Karbón (geochronologická jednotka)

**Karbón** alebo **čiernouhoľný útvar** je geologický útvar paleozoika (prvohôr). 

Začiatok karbónu bol pred 359 miliónmi rokov. Koniec karbónu je umiestňovaný 299 miliónov rokov do minulosti. Jeho spodná hranica je vymedzená nástupom druhu *Siphonodella sulcata*, čo je drobný konodont (*Conodonta*). Stratotyp spodnej hranice je v južnom Francúzsku západne od Montpellieru na kopci La Serre v Montagne Noire. Horná hranica je vymedzená v stratotype pri Aidaralašskom potoku na južnom Urale v severnom Kazachstane  od mesta Akťubinsk, kde je hranica vymedzená aj výskytom konodontov.

Na Slovensku v tom čase bolo more, iba zhruba na Zemplíne súš.

## Delenia
[thumb|right|[Vrstva (geológia)|Vrstvy uhlia karbónskeho veku, vystupujúce pri odkryve cesty pri Williamsporte (Pensylvánia, USA).]]
Delenie karbónu sa stále vyvíja, vo všeobecnosti sa delí na starší alebo spodný karbón a mladší alebo vrchný karbón, pričom uvažovaná hranica je stále vecou diskusií a dohadov. V medzinárodnom stratigrafickom delení sa spodný karbón nazýva mississip a vrchný karbón pensylván (pennsylvan). V Európe sa používali aj iné pomenovania, spodný karbón sa nazýval dinant a vrchný karbón silés. Aj stupne karbónu sú pomenované v jednotlivých oblastiach rôzne. V strednej a západnej Európe sú to turén, visén, namúr, vestfál a stefan (od najstaršieho). Vo východnej Európe to sú turén, visén, serpuchov, baškir, moskov, kasimov a gžel (od najstaršieho). V Severnej Amerike to sú kinderhook, osage, meramec, chester, morrow, atoka, des moines, missouri a virgil.

Napriek tomu, že má karbón svoje najvýraznejšie stratotypy vo Francúzsku, Kazachstane a Spojených štátoch, prvýkrát bol opísaný v roku 1822 v Spojenom kráľovstve, kde aj dostal meno podľa veľkého množstva čierneho uhlia, ktoré sa nachádzalo v karbónskych horninách.

## Paleogeografické pomery
Na počiatku karbónu boli pevniny rozdelené na niekoľko paleokontinentov, Gondwanu, Laurusiu, Sibériu a ďalšie menšie mikrokontinenty. Laurusia ležala v oblasti rovníka. Gondwana sa nachádzala rozprestrená okolo južného pólu a vo vyšších šírkach. V spodnom karbóne sa Gondwana približovala k Laurusii. Zrážka Gondwany a Laurusie mala za následok vznik variského masívu (variské vrásnenie), ktoré má svoje zodpovedajúce ekvivalenty v Afrike a Severnej Amerike. Variský masív sa tiahol pozdĺž rovníka a ďalej sa stáčal na severovýchod.

## Paleoklimatické pomery
Klíma karbónu bola spočiatku veľmi teplá. Počas karbónu sa ochladilo a došlo aj k zaľadneniu Gondwany. To bolo spôsobené jej driftom na juh. Dôkazy zaľadnenia je možné nájsť ešte aj dnes na dnešných kontinentoch, ktoré tvorili základ Gondwany.

## Flóra
V teplej a vlhkej klíme sa tvorili na veľkých rozlohách druhovo veľmi bohaté pralesy. V nich rástli obrovské, pravdepodobne až  stromy.  Charakteristické sú uhľotvorné stromovité prasličky (*[[Equisetophyta]]*, napr. *Calamites*), plavúne (*[[Lycopodiophyta]]*, napr. *Lepidodendron* a *Stigmaria*), paprade (*[[Polypodiophyta]]* napr. Megaphyton) ale aj kordaitorasty (*[[Cordaitophyta]]*). Na južnej pologuli v Gondwane bol typický rod *Glossopteris* (z oddelenia *Lyginodendrophyta*). Búrlivá fotosytéza vegetácie obohatila atmosféru kyslíkom natoľko, že jeho percentuálne zastúpenie v atmosfére bolo vyššie ako dnes.

## Fauna

V karbóne žil rôzny hmyz, krytolebce, žraloky a lúčoplutvé ryby. V neskorom karbóne sa objavujú plazy (*Reptilia*) a neskôr aj cicavcovité plazy (Synapsida). 

Počas karbónu vymreli panciernaté ryby.

## Pozri aj
* chronostratigrafická tabuľka

## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* International Commission on Stratigraphy  
* International Commission on Stratigraphy 
* Univerzita Palackého v Olomouci 
* databáza GeoWhen

Karbón