Moravské Valašsko

thumb|Valach od Vsetína a Brumova, 1787
**Moravské Valašsko** alebo hovorovo **Valašsko** je hornatá oblasť v najvýchodnejšej časti Moravy, v Česku v blízkosti hraníc so Slovenskom. 

Ide o svojbytný národopisný a kultúrny región, susediaci na juhu so Slováckom, na západe s Hanou, na severe s Lašskom a na východe s Považím. Možno ho definovať približne územím okresu Vsetín a severnej, severovýchodnej a východnej častí okresu Zlín (severné Lukovsko, Vizovsko, Klobucko). V Rožnove pod Radhoštem sa nachádza skanzen Valašské múzeum v prírode, v ktorom boli sústredené predmety regionálnej valašskej ľudovej kultúry a remesiel, vrátane zachovaných domov z tunajších miest a dedín. 

Pomenovanie **Valach** je slovanskými jazykmi prevzaté slovo *Walhs* pôvodne germánskeho pôvodu, používané starovekými Gótmi pre pomenovanie Keltov, romanizovaných Keltov a románskymi jazykmi hovoriacich národov. 

Na Moravu sa Valasi dostali pri valašskej kolonizácii prebiehajúcej od 14. do 17. storočia. Valašské pastierske kmene migrovali z oblasti dnešného južného Rumunska pozdĺž karpatského oblúka smerom na západ. Valasi sú niekedy považovaní za potomkov romanizovaných (Paleo-balkánskych) národov ako Trákovia (vrátane Dákov) a Ilýri, nejde však o všeobecne prijímaný názor.

Na svojej migračnej ceste Valasi postupne stratili svoj pôvodný jazyk, s výnimkou niektorých rumunských slov (bača, bryndza, geleta, strunga atď.), ktoré používajú vo svojom nárečí, ale zachovali si veľa zo svojej kultúry (najmä folklór, piesne a kroje) a hospodárske zvyky, najmä chov oviec. Z etnického hľadiska išlo pôvodne o rusínsko-rumunské obyvateľstvo, v pôvodných písomných prameňoch nazývané *Coloni Valachales* alebo *Valach seu Ruthéni* (Valasi čiže Rusíni).

## Dejiny
thumb|Drevená plastika Valacha na Soláni
Severovýchodná Morava má oproti iným oblastiam značne odlišnú históriu. Tradične bolo toto neúrodné územie riedko osídlené. V 13. storočí došlo k osídľovaniu nížin, no k výraznejšiemu vzostupu počtu obyvateľov došlo až v súvislosti s dejinným procesom zvaným valašská kolonizácia. Na sklonku stredoveku, najmä však po roku 1500 prišiel do oblasti pastiersky ľud zvaný Valasi a osídlil ekonomicky nevyužité kopcovité územie. Najprv sa Valasi objavili na území Hukvaldského panstva, no postupne sa cieľom kolonizácie stala celá severovýchodná Morava. 

Spočiatku boli Valasi-pastieri pomerne slobodným ľudom a mali s vrchnosťou dobré vzťahy. Platili zvláštnu valašskú daň - desiaty kus dobytka a ich postavenie zaručovalo valašské právo. Pôvod novo prichádzajúcich pastierskych kolonistov nie je celkom jednoznačne objasnený. Historici vedú už od polovice 19. storočia spory o to, či sa jednalo viac o ľud pôvodu rumunského alebo rusínskeho. Všeobecne prevláda názor, že kolonisti boli etnicky nejednotní. V Rumunsku má valašské pastierstvo a salašníctvo svoj pôvod. Z hospodárskych dôvodov osídľovali rumunskí pastieri horské oblasti na rôznych slovanských územiach - najprv na Ukrajine, neskôr v Poľsku, na Slovensku a napokon prenikli aj na severovýchodnú Moravu. Na všetkých kolonizovaných územiach etnicky splynuli s pôvodným obyvateľstvom a tak aj tu sa miešala kultúra moravská a karpatská.

Pojem Valašsko sa vžil pozvoľna a s časovým odstupom. K jeho rozšíreniu prispeli tiež tridsaťročná vojna a valašské povstanie. Už koncom roka 1620 sa Valasi vzbúrili proti Habsburgovcom a povstanie trvalo s prestávkami až do roku 1644, kedy bolo krvavo potlačené. V terminológii vrchnosti slovo *Valach* znamenalo to isté čo rebel či nespokojný živel. Nepokojným obdobím bolo aj 18. storočie, kedy sa ľud búril proti náboženskému a sociálnemu útlaku. Na Valašsku prežívala tajne evanjelická viera a náboženský útlak čiastočne odstránil tolerančný patent, ktorý vydal cisár Jozef II. V roku 1781.

V čase druhej svetovej vojny na Valašsku pôsobili partizáni. Nemeckí nacisti vtedy vypálili niekoľko osád a vyvraždili tamojšie obyvateľov. Najznámejšie z týchto osád sú Prlov a Ploština.

Po vojne prebehla industrializácia a Valašsko získalo výraznejší priemyselný charakter.

Mapovaniu dejín Valašska a života jeho ľudu sa od roku 1925 venuje Valašské múzeum v prírode v Rožnove pod Radhoštem. Toto živé múzeum organizuje množstvo najrôznejších akcií inšpirovaných folklórom, ľudovými zvykmi a tradičnými remeslami. Súčasne organizuje výstavy a tematické vzdelávacie relácie.

## Územie Valašska
[thumb|Pohľad na časť obce [Bystřička a typickú valašskú krajinu]]
thumb|Kostol z Větřkovíc v skanzene v Rožnove pod Radhoštem
[thumb|Sútok [Rožnovská Bečva|Rožnovskej (vľavo) a Vsetínskej Bečvy pri Valašskom Meziříčí]]

Územný rozsah nie je možné vymedziť jednoznačne (okrem východnej hranice, ktorá je daná štátnou hranicou so Slovenskom). Navyše existujú rôzne aspekty, podľa ktorých sa región vymedzuje - typ krajiny, bývalý spôsob života, kroje či nárečie. V minulosti územie vymedzovalo hospodárstvo a Valašsko bolo tam, kde sa prevádzkovalo karpatské salašníctvo. Po jeho úpadku sa región vymedzoval podľa kroja a nárečia. Dnes hrá hlavnú rolu identita obyvateľov - Valašsko je tam, kde sa ľudia považujú za Valachov. 

Za centrálne Valašsko je zvyčajne považované Horné Vsacko, Vsetínsko, Rožnovsko a oblasti okolo Valašského Meziříčí na severe, Lukovsko na juhozápade, Vizovicko a Valašské Klobouky na juhu. Prechodné oblasti s výrazným valašským vplyvom je Podřevnicko (oblasť okolo Zlína), Luhačovské Zálesí, Hostýnské Záhoří a severné úpätie Beskýd (napr. Frenštát pod Radhoštěm a okolie). Oblasť okolo Frýdku-Místku sa z dôvodu tunajšieho nárečia nazýva Lašsko, ale od Valašska sa inak príliš nelíši. Podobne Nový Jičín s okolím, tzv. Kravařsko, sa radí k Lašsku i Valašsku.

### Významné mestá
* Brumov-Bylnice 
* Karolinka
* Rožnov pod Radhoštěm
* Valašské Klobouky
* Valašské Meziříčí 
* Vizovice
* Vsetín
* Zubří
* Frenštát pod Radhoštěm

### Rieky
* Bečva
** Vsetínská Bečva
** Rožnovská Bečva
* Vlára
* Dřevnice

## Osobnosti
thumb|Prezentácia Valašska na veľtrhu Regiontour 2010
[thumb|Znak Valašského veľvyslanectva v [Karlovy Vary|Karlových Varoch]]
* Eliška Balzerová
* Radoslav Brzobohatý
* Bolek Polívka

## Referencie


## Literatúra
* Baletka, Ladislav: *Růžďka, pohľad do histórie obce na Valašsku*, Vsetín 1998
* Baletka, Ladislav - Zapletal, Ladislav: *Okres Vsetín*, Ostrava 1987
* Burian, Ilja - Burian, Bohuslav: *Dejiny protestantizmu na Vsetínsku*, Vsetín 1993, ISBN 80-900025-4-4
* Dostál, František: *Valašská povstania za tridsaťročnej vojny*, Praha 1956
* Janoška, ​​Martin: *Valašsko očami geológa*, Olomouc 2000
* Kolektív autorov: *Okres Vsetín*, Brno - Vsetín, 2002, ISBN 80-86298-09-4
* Kolektív autorov: *Prírodou a históriou valašskomeziříčskej po náučných chodníkoch*, Valašské Meziříčí 2004
* Kolektív autorov: *[http://www.divadloschod.cz/val.atheny/?id=osobnosti Slovník osobností kultúrneho a spoločenského života Valašska] *, Valašské Meziříčí, 2000, ISBN 80-238-5704-5
* Pavelka Jan, Trezner Jiří (eds.): *Príroda Valašska*, Vsetín 2001, ISBN 80-238-7892-1
* Winnifruth, TJ: Badlands-Borderland: A History of Southern Albania / Northern Epirus, 2003, page 44, "Romanized Illyrians, the Ancestors of the modern Vlachs", ISBN 0-7156-3201-9

## Externé odkazy
* VBeskydech.cz - informácie o Valašsku a Beskydoch
* Www.FolklorWeb.cz - Valašsko 
* Www.Valassko.info - cimbalovej muziky a folklórne súbory 
* Www.valassky.cz - Valašsko-slovenský a slovensko-valašský slovník online

## Zdroj
* 

Kategória:Valašsko
Kategória:Valašsko (Morava)
Kategória:Morava