Priestupný rok

[náhľad|Priestupný deň v [misáli]]

**Priestupný rok** je dlhší, ako obyčajný rok a vkladá sa v intervale podľa daného kalendára. Používa sa v slnečných (solárnych) (juliánskych, gregoriánskych) aj lunisolárnych kalendároch na vyrovnávanie rozdielov medzi dĺžkou kalendárneho a tropického roka. Dĺžka kalendárneho roka je daná istým počtom dní alebo mesiacov odvodených od dĺžky rotovania Zeme okolo svojej osi, resp. dĺžky rotovania Mesiaca okolo Zeme, kým tropický rok je daný dĺžkou obiehania Zeme okolo Slnka, ktorý ovplyvňuje striedanie sa ročných období.

V solárnych kalendároch máva priestupný rok namiesto 365 dní 366 dní, v lunisolárnych namiesto 12 mesiacov, 13 mesiacov.

## Kalendárny rok
Kalendárny rok má 365 dní. No keďže jeden tropický rok je dlhý 365,24219 dní, musí po čase dôjsť k odchýlke jedného dňa. To nastane raz za štyri roky a práve vtedy sa vkladá jeden deň navyše, ktorý sa často  nazýva priestupný deň (pozri juliánsky kalendár). Tým sa docieli hodnota 365,25 dňa na rok.

Ani to nie je dostatočne presná dĺžka tropického roka. Za tisíc rokov dôjde k posunu o 7,81 dní, ktoré budú nadbytočné oproti skutočnosti. Preto gregoriánsky kalendár spresnil, že roky deliteľné 100 sú priestupné iba vtedy, ak sú deliteľné 400. Priestupné boli napríklad roky 1600, 2000 a pod. Priestupné nie sú roky 1700, 1800, 1900, 2100 atď. Tým sa dosiahne priemerná hodnota 365,2425 dňa na rok. Odchýlka gregoriánskeho kalendára je teda oproti skutočnosti 31 dní, ktoré sa nahromadia za 10 tisíc rokov.

## Priestupný deň
Priestupný deň je mimoriadny deň, ktorý sa pridáva do kalendára, aby kalendárny rok svojou dĺžkou čo najviac zodpovedal tropickému roku. Rok s týmto dňom sa nazýva **priestupný rok**.

História priestupných dní siaha až do starovekého Egypta, keď sa v roku 238 pred Kr. zaviedol dodatočný deň každý štvrtý rok.

V roku 45 pred Kr. zaviedol Julius Caesar také isté počítanie do kalendára používaného v Ríme (preto označenie juliánsky kalendár). Chyba tohto systému je 1 deň na 128 rokov. Kvôli nakopeným rozdielom sa v roku 1582 dekrétom pápeža Gregora XIII. kalendár zreformoval. V tomto gregoriánskom kalendári sa priestupný deň vkladá každý rok, ktorý je deliteľný štyrmi, s výnimkou celých storočí, ktoré nie sú deliteľné 400 (roky 1600, 2000, 2400 sú priestupné, kým 1700, 1800, 1900, 2100 nie sú). V tomto kalendári sa priestupný deň vkladá do februára ako dodatočný deň a to tak, že 24. február sa ráta dvakrát, no keďže nasledujúce dni sa rátajú súvislo ďalej, navonok je to akoby dodatočný 29. február. Túto zmenu a pozadie číslovania vidno už len na cirkevnom kalendári podľa pripadajúcich sviatkov a predpísaných modlitieb na dané dni. 

Pred Caesarovou reformou sa používal kalendár, ktorý zaviedol kráľ Numa Pompilius v 7. storočí pred n.l. Podľa neho mal rok 355 dní a každý druhý rok sa do neho vkladal celý priestupný mesiac a to za sviatok Terminálií (sviatok skončenia sa roka), ktorý pripadal na 23. február. Caesar tento priestupný mesiac zrušil a namiesto neho zaviedol priestupný deň.

## Priestupný mesiac
V prípade lunisolárneho kalendára je dĺžka kalendárneho mesiaca daná obiehaním Mesiaca okolo Zeme. Obyčajný rok má 12 mesiacov, priestupný rok pridáva priestupný mesiac a má ich 13. Dĺžka obyčajného lunárneho roka je približne 354 dní, teda je asi o 11 dní kratší, ako trvá obeh Zeme okolo Slnka. Pri hrubom vyrovnaní posunu je priestupný každý tretí rok (11 dní je približne tretina mesiaca), presnejšie sú tri priestupné roky počas každých ôsmich rokov, k ďalšiemu upresneniu dôjde použitím siedmich priestupných rokov počas devätnásťročného cyklu. K tomuto vývoju došiel antický (aténsky) kalendár už v 5. storočí pred n.l.

## Priestupné roky
Zoznam priestupných rokov gregoriánskeho kalendára od roka 1904 do roka 2488.

## Referencie

*

## Pozri aj
* Gregoriánsky kalendár
* Juliánsky kalendár
* Priestupná sekunda
* Tropický rok
* Hviezdny rok

Kategória:Kalendáre
Kategória:Rok