Veronika potočná

**Veronika potočná** (iné názvy pozri nižšie; ) je druh z rodu veronika z čeľade skorocelovité (*Plantaginaceae*). Je to trváca vodomilná bylina. Jej prirodzený areál sa rozprestiera od Európy a severnej Afriky, cez Blízky východ po Kaukaz, Sibír a strednú a východnú Áziu.  

## Názvy
Súčasný názov druhu je **veronika potočná**. Staršie názvy sú: *rozrazil potočný*, *rozrazil vodný*, *rozrazil bobovník* [resp. lapsus calami: "rozrazil robovník"], *rozrazil potočník*. 

Ľudový názov je: *bobovník* (resp. *bôbovník*). Staršie ľudové názvy sú: *potočník* [toto je v súčasnosti slovenský názov rodu *[[Sium]]*], *vodník*, *žabia lyžička*, *rozrazilka*, *ronika* a *deravica*. 

Uvedené ľudové názvy, najmä potočník, vodník a prípadne aj bobovník, môžu alternatívne označovať agregátny druh veronika drchničková (*Veronica anagallis-aquatica* agg.), čiže druh veronika drchničková/rozrazil žabí (lat. *Veronica anagallis-aquatica*) v staršom, širšom ponímaní, keďže tento je veronike potočnej značne podobný.

## Opis
Je to trváca bylina s holou poliehavou alebo vystúpavou stonkou, dlhou 20 až 60 cm, ktorá sa dobre zakoreňuje v uzloch. 

Listy sú protistojné, všetky krátko stopkaté, široko elipsovité, na báze krátko klinovité až okrúhle. Na okraji sú plytko pílkovité (najmä v hornej polovici čepele) až celistvookrajové. Sú dužinaté, na líci tmavozelené a lesklé.   

Štvorpočetné kvety sú v krátkych 10 až 25 kvetých protistojných strapcoch, ktoré vyrastajúce v pazuchách listov. Listene sú kopijovité až čiarkovité, stopky kvetov dlhé 3 – 7 mm. Koruna je tanierovitá, s priemerom 5 – 7 mm, sýtomodrá, zriedka ružová  alebo biela a tmavšie žilkovaná. Kalich je štvordielny a kališné zuby kopijovité. Tyčinky sú dve s fialovými peľnicami. Čnelka je dlhá do 2 mm a blizna je dvojlaločná. Tobolky sú zboku slabo stlačené, srdcovité až takmer guľovité, v čase zrelosti neprevyšujú kalich, na vrchole sú plytko vykrojené. Otvárajú sa pri zvýšenej vlhkosti, takže semená sa môžu šíriť vodou. Semená sú široko elipsovité až guľaté, žltkasté a lesklé.   

Veronika potočná je hmyzoopelivý druh, ktorý sa rozmnožuje semenami ale aj vegetatívne – zakoreňovaním v uzloch stonky a úlomkami uvoľnenými počas obdobia vysokého prietoku vody. Kvitne v máji až auguste.

## Rozšírenie
Pôvodným areálom veroniky potočnej je Európa, Blízky východ, Kaukaz, Sibír, stredná a východná Ázia a severná Afrika. Zavlečená je v Severnej Amerike, Čile, Južnej Afrike a na Sachaline. Na Slovensku sa vyskytuje takmer na celom území. 

## Výskyt
Veronika potočná patrí do skupiny vodných alebo močiarnych veroník, s vysokým stupňom polymorfizmu. Rastie často masovo na okrajoch pomaly tečúcich vôd, pri prameniskách a zaplavovaných územiach ako pionierska rastlina. Obľubuje podmáčané, na minerály bohaté, humózne, štrkovité, piesočnaté alebo hlinité pôdy. 
Obsadzuje stanovištia od rovinného až do horského stupňa, na Slovensku s najvyššie zaznamenaným výskytom vo výške 1 650 m n. m.    

## Význam a využitie
V ľudovom liečiteľstve bola veronika potočná známa už v stredoveku. Predmetom zberu je kvitnúca vňať, ktorá obsahuje okrem trieslovín, horké glykozidy, silicu, organické kyseliny a saponíny. Jej využitie je podobné ako pri veronike lekárskej. Čerstvá šťava z rastliny sa aplikuje na podporu činnosti obličiek a ako pomocný liek pri kožných a pečeňových chorobách. Pre vysoký obsah vitamínu C sa z dužinatých listov dajú pripraviť vitamínové šaláty. 

## Poddruhy
Webové stránky POWO rozlišujú v rámci druhu tieto poddruhy:
*''Veronica beccabunga'' subsp. ''abscondita'' – s výskytom od Turecka po Libanon a severozápadný Irán 
*''Veronica beccabunga'' subsp. ''beccabunga'' – mierne oblasti Eurázie a severná Afrika
*''Veronica beccabunga'' subsp. ''muscosa'' – s výskytom od severovýchodného Iránu cez Himaláje po Čínu

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Liečivé rastliny
potočná
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Rastliny s modrými kvetmi
Kategória:Rastliny s bielymi kvetmi
Kategória:Rastliny s ružovými kvetmi