Mešita Bajrakli (Samokov)

**Mešita Bajrakli** () je budova bývalej mešity z polovice 18. storočia, ktorá sa nachádza v meste Samokov v Sofijskej oblasti v juhozápadnom Bulharsku.

Budova má pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu. Je jedinou do súčasnosti zachovanou mešitou v Samokove z pôvodných dvanástich, ktoré boli v Samokove postavené počas obdobia osmanskej nadvlády. Budova je v súčasnosti múzejným objektom pod správou samokovského historického múzea.

## Iné názvy
Mešita je známa aj ako **Mešita na Jokuši** (), **Stará mešita** (), alebo **Mešita Aliho efendiho** ().

## Lokalita
Pohľad na predsieňovú časť budovy|náhľad|vľavo
Mešita Bajrakli sa nachádza v centrálnej časti mesta Samokov v bezprostrednej blízkosti samokovskej autobusovej stanice na ulici „Tărgovska“ (, doslova *Obchodná ulica*) č. 49.

## Dejiny
Mešitu nechal postaviť v polovici 18. storočia Süleyman efendi. V roku 1834 budovu nechal od základov prestavať vnuk Süleymana efendiho, vtedajší správca mesta, Mehmed Hüsrev.

V roku 1928 bol budove pridelený štatút národnej starožitnosti.

V 50. a 60. rokoch 20. storočia prebehli na budove reštauračné práce. Vykonané boli pod vedením architekta Nikolu Mušanova. V roku 1966 bola budova mešity po reštaurácii otvorená ako múzejný objekt.

V roku 1972 bol budove pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu.

## Charakteristika
Pohľad na minaret|náhľad|vľavo
Samotná výstavba, ako aj výzdoba mešity Bajrakli je spájaná s bulharskými staviteľskými majstrami a zografmi, predpokladá sa však, že projekt výstavby aj dekorovania budovy pochádza od tureckých majstrov, keďže pri budove boli zachované niektoré špecifické znaky islamskej architektúry a umenia. Keďže bola mešita od základov prestavovaná v období bulharského národného obrodenia, prejavili sa na nej v rámci prestavby vplyvy západnej architektúry, ktoré sa v tom období dostávali na územie Balkánskeho polostrova, pričom na mešite Bajrakli je viditeľný predovšetkým značný vplyv novobaroku. Inak je mešita Bakli architektonicky typickým predstaviteľom mešít stavaných v tom období na Balkánskom polostrove.

Modlitebná sála mešity je budova takmer štvorcového pôdorysu s rozmermi 13,85 x 13,90 metra, pričom výška budovy (po tambur kupoly) dosahuje taktiež približne 14 metrov. Nad centrálnou časťou modlitebne sa nachádza vysoký tambur ukončený polkruhovou (zvnútra) kupolou. Tambur je podopieraný štyrmi drevenými stĺpmi a nachádza sa v ňom celkovo 14 okien.

Steny sú z kameňa a tehál a strecha je drevená. Strešná konštrukcia a kupola pozostávajú z prirodzene zakrivených trámov, podopretých ľahkými dutými stĺpmi so štukom. 

Pri severnej fasáde budovy sa nachádza pristavaná arkádová otvorená predsieň, nad ktorou sa nachádzalo ženské oddelenie mešity v podobe rozmerného balkónu. V mešite sa nachádza ešte jeden malý balkón, tento sa nachádza priamo v priestore modlitebného salóna a má čiste len architektonicko-umeleckú funkciu a nebol inak využívaný. Toto architektonické riešenie s dvomi balkónmi je jedinečné a nebolo použité pri žiadnej inej mešite v rámci  dnešného Bulharska a pravdepodobne ani v rámci celého Balkánskeho polostrova.

V juhozápadnej časti mešity k modlitebni prilieha pristavaný minaret so špirálovitou tehlovou výzdobou. Do priestoru balkónu minaretu vedie 54 točitých schodov.

### Výzdoba interiéru
Z freskovej výzdoby predsiene mešity|náhľad|vľavo
Mešita je zvnútra bohato zdobená freskami, vrátane priestoru tamburu, kupoly a otvorenej predsiene. Charakteristiky freskovej výzdoby sú typické pre samokovskú umeleckú školu, výzdobu tak tvoria predovšetkým girlandy, kytice, vázy s kvetmi, alebo mušle. 

Fresková výzdoba bola zhotovená v dvoch etapách. Staršia výzdoba bola zhotovená po dostavaní mešity v 18. storočí a je celá v novobarokovom štýle.

Novšia fresková výzdoba bola zhotovená pravdepodobne okolo roku 1845, pričom autormi boli s najväčšou pravdepodobnosťou samokovskí zografi Ivan Ikonopisec, Kosta Vaľov a Christo Jovevič.

Časť freskovej výzdoby bola v priebehu času prekrytá a objavená bola až počas reštauračných prác v 50. a 60. rokoch 20. storočia. Reštauráciu freskovej výzdoby vykonal významný samokovský umelec Georgi (Džoni) Belstojnev.

## Múzejná expozícia
V mešite sa nachádza stála výstava pod názvom *Samokov prez fotoobektiva* () v rámci ktorej sú vystavené fotografie, ktoré zobrazujú premeny Samokovu v priebehu druhej polovice 19. storočia a prvej polovice 20. storočia.

## Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu

Dátum zapísania do zoznamu kultúrnych pamiatok: 1928 (ako národná starožitnosť), 1972 (ako kultúrna pamiatka národného významu)

Dôvod ochrany: architektonicko-staviteľská a umelecká hodnota stavby

## Galéria

Samokov-BayrakliMosque32.jpg|celkový pohľad na mešitu a okolie z východu
Samokov-BayrakliMosque41.jpg|pohľad ma mešitu zo západu
Samokov-BayrakliMosque37.jpg|pohľad ma mešitu zo severu
Samokov-BayrakliMosque33.jpg|Pohľad na východnú fasádu budovy
Samokov-BayrakliMosque18.jpg|detailný pohľad na tambur s kupolou
Samokov-BayrakliMosque29.jpg|detailný pohľad na vrchnú časť minaretu
Samokov-BayrakliMosque20.jpg|detail okien vo východnej fasáde
Samokov-BayrakliMosque11.jpg|pohľad do predsiene mešity
Samokov-BayrakliMosque09.jpg|pohľad na vstup z predsiene mešity na balkón ženského oddelenia
Samokov-BayrakliMosque13.jpg|detail z freskovej výzdoby
Samokov-BayrakliMosque14.jpg|detail z freskovej výzdoby


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Stavby v Samokove
Kategória:Mešity v Bulharsku
Kategória:Osmanská architektúra v Bulharsku
Kategória:Novobarokové stavby v Bulharsku