Turkické jazyky

thumb|upright=2|Mapa rozšírenia turkických jazykov.
**Turkické jazyky** (iné názvy: **turecké jazyky**, staršie **turkské jazyky, turkotatárske jazyky**, zriedkavo **turkitské jazyky, türkské jazyky**) sú jednou z vetiev altajských jazykov, niekedy sa však považujú za samostatnú jazykovú rodinu. Označenie sa občas používa aj v mierne užšom význame – pozri nižšie pod Delenie.

## Delenie
Vysvetlivka: Slová uvedené v zátvorkách sú synonymá slova pred zátvorkou.

### Aktuálna systematika podľa viacerých zdrojov
turkické jazyky:
*prototurkičtina (praturkičtina, turkičtina)
*z-turkické jazyky (z a š skupina turkických jazykov, bežné turkické jazyky,  **turkické/turecké/turkotatárske jazyky v užšom zmysle**)
**juhovýchodné turkické jazyky (čagatajské jazyky, ujgurské jazyky (význam A), východné turkické jazyky/východoturkické jazyky, karlucké jazyky, stredoázijské (turkické) jazyky, východotürkütské jazyky)
***†staroturkičtina v širšom zmysle
****†orchonská turkičtina (staroturkičtina v užšom zmysle, starooghuzština) – t.j. jazyk Göktürkov (= Köktürkov, Modrých Turkov), jazyk orchonských nápisov
****†staroujgurčina - staroujgurčina je aj synonymum čagatajčiny
***†karlučtina (karlucko-ujgurské jazyky)
****†stredoturkický slovník Mahmúda al-Kášgarího
****†jazyk karachánovského štátu („karachanidčina“) – zaraďovaný aj pod aralsko-kaspické jazyky
****†jazyk po karachánovskom období
***†chórezmčina (chorezmijčina, chórezmská turkičtina, chorezmijská turkičtina, karluk-chórezmčina, chórezmská ujgurčina, chorezmijská ujgurčina) – bol to aj jazyk východnej Zlatej hordy; zaraďované aj ako izolovaný jazyk priamo pod (z-)turkické jazyky
***†čagatajčina (starouzbečtina)
***cátančina (ducha)
***uzbečtina – delí sa buď na 4 skupiny dialektov (severná uzbečtina (Kazachstan), južná uzbečtina (Uzbekistan, Afganistan; iranizovaná alebo neiranizovaná), kypčak-uzbečtina, oghuz-uzbečtina) alebo podľa Ethnologue ako „makrojazyk“ uzbečtina na 2 jazyky (severná uzbečtina (Uzbekistan, Kazachstan, vrátane kypčak-uzbečtiny a oghuz-uzbečtiny) a južná uzbečtina (Afganistan))
***ujgurčina (novoujgurčina) v širšom zmysle
****ujgurčina (novoujgurčina) v užšom zmysle
****východné turkické dialekty - dialekty z lokalít Kuča, Aksu, Chotan, Jarkand, Kašgar, Čerčen, Kerija, Turfan, Chami a i. (slabo preskúmané); zaraďované aj ako dialekty ujgurčiny
***taranči (ilijská ujgurčina)
***ili turki
***ainu (aini, ejnu)
***saryg-ujgurčina (sary-ujgurčina, západná ujgurčina) – zaraďované aj do severovýchodnej skupiny
**juhozápadné turkické jazyky (oghuzské jazyky, turkménske jazyky, južné turkické jazyky/juhoturkické jazyky, (chaladžština a) západotürkütské jazyky; jazyky označené * Ethnologue radí ako turecké jazyky, a označené ** ako azerbajdžanské jazyky)
***†staroanatolčina (seldžučtina)
***†staroosmančina
***západooghuzské jazyky
****turečtina (*}
****gagauzština (*)
****balkánska gagauzská turečtina (*)
****azerbajdžančina (**)
***juhooghuzské jazyky
****chaladžština (**) – Johanson ho klasifikuje ako oddelenú skupinu
****salčuk (salčuq) (**)
****afganská oghuzská skupina dialektov - afšár (afšar), baharlu, nafar atď.
****iránska oghuzská skupina dialektov – sonkorí (sonqorí), ainállu (aynallu), kaškajčina (**) (kašká’i, qašqai, qašqají)
***východooghuzské jazyky (oghuzsko-turkménske jazyky)
****turkménčina
****chorásánska turečtina (*)
***salarčina – zaraďované aj pod juhovýchodnú skupinu
**severozápadné turkické jazyky (kypčacké jazyky, kumánske jazyky, západné turkické jazyky/západoturkické jazyky)
***aralsko-kaspické jazyky (aralo-kaspické jazyky, juhokypčacké jazyky, kypčacko-nogajské jazyky):
****kazaština
****karakalpačtina
****(moderná) kirgizština ((moderná) kyrgyzština) – zaraďovaná aj k altajským turkickým jazykom
****nogajčina
****(†)kypčak-uzbečtina – zaraďovaná asi aj pod kumánčinu/kypčačtinu, lebo má rovnaký ISO kód
****fu-jü (fu-jüská kirgizština, juhosíbirske turkické jazyky) – zaraďované aj ako dialekt chakaštiny
***pontsko-kaspické jazyky (ponto-kaspické jazyky, čiernomorsko-kaspické jazyky, západokypčacké jazyky, (pečenežština a) kypčacko-oghuzské jazyky)
****karačajčina-balkarčina (balkarčina v širšom zmysle)
*****karačajčina
*****balkarčina v užšom zmysle
****karaimčina (karajčina)
****kumyčtina
****krymčačtina (krimčačtina, židovská krymská tatárčina) – považovaná aj za nárečie krymskej tatárčiny
****krymská tatárčina – zaraďovaná aj pod juhozápadnú skupinu
****†pečenežština
****†kumánčina (polovečtina) a †kypčačtina 
***uralské jazyky (severokypčacké jazyky, volžsko-uralské jazyky, kypčacko-bulharské jazyky):
****†jazyk západnej Zlatej hordy (starotatárčina) 
****tatárčina – dialekt centrálna tatárčina (kazanská tatárčina), dialekt západná tatárčina (mišarčina) a zmiešané dialekty (astrachánskotatársky a príp. ďalšie)
****západosibírska tatárska skupina dialektov (dialekt východná tatárčina) – turinčina, barabinčina, tomčina (tomské nárečie), ťumenčina, išimčina, irtyština, toboľčina, tarčina a iné
****baškirčina
**severovýchodné turkické jazyky (altajské jazyky, sibírske jazyky, severné turkické jazyky/severoturkické jazyky, ujgurské jazyky (význam B), ujgursko-oghuzské jyzyky)
***†starokirgizština – zaraďované aj do (?) juhovýchodnej skupiny
***juhosibírske jayzky
****čulymčina - zaraďovaná aj pod severozápadnú skupinu
****sajanské turkické jazyky
*****tuviančina
*****karagaština (tofalarčina, tofa)
****jenisejské turkické jazyky (chakaské jazyky bez čulymčiny)
*****chakaština
*****šorčina – uvádzané aj spolu s čulymčinou
*****dialekty príbuzné šorčine – sagajčina (sagaj), kačinčina (kača), kyzylčina (kyzyl, qyzyl) 
****altajské turkické jazyky (altajčina v širšom zmysle, ojrotské jazyky)
*****severná altajčina - dialekty tubalarčina (tuba, tuba-kiži, jyš-kiži), kumandinčina (kumandi, kumandy, kumandú, kumandy-kiži), čelkančina (kú, kuu-kiži, lebedinčina); zaraďované aj ku kirgižštine
*****južná altajčina (ojrotčina) v širšom zmysle – dialekty južná altajšina v užšom zmysle (ojrotčina v užšom zmysle, altajčina v užšom zmysle, altaj-kiži), teleutčina (teleut, tälängät), telengitčina (telengit, tälängit, tälängüt)
***severosibírske jazyky (jakutské jazyky)
****dolgančina
****jakutčina
**urumčina – považovaná aj za nárečie krymskej tatárčiny alebo aspoň za jazyk patriaci priamo pod severozápadnú skupinu
*r-turkické jazyky (r a l skupina turkických jazykov, oghurské jazyky, bulharské jazyky, hunsko-bulharské jazyky, turkicko-bulharské jazyky, bulharsko-turkické jazyky)
**?†hunčina
**?†chazarčina
**?†avarčina (turkická avarčina) – pozor na zámenu s modernou avarčinou
**†protobulharčina (prabulharčina, starobulharčina)
***†raná protobulharčina
***†podunajská bulharčina
***†povolžská bulharčina
**čuvaština

Poznámka: V slovenčine sa môže vždy alternatívne písať:
*namiesto oghuz... : oguz... 
*namiesto oghur... : ogur...
*namiesto kypčak... : kipčak...
*namiesto turkick...: tureck... alebo turksk... alebo turkotatársk...

### Chronologická systematika
Turkické jazyky:
*staroturkické jazyky– 8-10. stor. resp. 8. - 13. stor.
*stredoturkické jazyky – 11.-15. stor. resp. 13. - polovica 19. stor.
*novoturkické jazyky – od. 16. stor. resp. od polovice 19. stor.

### Systematika podľa Johansona 1998
Turkické jazyky:
*prototurkičtina
*bežné turkické jazyky
**juhovýchodná vetva (ujgurské jazyky)
***západná skupina
****uzbečtina (vrátane oghuz-uzbečtiny,  bez kypčak-uzbečtiny)
***východná skupina
****taranči 
****salarčina
****ujgurčina
****saryg-ujgurčina (sary-ujgurčina)
****východné turkické dialekty – dialekty z lokalít Kuča, Aksu, Chotan, Jarkand, Kašgar, Čerčen, Kerija, Turfan a i. (slabo preskúmané)
**juhozápadná vetva (oghuzské jazyky)
***juhooghuzská skupina
****afganská oghuzská skupina dialektov- afšár (afšar)
****iránska oghuzská skupina dialektov – sonkorí (sonqorí), ainállu (aynallu), kaškajčina (kašká’i, qašqai, qašqají)
***východooghuzská skupina
****turkménčina
****chorásánska turečtina
***západooghuzská skupina
****azerbajdžančina
****turečtina
****gagauzština
**severozápadná vetva (kypčacké jazyky)
***juhokypčacká skupina (aralsko-kaspické jazyky
****kazaština
****karakalpačtina
****kirgizština (kyrgyzština)
****nogajčina
****kypčak-uzbečtina
****fu-jü (fu-jüská kirgizština, juhosíbirske turkické jazyky) 
***západokypčacká skupina
****karačajčina
****balkarčina
****karaimčina (karajčina)
****kumyčtina
****krymská tatárčina
***severokypčacká skupina (volžsko-uralské jazyky)
****západosibírska tatárska skupina dialektov – dialekty turinčina, barabinčina, tomčina (tomské nárečie), ťumenčina, išimčina, irtyština, toboľčina, tarčina a iné
****tatárčina- kazanská tatárčina, mišarská tatárčina
****baškirčina
**severovýchodná vetva (sibírske jazyky)
***juhosibírska skupina
****čulymčina - dialekt küerik a pod.
****sajanské turkické jazyky
*****tuviančina
*****karagaština (tofalarčina, tofa)
****jenisejské turkické jazyky
*****chakaština
*****šorčina
*****dialekty príbuzné šorčine – sagaj, kača, kyzyl (qyzyl)
****altajské turkické jazyky
*****altajčina
*****dialekty príbuzné altajčine – tuba, kumandi, kü, teleut, telengit (autor dodáva, že niektoré tieto dialekty sú blízke kirgizštine)
***severosibírska skupina
****dolgančina
****jakutčina
*arghu-turkické jazyky
**chaladžština
*bulharsko-turkické jazyky
**čuvaština

### Systematika podľa Baskakova 1960 a 1981

turkické jazyky:
*prototurkičtina

*východohunská vetva (východoturkické jazyky)
**ujgurské jyzyky (ujgursko-oghuzské jazyky)
***ujgursko-tuküské jazyky
****tuviančina
****tofalarčina (karagaština)
****†staroujgurčina
****†starooghuzština
***jakutské jazyky
****jakutčina (a dolgančina)
***chakaské jazyky
****chakaština
****kamasinčina
****šorčina
****čulymská tatárčina
****severná altajčina
****sary-ujgurčina
**kirgizsko-kypčacké jazyky
***†starokirgizština
***kirgizština
***južná altajčina (altajčina)

*západohunská vetva (západoturkické jazyky)
**oghuzsko-kalucko-kypčacké jazyky
***karlucké jazyky
****karlucko-ujgurské jazyky
*****†jazyk karachánovského štátu
*****†jazyk po karachánovskom období
****karlucko-chórezmské jazyky
*****†karlucko-chórezmský jazyk
*****†starouzbečtina
*****uzbečtina – ale uzbecké dialekty pozri nižšie
*****novoujgurčina (ujgurčina)
***kypčacko-oghuzské jazyky (v širšom zmysle)
****oghuzské jazyky
*****oghuzko-turkménske jazyky
******turkménčina
******truchmenčina
*****oghuzsko-seldžucké jazyky
******turečtina
******azerbajdžančina
******??južná krymská tatárčina
******†seldžučtina
******†staroosmančina
*****oghuzsko-bulharské jazyky
******gagauzština
******balkarské dialekty
******†pečenežština
******†uzština
****kypčacké jazyky
*****kypčacko-polovecké jazyky
****** †kumánčina (polovečtina) – alebo pod kypč.-oghuzské
******kypčacko-nogajské jazyky
*******nogajčina
*******karakalpačtina
*******kazaština
*******uzbecké dialekty
****** kypčacko-oghuzské jazyky (v užšom zmysle)
*******karaimčina
*******kumyčtina
*******karačajčina-balkarčina
*******??severná krymská tatárčina
*****kypčacko-bulharské jazyky
******tatárčina
******baškirčina
******†západná zlatohordčina
**bulharské jazyky
***†starobulharčina
***†chazarčina
***čuvaština

Poznámka: Hunčina je tu zrejme považovaná za jazyk, ktorého rozdelením na západnú časť (západohunská vetva) a východnú časť (východohunská vetva) vznikli všetky dnešné turkické jazyky. 

## Referencie

## Externé odkazy
*http://turkoloji.cu.edu.tr/DILBILIM/johanson_01.pdf
*http://www.phil.muni.cz/jazyk/files/ALTAJSKAklasifikace.pdf
*http://www.turkiclanguages.com/www/classification.html 
*http://www.eurasica.ru/articles/lingvo/otdelnye_klassifikatsii_tyurkskih_yazykov/ 
*http://genhis.philol.msu.ru/article_132.shtml#chapter_17
*http://turkic-languages.scienceontheweb.net/migration_and_classification_of_turkic_languages.html 
*http://turkic-languages.scienceontheweb.net/ 
*http://titus.fkidg1.uni-frankfurt.de/didact/karten/turk/turklm.htm
*http://altaica.narod.ru/Engl.htm 
*https://web.archive.org/web/20091007200041/http://www.univie.ac.at/ksa/html/inh/stud/studmate_files/zentralas_0607/GesamtversionNewZas1_7.pdf
*http://www.britannica.com/EBchecked/topic/609955/Turkic-languages/80005/Literary-languages?anchor=ref618048
*http://www.iranicaonline.org/articles/turkic-languages-overview