakterizovaná poruchami poklesového charakteru. Riftové zóny dosahujú dĺžku niekoľko stoviek až tisícov kilometrov a šírkou od niekoľko km do stoviek kilometrov. Súbor riftov sa nazýva riftová zóna.

Slovenské termíny *brázda*, *prielom*, *hlbinný pokles* sú síce synonymami termínu rift resp. graben, ale len v širšom zmysle, pre pomenovanie zlomami ohraničenej depresie zemského povrchu. V užšom zmysle je *rift*, resp. *priekopová priepadlina* špecifický prípad poklesnutej štruktúry, sprevádzanej vyšším tepelným tokom, stenčenou kôrou a sopečnou aktivitou.

Termín rift, používaný v súčasnosti aj u nás, zaviedol nemecký petrograf a geológ H. Cloos (1855 – 1951) v roku 1939. H. Cloos najskôr definoval rifty ako poklesy vzniknuté rozťahovaním kôry v oblastiach veľkých elevácií a v osových zónach hlbokých depresií. Dnes sa riftom pripisuje aj štruktúrny význam a ich vznik sa dáva do súvislosti so zmenami v kôre. Jeho poklesávaním môže dôjsť k výraznému stenčeniu a kontinentálnej kôry, čo môže mať za následok jej kolaps a vznik novej oceánskej kôry a oceánu. Vznik riftov sa preto označuje ako rifting, alebo extenzia kôry. Rift, ktorého vývoj sa zastavil sa označuje ako aulakogén.

Riftové zóny predstavujú oslabené zóny v zemskej kôre, na ktorých sa oddeľujú od seba pevninské bloky a systémom zlomov v zemskej kôre môže vystupovať na povrch magma. Osové časti oceánskych chrbtov sú teiž označované ako rifty, ale väčšinou sa pod týmto termínom chápu rifty na kontinentoch. Oceánske a kontinentálne rifty sú na seba často napojené. Celková dÍžka svetových riftov sa odhaduje na .

## Delenie
* **vnútrooceánske** – nachádzajú sa na dne oceánov (napr. Severoatlantický chrbát)
* **medzipevninské** – stred riftového údolia má už oceánsku štruktúru, ale na okrajoch je zachovaná pevninská štruktúra
* **pevninské** – sú stále uprostred pevninského bloku a majú pevninskú, aj keď čiastočne zmenenú kôru (ako príklad môžu slúžiť riftové zóny, ktoré prebiehajú severnou a západnou Európou, tvoriace reťaz prelomov, riftových údolí, lineárnych štruktúr a lineárne usporiadaných bazaltových efúzií a intrúzií)

## Petrológia oceánskej riftovej zóny
V stavbe oceánskeho riftu sa dajú vyčleniť (podobne ako v stavbe oceánskej kôry) dve rozdielne zóny – vrchná zóna je tvorená hlbokomorskými sedimentami a vyvretými bazaltami s xenolitmi olivínov a plagioklasov, pochádzajúcich zo serpentinizovaných peridotitov spodnej zóny. Ďalšími horninami, podieľajúcimi sa na stavbe spodnej zóny, môžu byť metamorfované bázické a ultrabázické horniny a/alebo amfibolity.

## Referencie

### Literatúra
* W. G. Melson, G. Thompson: *Petrology of a Transform Fault Zone and Adjacent Ridge Segments*, in Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series A, Mathematical and Physical Sciences, Vol. 268, No. 1192

## Pozri aj
* Rozchádzanie oceánskeho dna

## Iné projekty

Rift
Brázda

**Brázda** môže byť:

* všeobecne: (väčšia) ryha
* v anatómii: ryha, sulkus
* v poľnohospodárstve: ryha v povrchovej vrstve pôdy vytvorená pluhom, pozri brázda (pluh)
* v botanike:
**ryha medzi primárnymi rebrami na plode pri čeľadi mrkvovité alebo prehĺbenina na povrchu rastlinných orgánov medzi dvoma rebrami
**kolpus
* v geológii:
**pomerne úzka, pretiahnutá, vhĺbená forma reliéfu spravidla so zvlneným (pahorkovitým) dnom, t.j.: 
***(pretiahnutá) priekopová prepadlina alebo 
***vhĺbená pozdĺžna geomorfologická forma podmienená rýchlejšie prebiehajúcimi erózno-denudačnými procesmi v prostredí menej pevných hornín medzi pruhmi oveľa pevnejších hornín, pozri brázda (odnos hornín)
**hlbokomorská priekopa (najmä pri okraji oceánu)
**geosynklinálna depresia
* v meteorológii: tlakový útvar v zemskej atmosfére, pozri brázda (meteorológia)
* stará česká merná jednotka dĺžky a plošného obsahu, pozri brázda (jednotka)
* názov priepasti v Slovenskom krase, pozri Priepasť Brázda 
*agrárny časopis, pozri  Brázda (revue)
* skrátane Nakladatelství Brázda (bývalé Státní nakladatelství zemědělské literatury)

## Pozri aj
* brázda nízkeho tlaku
* mesačná brázda
Prielom

**Prielom** môže byť:
*trhlina, ktorá vznikla prelomením
* prelomenie, prerušenie
*v geológii: priekopová prepadlina
* skrátene riečny prielom
* Prielom (sedlo)
* Prielom Dunajca
* Prielom Hornádu

**Prelom** alebo **prielom** môže byť:
*náhla zmena, zvrat
*výrazné rozhraničenie 2 časových úsekov

**Prielom** alebo **prelom** môže byť aj vo vojenstve prerazenie obranného postavenia
Zoznam vodcov Komunistickej strany Česko-Slovenska

Toto je zoznam najvyšších funkcionárov Komunistickej strany Česko-Slovenska v období od konca druhej svetovej vojny až po nežnú revolúciu. 

Kategória:Vládcovia Česko-Slovenska
Vodcovia Komunistickej strany Česko-Slovenska
Česko-Slovensko
Vodcovia Komunistickej strany
Zoznam predsedov vlády Slovenska

Toto je zoznam predsedov vlád a podobných činiteľov Slovenska.

## Predseda Dočasnej vlády pre Slovensko (1918; v rámci [[Česko-Slovensko|Česko-Slovenska]])
* Vavro Šrobár (4. november 1918 – 14. november 1918) – vláda ukončila svoju činnosť po prijatí dočasnej česko-slovenskej ústavy

## Predseda Revolučnej vládnej rady [[Slovenská republika rád|Slovenskej republiky rád]] (1919; východné Slovensko)
* Antonín Janoušek (20. jún 1919 – 7. júl 1919)

## Krajinský prezident Slovenska (1928 – 1939; v rámci Česko-Slovenska)
*Poznámka: Išlo o predsedov administratívnej jednotky Slovenská krajina. *

* Ján Drobný (1. júl 1928 – 1929)
* Jozef Országh (1929 – 1938)
* Julián Šimko (1938 – 1939)

## Preseda vlády autonómneho Slovenska (1938 – 1939; v rámci Česko-Slovenska)
* Jozef Tiso (7. október 1938 – 9. marec 1939)
* Jozef Sivák (9. marec 1939 – 11. marec 1939)
* Karol Sidor (11. marec 1939 – 14. marec 1939)

## Predseda vlády Slovenska (1939 – 1945; samostatné Slovensko)
* Jozef Tiso (14. marec 1939 – 17. október 1939)
* Vojtech Tuka (27. október 1939 – 5. september 1944)
* Štefan Tiso (5. september 1944 – 4. apríl 1945)

## Predseda zboru povereníkov (1944; v rámci Povstania)
* Predsedníctvo Slovenskej národnej rady (1. september 1944 – 23. október 1944)

## Delegácia Slovenskej národnej rady pre oslobodené územia (do decembra 1944 v exile, potom na oslobodených územiach Slovenska)
* bez špeciálneho vodcu / Predsedníctvo Slovenskej národnej rady (23. október 1944 – 7. február/21. február 1945)

## Predseda zboru povereníkov (do apríla 1945 ako vzbúrenci v rámci Slovenskej republiky; potom Česko-Slovenska)
* Predsedníctvo Slovenskej národnej rady (7. február 1945 – 18. september 1945)
* Karol Šmidke (18. september 1945 – 14. august 1946)
* Gustáv Husák (16. august 1946 – 7. máj 1950)
* Karol Bacílek (7. máj 1950 – 11. september 1951)
* Július Ďuriš (11. september 1951 – 31. január 1953)
* Rudolf Strechaj (31. január 1953 – 11. júl 1960)

## Predseda Slovenskej národnej rady (1960 – 1968; v rámci Česko-Slovenska)
* Rudolf Strechaj (14. júl 1960 – 28. júl 1962)
* Jozef Lenárt (31. október 1962 – 20. marec* 1963) [*iné pramene: september]
* Michal Chudík (23. marec* 1963 – 29. december 1968)

## Predseda vlády [[Slovenská socialistická republika|Slovenskej socialistickej republiky]] [od marca 1990 do konca 1992 Predseda vlády Slovenskej republiky] (1969 – 1992; v rámci Česko-Slovenska)
* Štefan Sádovský (2. január 1969 – 4. máj 1969)
* Peter Colotka (4. máj 1969 – 12. október 1988)
* Ivan Knotek (12. október 1988 – 22. jún 1989)
* Pavel Hrivnák (22. jún 1989 – 8. december 1989)
* Milan Čič (10. december 1989 – 27. jún 1990)
* Vladimír Mečiar (27. jún 1990 – 6. máj 1991)
* Ján Čarnogurský (6. máj 1991 – 24. jún 1992)
* Vladimír Mečiar (24. jún 1992 – 31. december 1992) – presnejšie do 14. marca 1994

## Predseda vlády [[Slovensko|Slovenskej republiky]]

## Pozri aj
* Zoznam vládcov Slovenska
* Zoznam predsedov vlád Česko-Slovenska

Predsedovia vlády
Predsedovia vlády Slovenska
Slovensko
Kategória:Vládcovia Slovenska
Zoznam prezidentov Česko-Slovenska

[náhľad|Štandarda prezidenta [Československá republika|Československej republiky v rokoch 19181939 a 19451960]]
[thumb|Štandarda prezidenta [Československá socialistická republika|Československej socialistickej republiky v rokoch 19601990]]
[thumb|Štandarda prezidenta [Česká a Slovenská Federatívna Republika|Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky v rokoch 19901992]]

Tento článok obsahuje **zoznam prezidentov [[Česko-Slovensko|Československa]]**: 

## Časová os

ImageSize = width:300 height:330
PlotArea = width:50 height:310 left:50 bottom:10
DateFormat = yyyy
Period = from:1918 till:1992
TimeAxis = orientation:vertical
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:1918
ScaleMinor = unit:year increment:1 start:1918
# there is no automatic collision detection,
# so shift texts up or down manually to avoid overlap
Define $dx = 25 # shift text to right side of bar
PlotData=
  bar:Leaders color:red width:12 mark:(line,white) align:left fontsize:S
  from:start till:1935 color:purple shift:($dx,0) text:Tomáš G. Masaryk
  from:1935  till:1938 color:pink shift:($dx,0) text:Edvard Beneš
  from:1938  till:1945 color:black shift:($dx,0) text:Emil Hácha / Jozef Tiso / Edvard Beneš
  from:1945  till:1948 color:pink shift:($dx,0) text:Edvard Beneš
  from:1948  till:1953 color:red shift:($dx,0) text:Klement Gottwald
  from:1953  till:1957 color:red shift:($dx,0) text:Antonín Zápotocký
  from:1957  till:1968 color:red shift:($dx,0) text:Antonín Novotný
  from:1968  till:1975 color:red shift:($dx,0) text:Ludvík Svoboda
  from:1975  till:1989 color:red shift:($dx,0) text:Gustáv Husák
  from:1989  till:end color:blue shift:($dx,0) text:Václav Havel


## Pozri aj
* Zoznam prezidentov Slovenska
* Zoznam prezidentov Česka

Česko-Slovensko
Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Dejiny Česka
Kategória:Českí politici
Prezidenti Česko-Slovenska

Prezidenti
Zoznam prezidentov Česka

Toto je **zoznam prezidentov [[Česko|Českej republiky]]**.'''

## Pozri aj

* Zoznam prezidentov Česko-Slovenska

Zoznam
Česko
Prezidenti
Ludvík Svoboda (filozof)

**Ludvík Svoboda** (* 4. máj 1903, Čejč, Predlitavsko, Rakúsko-Uhorsko – † 3. august 1977, Praha, ČSSR) bol český filozof a profesor Karlovej univerzity v Prahe.

Kategória:Českí filozofi
Kategória:Narodenia v 1903
Kategória:Úmrtia v 1977
Kategória:Českí univerzitní profesori
Kategória:Vyučujúci na Karlovej univerzite
Zoznam prezidentov Slovenska

[thumb|Štandarda [prezident Slovenskej republiky|prezidenta Slovenskej republiky]] 

Toto je zoznam prezidentov Slovenska a osôb vykonávajúcich prezidentské právomoci.

## [[Slovensko|Slovenská republika]] (od 1993)

**Predsedovia vlády SR a predsedovia Národnej rady SR, ktorí len vykonávali prezidentské právomoci (úradujúci prezidenti):** 
* Vladimír Mečiar (1. január 1993 – 2. marec 1993)
* Vladimír Mečiar (2. marec 1998 – 30. október 1998) a Ivan Gašparovič (14. júl 1998 – 30. október 1998)
* Mikuláš Dzurinda (30. október 1998 – 15. jún 1999) a Jozef Migaš (30. október 1998 – 15. jún 1999)

## Poznámky
* Medzi dnešnou Slovenskou republikou (od 1993) a Slovenskou republikou (1939&nbsp;–&nbsp;1945) niet právnej kontinuity
* Právna kontinuita naopak existuje medzi dnešnou Slovenskou republikou a Česko-Slovenskom, preto pozri aj Zoznam prezidentov Česko-Slovenska

## Pozri aj
* Zoznam vládcov Slovenska
* Zoznam prezidentov Česko-Slovenska
* Zoznam predsedov vlád Slovenska, obsahuje Krajinský prezident Slovenska (1928 – 1939; v rámci Česko-Slovenska)
* Zoznam predsedov slovenských parlamentov

Zoznam prezidentov Slovenska
Slovensko
Prezidenti Slovenska
Prezidenti
Zoznam predsedov vlád Česko-Slovenska

## [[Prvá česko-slovenská republika|Prvá republika]]
* Tomáš Garrigue Masaryk, 14. október 1918 – 14. november 1918 (dočasná česko-slovenská vláda)
* Karel Kramář: 14. november 1918 - 8. júl 1919
* Vlastimil Tusar: 8. júl 1919 - 15. september 1920
* Jan Černý: 15. september 1920 - 26. september 1921 (úradnícka vláda)
* Edvard Beneš: 26. september 1921 - 7. október 1922
* Antonín Švehla: 7. október 1922 - 18. marec 1926
* Jan Černý: 18. marec - 12. október 1926 (úradnícka vláda)
* Antonín Švehla: 12. október 1926 - 1. február 1929
* František Udržal: 1. február 1929 - 24. október 1932
* Jan Malypetr: 29. október 1932 - 5. november 1935
* Milan Hodža: 5. november 1935 - 22. september 1938
* Jan Syrový: 22. september - 4. október 1938 (úradnícka vláda)
 
## [[Druhá česko-slovenská republika|Druhá republika]]
Druhá republika existovala od 30. septembra 1938 ako následok Mníchovskej dohody
* Jan Syrový: 4. október - 1. december 1938
* Rudolf Beran: 1. december 1938 - 15. marec 1939

## Česko-Slovenská vláda v emigrácii
Vznikla ako výkonný orgán Dočasného štátneho zriadenia, čo bolo oficiálne pomenovanie londýnskej exilovej vlády
* Jan Šrámek: 21. júl 1940 - 5. apríl 1945, v exile

## Povojnové Česko-Slovensko
Od zasadnutia vlády 5. apríla na oslobodenom území v Košiciach (pozri tiež Košický vládny program)
* Zdeněk Fierlinger: 5. apríl 1945 - 2. júl 1946 (vláda Národného frontu)
* Klement Gottwald: 2. júl 1946 - 15. jún 1948

## Komunistické Česko-Slovensko
Za začiatok komunizmu v Česko-Slovensku sa považuje 25. február 1948, keď prezident Beneš prijal demisiu nekomunistických ministrov Gottwaldovej vlády (niekedy označované ako Víťazstvo pracujúceho ľudu)
* Klement Gottwald: 2. júl 1946 - 15. jún 1948 
* Antonín Zápotocký: 15. jún 1948 - 14. marec 1953
* Viliam Široký: 21. marec 1953 - 19. september 1963
* Jozef Lenárt: 20. september 1963 - 8. apríl 1968
* Oldřich Černík: 8. apríl 1968 - 28. január 1970
* Lubomír Štrougal: 28. január 1970 - 12. október 1988
* Ladislav Adamec: 12. október 1988 - 7. december 1989
* Marián Čalfa: 7. december 1989 - 10. december 1989 (povereným vedením vlády)

## Česko-Slovensko po páde komunistického režimu
* Marián Čalfa: 10. december 1989 - 2. júl 1992
* Jan Stráský: 2. júl - 31. december 1992

## Pozri aj
* Zoznam predsedov vlády Slovenska
* Zoznam predsedov vlád Česka

Predsedovia vlád Česko-Slovenska
Česko-Slovensko
Kategória:Predsedovia vlády Česko-Slovenska
Predsedovia vlády
Tri kráľovstvá (Kórea)

thumb|Mapa Troch kráľovstiev na konci 5. storočia
**Tri kráľovstvá** je názov (obdobia) kráľovstiev Kogurjo (고구려), Päkče (백제) a Silla (신라, čitaj Šilla), ktoré pokrývali Kórejský polostrov a Mandžusko medzi 1. stor. pred Kr. a 7. stor. po Kr. Pred a počas obdobia troch kráľovstviev existovali ďalšie menšie kráľovstvá a kmeňové štáty, ako napr. Kaja (가야), Tong-je (동예), Okčo (옥저), Pujo (부여), Usan (우산), Thamna (탐라). 

Koniec čínskej dynastie Chan na začiatku 3. stor. viedol k rozvoju troch kráľovstiev. Všetky tri kráľovstvá mali rovnakú kultúru. Konfucianizmus sa začal šíriť vo vyšších vrstvách kórejskej spoločnosti od 1. stor. po Kr. Neskôr (4. až 6. stor.) ho úplne nahradil budhizmus. 

Obdobie sa skončilo, keď Silla (Šilla, 신라), spojenec čínskej dynastie Tang (당 / 唐) (618 – 907), dobylo Päkče v roku 660 a potom Kogurjo (고구려) v roku 668. Začalo sa tak tzv. obdobie zjednotenej Silly (통일신라). 

Názov „Samguk“ (삼국), čiže „Tri kráľovstvá“ sa použil v kórejských názvoch klasických textov *[[Samguk Sagi]]* (삼국사기) a *[[Samguk Jusa]] (삼국유사).*

## Jednotlivé kráľovstvá
### Saro/Silla (사로 / 신라)
Obdobie sa podľa tradície začalo roku 57 pred Kr., keď kráľovstvo Saro (neskôr Silla) v juhovýchodnej časti polostrova dostalo autonómiu od dynastie Chan vládnucej v Čínskom cisárstve. 

Po premenovaní na Silla (신라) v roku 503 kráľovstvo v prvej polovici 6. stor. pohltilo celé susedné kráľovstvo Kaja (가야). Budhizmus sa stal oficiálnym náboženstvom v roku 528. 

Hlavným mestom bol Kümsong – 금성 (dnešné Kjongdžu – 경주).

### Kogurjo (고구려)
Kogurjo na severe (pôvodne len v Kórei, t. j. medzi riekami Amnok-kang (압록강, čínsky Ja-lu) až dolu po rieku Han-gang – 한강) sa osamostatnilo od Číny v roku 37 pred Kr. Štát rozšíril svoje územie na rozsiahle územia Mandžuska a napokon vyhnali Číňanov z Nang-nangu – 낭낭 (dnes Pchjongjang – 평양) v roku 313. Kultúrny vplyv Číny ostal, až kým Kogurjo roku 372 oficiálne neprijalo budhizmus. 

Kogurjo, ako najväčšie z kráľovstiev, malo striedavo dve hlavné mestá: Nangnang a Kung-näsong (궁내성) na rieke Amnok-kang (Ja-lu).

### Päkče (백제)
V roku 18 pred Kr. dvaja princovia z kráľovstva Kogurjo založili na juhozápade polostrova Päkče (dnes južne od Soulu), ktorého hlavným mestom bol Üngdžin – 응진 (dnes Kongdžu – 공주 a Čondžu – 전주), neskôr Sabi – 사비 (dnes Pujo – 부여) juhozápadne of Soulu. Kráľovstvo Kaja (가야) sa odčlenilo od Päkče (백제) v 1. stor. po Kr. 

V 4. stor. Päkče veľmi prosperovalo a ovládalo skoro celú južnú polovicu polostrova.

Kategória:Dejiny Kórey
Balkán

**Balkán** (zastarano občas *Balkan*) môže byť:
* Balkánsky polostrov (vo všetkých významoch)
* Balkánsky polostrov (t. j. územia južne od Sávy a dolného Dunaja) plus historické  Valašsko a historické Moldavsko
* juhovýchodná Európa, t. j. Grécko, Albánsko, Bulharsko, Severné Macedónsko, Čierna Hora, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Srbsko, Slovinsko, Rumunsko, európska časť Turecka, niekedy aj Moldavsko, Maďarsko a Cyprus
* starší názov pohoria Stará planina na Balkánskom polostrove
* zastarano: súhrnné označenie pre pohoria Veľký Balchan a Malý Balchan (zastarano Veľký Balkán a Malý Balkán)

**Balkan** môže byť aj: bulharský výrobca motocyklov, pozri Balkan (motocykel)

## Referencie
Federácia

náhľad|Mapa štátov sveta. Federácie sú vyznačené zelenou farbou.
[náhľad|Mapa štátov sveta. Federácie sú vyznačené zelenou farbou a [Unitárny štát|unitárne štáty modrou farbou.]]
**Federácia** je štátny útvar zložený z viacerých autonómnych štátov spojených na základe ústavy, ktorá zriaďuje spoločné, najvyššie orgány pre vnútorné aj vonkajšie veci, ako aj vzťahy medzi nimi a orgánmi jednotlivých štátnych celkov.

Výkon najvyššej vnútornej štátnej moci je rozdelený medzi ústredné (federálne) štátne orgány a orgány členských štátov federácie. Ústredným orgánom zvyknú byť vyhradené najdôležitejšie oblasti štátnej moci, teda najmä zahraničná politika, obrana a menové záležitosti. V niektorých prípadoch ponecháva ústava členským štátom obmedzenú medzinárodnoprávnu pôsobnosť (napr. právo na samostatné diplomatické zastúpenie, právo uzatvárať niektoré medzinárodné zmluvy). Ak takéto usporiadanie nie je vymedzené, takéto federácie sú federáciou vo vnútroštátnom zmysle, ale z medzinárodného hľadiska predstavujú jeden štát.

Federácie môžu vzniknúť buď spojením pôvodne samostatných štátov (napr. Spojené štáty) alebo zmenou štátoprávneho usporiadania pôvodne unitárneho štátu (napr. Česko-Slovensko).

## Pozri aj
* konfederácia
* spolkový štát

## Referencie
Dejepis

**Dejepis** môže byť:
* historická veda
* opis dejín spoločenského celku alebo kultúrnej činnosti, dejiny (napr. dejepis mesta, biblický dejepis), pozri dejiny
* aplikovaná historická veda resp. učebný predmet o dejinách, pozri dejepis (pedagogika)
* učebnica dejepisu, pozri pod učebnica
50 slovenských korún

**50 Sk** je bankovka, ktorá platila na Slovensku od augusta roku 1993 do 16. januára roku 2009.

Päťdesiatkorunáčka bola prvou bankovkou, ktorú vydala Národná banka Slovenska po vzniku samostatnej Slovenskej republiky. Do obehu bola uvedená v auguste 1993.

## Lícna strana
Námet lícnej strany bankovky bol venovaný prvým slovanským vierozvestom sv. Cyrilovi a sv. Metodovi.

## Rubová strana
Na rubovej strane bankovky je motív zobrazujúci dve ruky, medzi ktorými je prvých sedem písmen staroslovienskej abecedy hlaholiky ako symbol daru svätcov starým Slovanom. Zrkadlovo obrátená silueta stredovekého kostolíka z Dražoviec (okres Nitra) je symbolom raného kresťanstva na území Slovenska.

## Externé odkazy
* Informácia o slovenských bankovkách na stránke NBS 

Kategória:Slovenské bankovky a mince
20 slovenských korún

**20 Sk** je bankovka, ktorá platila na Slovensku od roku 1993 do 16. januára roku 2009.

## Lícna strana
Na lícnej strane bankovky je portrét slovanského kniežaťa Pribinu, ktorý sídlil v Nitre do roku 833.

## Rubová strana
Na rubovej strane bankovky je zobrazený Nitriansky hrad - svedok bohatej minulosti mesta Nitry, ktorá bola až do 11. storočia strediskom významného politického útvaru - kniežatstva. Týmto motívom sa viacnásobne prelína časť koráľkového náhrdelníka z 9. storočia s bronzovým príveskom v tvare mesiaca, ktorý pochádza z archeologického náleziska Nitra-Lupka.

## Externé odkazy
* Informácie na stránkach NBS 

Kategória:Slovenské bankovky a mince
50 (číslo)

**50** (slovom **päťdesiat**) je číslo, ktoré nasleduje za číslom 49 a predchádza číslu 51.

## Matematika
Päťdesiat je najmenšie číslo, ktoré môže byť napísané ako súčet dvoch štvorcov dvomi odlišnými spôsobmi: 50 = 12 + 72 = 52 + 52. Je takisto súčtom troch štvorcov, 50 = 32 + 42 + 52. Je to aj Harshadove číslo.

## Ostatné oblasti
Päťdesiat je aj:
* protónové číslo cínu
* piate magické číslo
* tradičný počet rokov pre jubileum
* súčasný počet štátov v USA (od roku 1959
* kaliber munície (0.50 palcov: pozri .50 BMG)
* v milimetroch, ohnisková vzdialenosť normálnych šošoviek v 35mm fotografii
* percento ekvivalentné jednej polovici, takže fráza „fifty-fifty“ (päťdesiat na päťdesiat) zvyčajne vyjadruje niečo rozdelené rovnomerne na polovicu alebo pravdepodobnosť jednej polovice
* v manželstve 50 rokov predstavuje zlaté výročie svadby
* jeden z rokov: **[[50]]** (po Kr.), 50 pred Kr. alebo (napríklad) 1950.

Kategória:Celé čísla
Kategória:Prirodzené čísla
Vlajka Severného Macedónska

thumb|Vlajka Macedónska (od roku 1995)
**Vlajka Macedónska** je vlajka štátu Severné Macedónsko.

## Súčasná vlajka
Súčasná vlajka vznikla po vyriešení sporu s Gréckom. Na vlajke sa nachádza žlté Slnko na červenom pozadí s ôsmimi vybiehajúcimi lúčmi až po okraj. Je to symbol podľa macedónskej hymny „Dnes nad Macedónskom“.

## Predchádzajúca vlajka
Predchádzajúca vlajka existovala v rokoch 1992 – 1995. Na nej bolo Vergínske Slnko (symbol dávnej Macedónie) na červenom pozadí. To sa nepáčilo susednému Grécku, ktorého provincia Macedónia používa rovnakú vlajku, len s modrým pozadím. Po blokácii hraníc boli Macedónci nútení vlajku zmeniť, a tak Slnko zmenili.

## Galéria

Obrázok:Flag of North Macedonia (1944–1946).svg|Vlajka  Macedónska v rámci Juhoslávie (1944-1946).
Obrázok:Flag of North Macedonia (1946–1992).svg|Vlajka Macedónska v rámci Juhoslávie (1946-1992).
Obrázok:Flag of North Macedonia (1992–1995).svg|Vlajka Macedónska (1992-95) a národná vlajka Macedóncov.
Obrázok:Flag of ethnic Macedonians.svg|Národná vlajka Macedóncov.


## Pozri aj
* Znak Severného Macedónska
* Severné Macedónsko
* Dnes nad Macedónskom

Severné Macedónsko
Kategória:Severné Macedónsko
Administratívne členenie Slovenska

**Administratívne členenie [[Slovensko|Slovenska]]** sa v priebehu dejín často menilo.

## Súčasnosť

### Územné členenie

náhľad|250px|Zobrazenie okresov Slovenska
* 8 krajov: pozri Zoznam krajov na Slovensku
* 79 okresov: pozri Zoznam okresov na Slovensku
* 2 890 obcí, z toho 141 miest a 3 vojenské obvody: pozri Zoznam slovenských miest, obcí a vojenských obvodov

### [[Štátna správa]] (pod úrovňou ministerstiev a iných štátnych orgánov)
* okresné úrady (v rokoch 20042013 existovali namiesto okresných úradov obvodné úrady pre skupiny okresov a v sídlach krajov; okrem toho do roku 2007 existovali aj krajské úrady všeobecnej štátnej správy a špecializovanej štátnej správy a do roku 2012 už len krajské úrady špecializovanej štátnej správy)

### [[Územná samospráva]]
* 8 samosprávnych krajov (vyšších územných celkov) 
* 2 890 obcí, z toho 141 miest a 3 vojenské obvody: pozri vyššie

## Minulosť
Pozri: 
* do roku 1918: historické župy na Slovensku, komitát, stolica, župa
* 19181928: župa (Česko-Slovensko)
* 19281938 a 19451948: krajinské zriadenie
* 19391945: župa (Slovenská republika 1939 – 1945)
* 19491960: kraj (19491960) a okres (Slovensko)
* 19601990: kraj (19601990) a okres (Slovensko)
* 19901996: Administratívne členenie Slovenska v rokoch 1990 – 1996

## Literatúra
* 
* 
* 

## Pozri aj
* Verejná správa
* Zoznam krajov na Slovensku
* Zoznam okresov na Slovensku
* Zoznam miest na Slovensku
* Zoznam obcí a vojenských obvodov na Slovensku
* Zoznam miestnych a mestských častí na Slovensku

## Externé odkazy
* Zákon NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky
* Zoznam všetkých obcí Slovenska a Česka
* Územnosprávne usporiadanie SR
* Verejná správa SR (RTF)
Trnava (okres)

Nachádza sa v juhozápadnej časti Slovenska. Trnavský okres je dôležitý pre zásobovanie Slovenska elektrickou energiou. Nachádzajú sa tu Atómové elektrárne Bohunice s výkonom 880 MW. V roku 2011 bola uvedená do prevádzky Paroplynová elektráreň Malženice s inštalovaným výkonom 430 MW.
Centrom okresu je okresné a zároveň krajské mesto Trnava.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Trnava v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Trnava
Trnava
Dunajská Streda (okres)

Okres sa nachádza v juhozápadnej časti Slovenska. Nachádzajú sa v ňom 4 mestá a 63 obcí.

## Obyvateľstvo
### Národnostné zloženie
Okres Dunajská Streda patrí k dvom okresom na Slovensku, kde majoritu tvorí maďarská národnosť. Slováci tvoria väčšinu v siedmich obciach a relatívnu väčšinu v dvoch zo 67 obcí (z toho 4 mestá). K slovenským obciam patria Bellova Ves (78,83 %), Blahová (60,83 %), Hviezdoslavov (84,95 %), Kvetoslavov (79,07 %), Macov (64,13 %), Oľdza (55,64 %) a Veľká Paka (60,87 %), relatívna väčšina Slovákov v obci Lehnice (47,86 %) a Zlaté Klasy (34,17 %).   V obci Dobrohošť (45,65 %) a v meste Šamorín (41,11 %) netvorí žiadna národnosť väčšinu, ale relatívne dominuje maďarská národnosť.

#### Národnostné zloženie v minulosti

#### Národnostné zloženie v roku 1851
V roku 1851 mal okres Dunajská Streda (vtedajšia Bratislavská župa) maďarskú väčšinu. Päť dnešných obcí neexistovalo, boli spojené s inými obcami alebo z týchto obcí neboli zozbierané údaje. Zo 62 obcí nemali Slováci väčšinu ani v jednej obci. Všetky obce boli maďarské, len jedna obec bola zmiešaná; nemecko-maďarská obec (Šamorín).

#### Rómovia v okrese Dunajská Streda
Podľa posledného sčítania v roku 2011 sa prihlásilo k rómskej národnosti 1 853 obyvateľov okresu Dunajská Streda. K svojmu rómskemu pôvodu sa hlási 1/3 Rómov. Väčšia časť sa hlási k slovenskej a maďarskej národnosti. V Atlase rómskych komunít 2019 je uvedených 13 obcí s prítomnosťou rómskeho etnika, s celkovým počtom 5 755 rómskych obyvateľov.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Dunajská Streda v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Dunajská Streda
Dunajská Streda
*
Galanta (okres)

Okres sa nachádza v juhozápadnej časti Slovenskej republiky.

Najväčším mestom okresu je mesto Galanta, ktoré má 15 339 obyvateľov, druhým najväčším je mesto Sereď, v ktorom žije 15 166 obyvateľov. V rámci Trnavského kraja hraničí s okresmi Hlohovec, Trnava a Dunajská Streda.

## Obyvateľstvo
### Národnostné zloženie
Okres Galanta má slovenskú väčšinu s počtom 60,73 % celkového obyvateľstva. K významným menšinám patrí maďarská národnosť (33,45 %). Ďalšiu národnostnú skupinu obyvateľstva tvoria ostatní a obyvatelia s nezistenou národnosťou (5,82 %). Z 36 obcí v okrese Galanta tvoria Slováci väčšinu v 17 obciach, Maďari v 16 obciach a 3 obce sú zmiešané, v ktorých nemá väčšinu ani jedna národnosť.

#### Národnostné zloženie v minulosti
V roku 1851 patril okres Galanta z väčšej časti do Bratislavskej župy. Z dnešných 36 obcí neexistovali (boli spojené s inou obcou alebo údaje chýbajú) 2 obce – Dolný Chotár a Vinohrady nad Váhom. Z 34 obcí bolo 7 slovenských obcí (napr. Abrahám, Hoste a Šoporňa); 1 nemecko-maďarská (Sládkovičovo); a 9 slovensko-maďarských obcí (napr. Topoľnica, Galanta a Váhovce).

### Náboženské zloženie
thumb|Majoritné náboženské zloženie okresu Galanta zo sčítania obyvateľov z roku 2001.
V okrese Galanta obyvatelia vyznávajú najmä rímskokatolícke náboženstvo (cca. 77 %). Ďalším významným náboženstvom je Evanjelická cirkev (cca. 6 %). Obyvatelia bez vyznania tvoria približne 13 %. Ostatné a nezistené náboženstvá tvoria vyše 4 %.

* Rímskokatolícka cirkev – 76,97 %
* Evanjelická cirkev a.v. – 5,64 %
* Bez vyznania – 13,27 %
* Ostatné – 2,19 %
* Nezistené – 1,93 %

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Galanta v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Galanta
Galanta
*
Hlohovec (okres)

Okres sa nachádza v juhozápadnej časti Slovenska. Susedí s okresmi Trnava, Piešťany, Galanta, Topoľčany a Nitra. V okrese Hlohovec sa nachádza 24 obcí, z nich Hlohovec a Leopoldov majú štatút mesta.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Hlohovec v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]
* Hlohovec – regionálny informačný systém

Hlohovec
Hlohovec
Piešťany (okres)

Okres sa nachádza v juhozápadnej časti Slovenska, hraničí s okresom Trnava na západe, okresom Hlohovec na juhu. Hraničí s Nitrianskym krajom (okres Topoľčany) na východe a Trenčianskym krajom (okres Nové Mesto nad Váhom a okres Myjava) na severe.

Okres Piešťany vznikol po reforme územnoprávneho členenia Slovenska v roku 1996, dovtedy bol súčasťou okresu Trnava. Pred rokom 1918 bolo územie dnešného piešťanského okresu súčasťou Nitrianskej župy.

Centrom okresu je okresné mesto Piešťany.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Piešťany v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Piešťany
Piešťany
Skalica (okres)

Nachádza sa v severozápadnej časti Slovenska, v regióne Záhorie.

Geografická poloha: Okres Skalica sa rozprestiera medzi riekou Moravou a výbežkami Malých a Bielych Karpát. Je najsevernejším okresom kraja a nachádza sa v ňom viacero archeologických lokalít. Svojou polohou je exponovaný na hranici Česka – 4 hraničné priechody – Brodské – 2 priechody, Holíč a Skalica.

## Mestá
* Gbely
* Holíč
* Skalica

## Obce
* Brodské
* Dubovce
* Chropov
* Kátov
* Kopčany
* Koválovec
* Letničie
* Lopašov
* Mokrý Háj
* Oreské
* Petrova Ves
* Popudinské Močidľany
* Prietržka
* Radimov
* Radošovce
* Trnovec
* Unín
* Vrádište

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Skalica v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Skalica
Skalica
Trenčín (okres)

Ďalšími mestami sú kúpele Trenčianske Teplice (3 900 obyvateľov) a Nemšová (6 200 obyvateľov). Okres Trenčín hraničí na severozápade s územím Česka, konkrétne s moravskými okresmi Zlín a Uherské Hradiště.

V roku 2021 mal okres 113 777 obyvateľov, väčšinu z nich tvorili Slováci (94,52%), Česi tvoria 0,96%.

## Informácie
**Geografia**
* Poloha: Slovensko, Trenčiansky kraj
* Rozloha: 674,8 km²
* Pohoria: Biele Karpaty (na severe), Považský Inovec (na juhu), Strážovské vrchy (na severovýchode)
* Toky: rieka Váh (delí okres na severnú a južnú časť), rieka Vlára, potok Teplička, potok Súčanka, potok Kubrica a i.
**Náboženstvo**
* Diecéza: Nitrianska rímskokatolícka diecéza
* Dekanát: Trenčín 
**História**
* Okres Trenčín bol zriadený zákonom NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky, ktorý nadobudol účinnosť dňa 24. 7. 1996.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Trenčín v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Trenčín
Trenčín
*
Myjava (okres)

## Informácie
**Náboženstvo**

Dominantná konfesia je Evanjelická cirkev AV, myjavský seniorát. Sem patrí drvivá väčšina obyvateľov regiónu.

Menšinová konfesia (katolíci): Diecéza: Bratislavská rímskokatolícka arcidiecéza

**História**
* Okres Myjava bol zriadený zákonom NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky, ktorý nadobudol účinnosť dňa 24. 7. 1996. 

Okresy sú v súčasnosti na Slovensku len regionálne členenie štátnej správy. Väčšina orgánov štátnej správy pre región Myjavy sídli v Novom Meste nad Váhom.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Myjava v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Myjava
Myjava
Považská Bystrica (okres)

Okres patrí do regiónu Horné Považie. V roku 1996 bol okres rozdelený na okresy Ilava, Púchov a Považská Bystrica. Okres susedí s okresmi Púchov a Ilava v Trenčianskom kraji a s okresmi Bytča, Čadca a Žilina v Žilinskom kraji.

## Informácie
**Geografia **
* Poloha: Slovensko, Trenčiansky kraj
* Rozloha: 463,2 km²
* Pohoria: Javorníky (na severe), Strážovské vrchy (na juhu)
* Toky: rieka Váh (delí okres na severnú a južnú časť), potoky Papradnianka a Marikovský potok (pravostranné prítoky Váhu) a Manínsky potok, Domanižanka, Mošteník (ľavostranné prítoky Váhu)
* Najvyšší bod: Strážov (vrch) (1213 m n. m.)               
* Najnižší bod: hladina priehrady Nosice (280 m n. m.)
* Najvyššie položená obec: Vrchteplá (520 m n. m.)
* Najnižšie položená obec: Udiča (291 m n. m.)
**Náboženstvo**
* Diecéza: Žilinská rímskokatolícka diecéza
* Dekanát: Považská Bystrica
* Evanjelická cirkev: ECAV PB
**História**
* Okres Považská Bystrica bol zriadený zákonom NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky, ktorý nadobudol účinnosť dňa 24.7.1996.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam okresov na Slovensku
* Administratívne členenie Slovenska

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [ Okres Považská Bystrica v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

Považská Bystrica
Považská Bystrica
Kategória:Horné Považie
*