Obliehanie Stoličného Belehradu (1543)

**Obliehanie Stoličného Belehradu** sa začalo v auguste v roku 1543, keď pevnosť obliehali Osmania.

Stoličný Belehrad bol kľúčovým opevnením v pohraničnej oblasti rozprestierajúcej sa v západnom predpolí Budína. V roku 1543 mala jeho posádka 6 000 vojakov. Dňa 22. augusta roku 1543 Osmania obliehali hrad z troch strán. Po kratšom čase, presnejšie dňa 2. septembra začali Osmania všeobecný útok proti pevnosti a dobyli vonkajší hrad. Nasledujúci deň sa obrancovia vo vnútornom hrade vzdali. Mesto bolo začlenené do sandžaku v provincii Budínskeho pašalíka.

## Pozadie
Stoličný Belehrad, mesto, kde boli korunovaní uhorskí králi, bolo kľúčovým opevnením v pohraničnej oblasti rozprestierajúcej sa v západnom predmestí Budína (maď. Buda). Počas občianskej vojny, ktorá vypukla po smrti kráľa Ľudovíta II. Jagelovského, v bitke pri Moháči v roku 1526, sa Stoličný Belehrad pridal na stranu Jána I. Zápoľského a zostal mu verný až do jeho skonu dňa 22. júla roku 1540.

Po tejto udalosti sa napokon mesto dostalo na stranu Ferdinanda I. Habsburského. V roku 1543 mala posádka tohto významného mesta približne 6 000 vojakov pod velením habsburského kapitána Juraja Varkoša (György Varkocs).

## Výprava sultána Sulejmana I.
V roku 1543 sa sultán Sulejman I. vydal na veľké ťaženie do Uhorska. Z Edirne pochodoval do Belehradu, potom do Slavónie, kde dobyl Valpovo, prekročil rieku Drávu a počas pochodu na sever úspešne obľahol a dobyl pevnosť Siklós, Päťkostolie, Máré, Szászvár a Sióagárd. Sultán pokračoval v pochode na sever a dňa 26. júla obliehal Ostrihom, ktorý dobyl 7. augusta. O deň neskôr vstúpil Sulejman do hradu a nechal premeniť baziliku vo vnútri hradu na mešitu. Osmanské sily opustili Ostrihom dňa 16. augusta a vydali sa smerom na juh.

## Obliehanie
Dňa 20. augusta 1543 dorazila osmanská armáda do Stoličného Belehradu. Do 22. augusta bolo mesto obliehané z troch strán a počas nasledujúceho týždňa sa na poliach mimo mesta viedli boje. Kým osmanská armáda obliehala mesto, tatárski nájazdníci vyplienili a vypálili oblasť okolo mesta. Kým vojaci stále vzdorovali, neskôr začali civilní obyvatelia v obave, že by mohli vyvolať hnev Osmanov za dlhé obliehanie, žiadať o kapituláciu.

Dňa 2. septembra začali Osmania všeobecný útok proti pevnosti. Hradný veliteľ menom Juraj Varkoš a jeho muži podnikli útok na obliehaciu armádu, ale boli nútení ustúpiť. Osmanský kronikár Sinan Čavuš zaznamenal, že keď sa Varkoš a jeho muži vrátili k bráne, vodcovia niektorých bohatších občanov vo vnútornom hrade zatvorili bránu. Varkošovi vojaci vykríkli: „Rýchlo otvorte bránu, lebo sa nám to pokazilo!“ Civilisti zablokovali bránu zvnútra, zdvihli most a uviaznutým vojakom odpovedali: „Turek nie je hrozivý; prečo sa ho bojíš? Choďte, bojujte s ním a zabite ich všetkých!“ Juraj Varkoš a jeho vojaci zomreli hrdinskou smrťou pred mostom Budínskej brány a Osmania dobyli vonkajší hrad.

Nasledujúce ráno, a to dňa 3. septembra, sa obyvatelia vnútorného hradu vzdali Osmanom. Hoci obyvatelia mesta dostali právo bezpečne odísť aj so svojím majetkom, obyvatelia, ktorí boli zodpovední za útek k Habsburgovcom, boli za svoju zradu popravení. Navyše v rozpore s podmienkami kapitulácie Ulama Hân ako sandžak-beg (guvernér) Bosny, zajal veľa mladých mužov zo Stoličného Belehradu a pevnosti Tata.

## Dôsledky
Dňa 16. septembra sultánova armáda opustila mesto Stoličný Belehrad. O čosi neskôr a to dňa 21. septembra dorazila do Budína. Z Budína vpochodoval Sulejman I. do Veľkého Varadína, následne do Belehradu a 16. novembra sa vrátil do Istanbulu. Mesto Stoličný Belehrad bol pretvorený na sandžak patriaci do Budínskeho ejáletu. Dňa 19. júna roku 1547 bola podpísaná Istanbulská zmluva medzi rakúskym arcivojvodstvom na jednej strane a Osmanskou ríšou na strane druhej. Dohodou, ktorej podmienky začleňovali do jej obsahu taktiež územie Svätej ríše rímskej, sa Ferdinand I. a Karol V. dohodli, že zaistia aby východné Uhorsko bude pod územnou kontrolou Osmanskej ríše, ktorej poskytnú 30 000 zlatých florénov ročne. Západné a severné Uhorsko zostalo i naďalej v držbe habsburskej dynastie.

## Pozri aj

* Osmansko-habsburské vojny 
* Habsbursko-osmanské vojny v Uhorsku v rokoch 1526 - 1568
* Zoznam vojenských bitiek osmansko-habsburských vojen
* Zoznam kampaní Sülejmana I. 

## Zdroj

Kategória:Obliehania
Kategória:Bitky v 1543
Kategória:Bitky Osmansko-habsburských vojen
Kategória:Stoličný Belehrad
Kategória:Bitky v Maďarsku