Mastná kyselina

**Mastné kyseliny** sú karboxylové kyseliny, ktoré majú nepolárny uhľovodíkový reťazec. V biochémii sa týmto názvom označujú vyššie monokarboxylové kyseliny. Mastné kyseliny sa delia podľa rôznych kritérií, napríklad podľa dĺžky reťazca alebo nasýtenia (počtu dvojitých väzieb).

Ako prvý ich izoloval v roku 1818 francúzsky chemik Michel Eugène Chevreul. Väčšina prirodzene sa vyskytujúcich mastných kyselín pozostáva z reťazca obsahujúceho párny počet atómov uhlíka a to v rozmedzí od 4 do 28. S glycerolom tvoria estery, ktoré sa nazývajú acylglyceroly. Esterifikáciou s cetylalkoholom, cerylalkoholom a myristylalkoholom tvoria vosky.

## Výskyt a charakteristika
V prírode sa vyskytujúce mastné kyseliny majú väčšinou párny počet uhlíkových atómov, pretože ich biosyntéza prebieha adíciou acetátu, ktorý má dva uhlíky. Priemyselne sa vyrábajú hydrolýzou esterových väzieb v tukoch.

Mastné kyseliny sú súčasťou mnohých biologicky dôležitých látok:
* v organizmoch majú štruktúrnu funkciu v bunkovej membráne (fosfolipidy membrán)
* glykolipidy majú dôležitú funkciou v nervovom tkanive
* lipidy majú aj zásobovaciu funkciu: zo všetkých živín sú to najvýdatnejšie zdroje energie
* eikozanoidy, deriváty eikoza-polyénových mastných kyselín, teda látky ako prostaglandíny, leukotriény alebo tromboxány, sú vnútrobunkové signalizačné molekuly (tzv. autokrínne), ktoré ovplyvňujú svalový sťah, zrážanie krvi, bolesť alebo zápal

## Metabolizmus

V tele bežne prebieha biosyntéza i rozklad mastných kyselín podľa potrieb organizmu. Biosyntéza mastných kyselín je proces, pri ktorom vznikajú mastné kyseliny z molekúl acetylkoenzýmu A. Tieto reakcie u eukaryotov katalyzuje syntáza mastných kyselín, ktorá opakuje sériu reakcií, pomocou ktorých dochádza k postupnému predlžovaniu reťazca mastnej kyseliny. Tomuto procesu je podobná beta-oxidácia, ktorou sa mastné kyseliny naopak rozkladajú. Enzymatický aparát zodpovedný za tento proces, bunková lokalizácia procesu a detaily jednotlivých reakcií sa však líšia.

## Delenie
### Podľa dĺžky reťazca
*s krátkym reťazcom (SCFA) – 2 až 4 atómy uhlíka
*so stredne dlhým reťazcom (MCFA) – 6 až 12 atómov uhlíka
*s dlhým reťazcom (LCFA) – 14 až 18 atómov uhlíka
*s veľmi dlhým reťazcom (VLCFA) – viac ako 18 atómov uhlíka, podľa niektorých zdrojov až od 22 atómov uhlíka vyššie

### Podľa nasýtenia
#### Nasýtené mastné kyseliny
Nasýtené mastné kyseliny (anglicky Saturated Fatty Acids, SFA) neobsahujú v reťazci žiadnu dvojitú väzbu. Tvoria dlhé priame reťazce. Veľké množstvo nasýtených mastných kyselín sa nachádza v živočíšnych tukoch ako energetická rezerva. Vyskytujú sa tiež v palmovom oleji. 

Medzi nasýtené mastné kyseliny patria napríklad:
*kyselina kaprylová (CH3(CH2)6COOH)
*kyselina kaprinová (CH3(CH2)8COOH)
*kyselina laurová (CH3(CH2)10COOH)
*kyselina myristová (CH3(CH2)12COOH)
*kyselina palmitová (CH3(CH2)14COOH)
*kyselina stearová (CH3(CH2)16COOH)
*kyselina arachidová (CH3(CH2)18COOH)
*kyselina lignocerová (CH3(CH2)22COOH)

Nasýtené mastné kyseliny preukázateľne zvyšujú hladinu cholesterolu v krvi a pri nadmernej konzumácii ich možno považovať za zdraviu škodlivé. Kvôli obsahu mastných kyselín by konzumácia živočíšnych výrobkov nemala presiahnuť 21 – 31&nbsp;g denne, čo je asi tretina odporúčaného denného príjmu tukov. 

#### Mononenasýtené mastné kyseliny (MUFA)
Mononenasýtené mastné kyseliny (anglicky MonoUnsaturated Fatty Acids, MUFA) alebo monoénové mastné kyseliny obsahujú vo svojom reťazci jednu dvojitú väzbu. Väčšina nenasýtených mastných kyselín sa vyskytuje v konfigurácii ''cis''. *Trans* izoméry (transmastné kyseliny, TFA alebo TRANS) sa vyskytujú predovšetkým vo vyprážaných potravinách, stužených tukoch obsiahnutých napríklad v trvanlivom pečive a vo veľmi malom množstve v tuku prežúvavcov.

Medzi mononenasýtené mastné kyseliny patria napríklad:
*kyselina palmitolejová (CH3(CH2)5CH=CH(CH2)7COOH)
*kyselina olejová - *cis*-izomér (CH3(CH2)7CH=CH(CH2)7COOH)
*kyselina elaidová - *trans*-izomér (CH3(CH2)7CH=CH(CH2)7COOH)
*kyselina eruková (CH3(CH2)7CH=CH(CH2)11COOH)
*kyselina nervonová (CH3(CH2)7CH=CH(CH2)13COOH)
*Cis*-mononenasýtené kyseliny zrýchľujú odbúravanie lipoproteínov LDL (low-density lipoprotein), znižujú tak hladinu cholesterolu v krvi. Oproti tomu transmastné kyseliny preukázateľne hladinu cholesterolu zvyšujú a zvyšujú tak riziko aterosklerózy.

#### Polynenasýtené mastné kyseliny (PUFA)
Polynenasýtené mastné kyseliny (anglicky PolyUnsaturated Fatty Acids) alebo polyénové mastné kyseliny majú v reťazci viac ako jednu dvojitú väzbu. Patria k nim aj tzv. esenciálne mastné kyseliny, ktoré je potrebné prijímať potravou. Esenciálne mastné kyseliny sú nutným substrátom pre syntézu prostaglandínov a ďalších biologicky aktívnych látok.

Medzi polynenasýtené mastné kyseliny patria napríklad:
*kyselina linolová (CH3(CH2)4CH=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH) – esenciálna
*kyselina γ-linolenová
*kyselina α-linolenová (CH3CH2CH=CHCH2CH=CHCH2CH=CH(CH2)7COOH) – esenciálna
*kyselina arachidonová – esenciálna pre mačkovité šelmy
*kyselina klupadonová
*kyselina eikozapentaénová (skrátene EPA)
*kyselina dokozahexaénová (skrátene DHA)

Niektoré polyénové mastné kyseliny znižujú množstvo LDL v krvi a tak pomáhajú znižovať hladinu cholesterolu (najmä omega-3 nenasýtené mastné kyseliny). Polynenasýtené mastné kyseliny sa vyskytujú najmä v rybách, rastlinných olejoch a tukoch z nich vyrobených, orechoch a semenách.

## Referencie

Kategória:Mastné kyseliny