Rusínčina

**Rusínčina** (staršie názvy: **ruténčina**, **ruthénčina**; v rusínčine na Slovensku: *русиньскый язык* - rusîňskyj jazyk, vo vojvodinskej rusínčine: *руски язик* - rusky jazyk, v rusínčine na Ukrajine: *pyсинска мова* - rusynska mova) je indoeurópsky jazyk, tvoriaci prechod medzi západoslovanskými a východoslovanskými jazykmi. Hovoria ňou Rusíni, obyvatelia severovýchodnej časti Karpatského oblúka na pomedzí Slovenska, Ukrajiny, Poľska, Maďarska a Rumunska. Hovoria ňou aj komunity rusínskych vysťahovalcov a ich potomkov inde vo svete (USA, Kanada). Najvyšší štatút získala v srbskej autonómnej oblasti Vojvodina, kde je od roku 1974 jedným zo šiestich úradných jazykov.  Na Slovensku je rusínčina oficiálne uznávaná ako minoritný jazyk od roku 1995. Jadro Rusínov žije v Zakarpatskej oblasti na Ukrajine. Ukrajina však rusínčinu na národnej úrovni oficiálne neuznáva (len na regionálnej) a považuje za nárečie ukrajinčiny.

Rusínčina je chránená Európskou chartou regionálnych alebo menšinových jazykov na Slovensku, v Srbsku, Chorvátsku a Rumunsku.

## Nárečia
Rusínske dialekty sa delia na dve veľké skupiny:
* karpatské (Slovensko, Ukrajina, Poľsko, Maďarsko a Rumunsko)
* panónske (Srbsko a Chorvátsko).

Karpatská rusínčina patrí medzi východoslovanské jazyky.

Panónska rusínčina je podobná šarišskému dialektu slovenčiny, klasifikuje sa ako prechodný sotácko (t. j. východoslovensko)-západoslovanský dialekt, preto sa zaraďuje aj medzi západoslovanské jazyky. Kodifikovaná na Slovensku lemkovsko-prešovská rusínčina zaznamenala určitý slovenský vplyv a má v svojom slovníku niektoré slovenské slová ako „slovenský“, „volič“, „spoločenský“ a pod.

Prvá gramatika rusínčiny je *Карпаторусский букварь (Karpatorusskij bukvar')* (1931)  a *Буквар. Перша книжечка для народных школ. (Bukvar. Perša knyžečka dlja narodnŷch škol.)* (1935).

## Karpatská rusínčina na Slovensku
Divadlo Alexandra Duchnoviča v Prešove je jediným divadlom na Slovensku a na svete, ktoré hrá v rusínčine – pôsobí od roku 1945. V roku 1995 bol rusínsky jazyk na Slovensku oficiálne kodifikovaný, v súčasnosti sa na Slovensku vyučuje na niekoľkých základných školách. V roku 1998 bolo na pôde Inštitútu národnostných štúdií Prešovskej univerzity založené rusínske oddelenie, ktoré bolo v roku 2008 transformované na Ústav rusínskeho jazyka a kultúry. Na Slovensku vychádza v rusínčine dvojtýždenník InfoРусин. Niektorí rusínski kňazi Prešovskej gréckokatolíckej a pravoslávnej eparchie používajú rusínčinu v svätej liturgii tak, že apoštol a Evanjelium čítajú po rusínsky, a taktiež aj kázeň majú v tomto jazyku. Slovensko-rusínsky online slovník  je používaný okrem tlačenej verzie, ktorá vyšla v rokoch 2012  a 2015. 

## Panónska rusínčina vo Vojvodine
thumb|Oficiálne použitie rusínčiny vo Vojvodine
[thumb|Úrad primátora Nového Sadu v 4 úradných jazykoch Vojvodiny ([srbčina|srbsky, maďarsky, slovensky a **panónskorusínsky**)]]
náhľad|Dvojjazyčný poľsko-rusínsky nápis
náhľad|Dvojjazyčný slovensko-rusínsky nápis

Panónska rusínčina v srbskej autonómnej oblasti Vojvodina je rozlišovaná ako jazyk národnostnej menšiny už od roku 1974. Je kodifikovaná na základe publikácií Mikolu Kočiša (Микола Кочиш) *Правопис руского язика* (*Pravopis ruskoho jazika*) z roku 1971 a *Ґраматика руского язика* (*Gramatika ruskoho jazika*) z roku 1974. Keďže to bolo v čase, kedy v Československu ani na Ukrajine rusínčina nebola oficiálne rozlišovaná, je panónska rusínčina kodifikovaná podľa iných pravidiel než je karpatská rusínčina.

Panónski Rusíni nazývajú svoj jazyk *руски язик* (*ruski jazik*). Ich kultúrne centrum je Ruski Kerestur (rusínsky *Руски Керестур*; srbsky *Руски Крстур*, *Ruski Krstur*). Hoci je počet panónskych Rusínov omnoho menší ako Karpatských Rusínov, vďaka tomu, že žijú v mnohonárodnostnej Vojvodine, ktorá im garantuje práva národnostných menšín, existujú tu základné i stredné školy s vyučovacím jazykom rusínčina, rusinistika je študijným oborom na univerzite v Novom Sade, miestne Rádio Novi Sad má vysielanie v rusínčine a existuje pomerne veľké množstvo literatúry v panónskej rusínčine ako i rusínsko-srbské slovníky.

## Abeceda
Rusínčina sa píše cyrilikou.

## Ukážka
### Porovnanie
Keď porovnáme texty, vidíme, že panónska rusínčina má malo spoločného s ukrajinčinou na rozdiel od lemkovského dialektu v ktorom zas vidíme slovenský vplyv – slová „*родак*“ (*rodák*), „*хыр*“ (*chýr*), „*невидженых*“ (*nevidených*), „*сполоченьскій*“ (*spoločenský*).

Na druhej strane vidíme, že panónska rusínčina ma veľmi mnoho spoločného s východoslovenským nárečím.

;Úryvok v  panónskej rusínčine:

*Того року ше одбуло уж друге стретнуце габурчанох по походзеню, хторих у Валалским уряду, у Габури 8. юлия 2006. року, на родней груди привитал староста валалу М. Ющик. Щири слова, подзековносц, пиха и гордосц пре добри глас о своїм валалу, витаня длуго нєвидзеней родзини, здогадованя на давни часи, на Габуру, на родзину и традицию, мали свойо место нє лєм на стретнуцох родзини, алє и на цалей дводньовей културно-уметнїцкей и спортовей програми хтора ше одбувала под назву: «Габура шпива и шпортує».*

Transkripcia:

*Toho roku še odbulo už druhe stretnuce haburčanoh po pohodzenju, htorih u Valalskim urjadu-hiži, u [[Habura|Haburi]] 8. julija 2006. roku, na rodnej hrudi privital starosta valalu M. Juščik. Ščiri slova, podzekovnosc, piha i hordosc pre dobri hlas o svojim valalu, vitanja dluho njevidzenej rodzini, zdohadovanja na davni časi, na Haburu, na rodzinu i tradiciju, mali svojo mesto nje ljem na stretnucoh rodzini, alje i na calej dvodnjovej kulturno-umetnjickej i sportovej prohrami htora še odvivala pod nazvu: "Habura špiva i športuje".*

;Úryvok v  najzápadnejšom lemkovsko-prešovskom variante kodifikovanom na Slovensku:

*Того року ся одбыла уж друга стріча габурскых родаків, котрых на Сельскім уряді в Габурі 8. юла 2006, на роднім ґрунті привитав староста села М. Ющик. Слова до душы, подякы і гордости за шыріня доброго хыру о своїм селі, витаня довго невидженых родаків, споминаня на давны часы, на Габуру, на родину і традіції мали свій простор нелем на стрічі родаків але і на цілій дваднёвій културно-сполоченьскій і шпортовій акції, яка ся одбывала під назвов: «Габура співає і шпортує.»*

;Úryvok v lemkovsko-gorlickom variante kodifikovanom v Poľsku:

*Того року одбыла ся уж друга стрича габурскых родаків, котрых на Сільському уряді в Габурі 8. липця 2006, на ридни земли привитав староста села М. Ющік. Щиры слова подякы і гордости за шыриня доброй славы свого села, витаня медже довго невидженыма родаками, спомин давных часив, Габури, родини і традициї были не лем на стричи родаків, але і на цілим дводньовим культурно–суспільним і спортовим сьвяті, яке ся одбыло під назвом «Габура співає і спортує».*

;Na porovnanie, ukrajinčina:

*Цього року відбулася друга зустріч габурських земляків, котрих на Сільському уряді в Габурі 8 липня 2006 року, на рідній землі привітав староста села М. Ющик. Щирі слова подяки й гордості за поширення доброї слави свого села, вітання між довго не бачених земляків, спомин давніх часів, Габури, родини і традицій мали місце не лише на зустрічі земляків, але й на цілому дводенному культурно-суспільному і спортивному святі, яке відбувалося під назвою: «Габура співає і спортує».*

;Na porovnanie, ruština:

*В этом году состоялась вторая встреча габурских земляков, которых на Сельском совете в Габуре 8 июля 2006, на родной земле приветствовал староста села М. Ющик. Душевные слова, благодарность и гордость за распространение хорошей репутации села, приветствие земляков, которых давно не видели, воспоминания  старых времён, семьи и традиций имели место не только на встрече земляков, но и на всей двухдневной культурно-общественной акции, которая состоялась под названием: «Габура поёт и занимается спортом».*

;Na porovnanie, šariština - východoslovenské nárečie:

*Teho roku še zbulo už druhe stretnuce gaburskich rodakoch, chtorich na obecnim uradze v Gabure 8. Jula 2006, na rodnej žemi privital starosta valala M. Juščik. Ščedre slova podzekovaňa i herdosci za šireňe dobreho chiru o svojim valaľe, privitaňe dluho nevidzenich rodakoch, spominaňe na davne časi, na Gaburu, na rodzinu i zviklosci maľi svojo mesco ňe ľem na stretnuci rodakoch, aľe i na calej dvojdňovej kulturno-spoločenskej i športovej udalosci, chtora še odohravala pod nazvom  «Gabura špiva i športuje.»*

## Referencie

## Zdroje

* Plišková, Anna: Rusínsky jazyk na Slovensku: náčrt vývoja a súčasné problémy. Prešov : Metodicko-pedagogické centrum, 2007, 116 s. http://www.unipo.sk/public/media/11525/Rusinsky_jazyk_na_Slovensku.pdf

## Ďalšia literatúra
* 
*

## Externé odkazy
* Rusíni Slovenska
* Rusyn FM - Rusínske internetové rádio


Kategória:Rusíni
Kategória:Jazyky na Slovensku
Kategória:Jazyky v Srbsku
Kategória:Jazyky na Ukrajine
Kategória:Jazyky vo Vojvodine