Juraj Buchholtz (1688)

**Juraj Buchholtz** (*Georgius Buchholtz*, *Georg Buchholtz*; * 3. november 1688, Kežmarok† 3. august 1737, Kežmarok), osobnosť UNESCO, syn Juraja Buchholtza (1643 – 1724) a jeho manželky Zuzany. Bol polyhistor, astronóm, ktorý pôsobil na evanjelickom lýceu v Kežmarku. Zasvätil svoj život výskumu sústav jaskýň na Slovensku a propagácii vedeckých poznatkov z výskumov v oblasti Vysokých Tatier. Prvý zakreslil panorámu Vysokých Tatier, cenné sú jeho speleologické a astronomické pozorovania a výskumy, člen vedeckých spoločností vo Vroclave a Lipsku.

## Život a dielo
Študoval v Rožňave a Kežmarku, v rokoch 1708  1713  absolvoval štúdium teológie v Gdansku, Greifswalde, Lipsku a Wittenbergu. Po ukončení štúdií roku 1714 sa stal Buchholtz rektorom ev.a.v. artikulárnej školy v Paludzi a v rokoch 17221728 bol rektorom ev.a v. školy v Kežmarku.  Pobyt v Kežmarku využil nielen na vzdelávanie detí, ale aj na skúmanie prírody. Autor viacerých štúdií o lososoch v rieke Poprad a v Dunajci, o liečivých prameňoch vo Vyšných Ružbachoch o Demänovských jaskyniach. Skúmal a zakreslil aj Silickú Ľadnicu, i Domicu. Mapu Demänovskej jaskyne urobil ako prvú na Slovensku. Matej Bel ju v roku 1723 uverejnil vo svojom diele *Hungariae antiquae et novae prodromus* (Posol starého a nového Uhorska). Napísal štúdiu o charaktere vetrov vo Vysokých Tatrách. Išiel v stopách svojho otca Juraja Buchholtza staršieho, uskutočňoval krátke i dlhšie vychádzky do Vysokých Tatier. Bádal spolu so študentmi po tajomstvách Zeleného plesa.  

Keď pôsobil v Paludzi, stal sa dobrým znalcom Západných Tatier. Bol to on, ktorý v najväčšej miere informoval Mateja Bela o týchto horách. So svojimi študentmi sa vybral v roku 1724 do Belianskych Tatier a k Zelenému plesu pod Jastrabou vežou. Túto vysokohorskú túru opísal v *Relation von der Carpathischen Reise* v Annales physico–medicorum, Breslau 1725. V archíve kežmarského lýcea je zoznam školských úloh, ktoré dal Buchholtz roku 1736 svojim žiakom. Mali opísať príčiny výstupov na tatranské štíty. Buchholtz je autorom prvej známej panorámy Tatier. Ide o ceruzkou kreslený pohľad na hory od Veľkej Lomnice z roku 1717 s podrobnou legendou.

Buchholtz sa venoval aj astronómii. Pozoroval slnečné a mesačné úkazy. Svoje poznatky uverejnil v rokoch 1723 – 1726 vo Vroclavských análoch *Sammlung von Natur und Medizin - wie auch hierzu gehörigen Kunst und Literatur - Geschichten*. Tu pravidelne uverejňoval svoje meteorologické pozorovania. Počas rokov 1723  1726  uverejnil  vo Vroclavských análoch vyše 50 článkov, s pozoruhodnými zaujímavosťami.  Napríklad, napísal, že 1. marca a 14. júna 1726 bolo v Kežmarku vidieť dve slnká, 29. januára 1724 bolo na  celom Spiši zemetrasenie s dvoma otrasmi. 

Bol aj literárne činný. Písal latinské, nemecké i slovenské verše, pre svojich študentov napísal divadelnú hru.  S manželkou Alžbetou Platty (Plathy) mal syna Pavla.

Po Buchholtzovi Uhorský karpatský spolok pomenoval *Zbojnícke plesá*. Po roku 1918 však názov zapadol do zabudnutia. Meno Juraja Buchholtza je zapísané na zozname osobností UNESCO.

## Referencie


## Externé odkazy

* Juraj Buchholtz na kezmarok.com 
* Juraj Buchholtz 
* Záznam o narodení a krste v matrike – evanjelická farnosť

Kategória:Osobnosti z Kežmarku
Kategória:Slovenskí astronómovia
Kategória:Slovenskí horolezci
Kategória:Slovenskí jaskyniari
Kategória:Slovenskí polyhistori
Kategória:Uhorskí astronómovia
Kategória:Uhorskí horolezci
Kategória:Uhorskí polyhistori
Kategória:Príslušníci zemianskeho stavu
Kategória:Osobnosti Evanjelického lýcea v Kežmarku
Kategória:Osobnosti Tatier