open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rakytovský potok (prítok Bieleho Váhu)

**Rakytovský potok** je potok v hornom Liptove, prevažne v západnej časti okresu Poprad. Je to ľavostranný prítok Bieleho Váhu, meria  a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Tečie v Podtatranskej kotline, v podcelku Tatranské podhorie, pramení severne od Rakytovca (), v blízkosti Rakytovských pliesok, v nadmorskej výške približne . 

## Opis toku
Najprv tečie juhojuhozápadným smerom, následne sa esovito stáča a podteká Cestu slobody. Od nej pokračuje na krátkom úseku na juhojuhovýchod cez lokalitu Na Striedku, potom sa postupne stáča na juhojuhozápad a opúšťa územie TANAP-u a zároveň aj okresu Poprad. Zároveň vstupuje do podcelku Liptovská kotlina a na krátkom úseku tečie v okrese Liptovský Mikuláš. Severoseverovýchodne od obce Važec ústi v nadmorskej výške cca  do Bieleho Váhu. Nepriberá žiadne prítoky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Tatranskom podhorí
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Zasmrečinský potok

**Zasmrečinský potok** je potok v hornom Liptove, tečie na rozhraní okresov Poprad a Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Bieleho Váhu, meria  a je tokom IV. rádu. Na hornom toku tečie územím TANAP-u.

## Prameň
Tečie v Podtatranskej kotline, kde pramení v podcelku Tatranské podhorie západne od osady Štrbské Pleso v nadmorskej výške približne  

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu juhojuhozápadným smerom, potom tečie na krátkom úseku na západ a následne sa stáča severojužným smerom, pričom opúšťa územie TANAP-u. Ďalej tečie po hranici medzi okresmi Poprad na ľavom a Liptovský Mikuláš na pravom brehu, dvakrát sa esovito ohýba, tečie okrajom chatovej osady Jastrabia na pravom brehu a zľava následne priberá dva prítoky zo severnej časti lokality Zasmrečinské. Ďalej vstupuje do Liptovskej kotliny, pokračuje juhojuhozápadným smerom a opäť z ľavej strany priberá prítok () z južnej časti lokality Zasmrečinské. Severovýchodne od obce Važec, v blízkosti Nemeckého vojenského cintorína, sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Bieleho Váhu.

## Referencie


Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Tatranskom podhorí
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Železná voda

**Železná voda** je potok v hornom Liptove, v západnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Lúčneho potoka, meria  a je tokom V. rádu.

## Prameň
Tečie v Podtatranskej kotline, kde pramení v najvýchodnejšej časti podcelku Liptovská kotlina, západne od chatovej osady Tatranský Lieskovec v lokalite Zasmrečinské, v južnej časti územia prírodnej rezervácie Blatá, v nadmorskej výške približne 

## Opis toku
Od prameňa tečie severojužným smerom, zľava priberá prítok prameniaci tiež v lokalite Zasmrečinské a prechodne tečie juhozápadným smerom cez lokalitu Petrovská. Sprava potom priberá prítok z močaristej oblasti na hranici PR Blatá a ďalej už tečie juhojuhozápadným smerom. Na dolnom toku podteká štátnu cestu č. 18, následne aj železničnú trať č. 180 a západo-juhozápadne od osady Tatranská Štrba ústi v nadmorskej výške cca  do Lúčneho potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Lúčny potok

**Lúčny potok** môže byť:

* prítok Bieleho Váhu v povodí Váhu, pozri Lúčny potok (prítok Bieleho Váhu)
* prítok Klčovského potoka v povodí Hornádu, pozri Lúčny potok (prítok Klčovského potoka)
* prítok Komárovského potoka v povodí Bodvy, pozri Lúčny potok (prítok Komárovského potoka)
* prítok Komjatnej v povodí Váhu, pozri Lúčny potok (prítok Komjatnej)
* prítok Smolinského potoka v povodí Myjavy, pozri Lúčny potok (prítok Smolinského potoka)
Pontebba

**Pontebba ** (, , frulansky *Pontebbe*) je obec v Taliansku v provincii Udine.

## Iné projekty


Kategória:Obce v Taliansku
Lúčny potok (prítok Bieleho Váhu)

**Lúčny potok** je potok v hornom Liptove, prevažne v západnej časti okresu Poprad. Je to ľavostranný prítok Bieleho Váhu, má dĺžku 4,7 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Tečie v Podtatranskej kotline, pramení v najvýchodnejšej časti podcelku Liptovská kotlina, vo východnej časti lokality Zasmrečinské, na okraji chatovej osady Tatranský Lieskovec, v nadmorskej výške približne 925 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu severojužným smerom západným okrajom Tatranského Lieskovca, podteká cestu I. triedy č. 18 i železničnú trať č. 180, zľava priberá prítok prameniaci západne od železničnej zastávky Tatranský Lieskovec a potok sa stáča juhozápadným smerom. Následne priberá niekoľko ľavostranných prítokov, najprv dva krátke prítoky z lokality Suché, potom prítok zo západného svahu Vlčej jamy (924,5 m n. m.) a tiež prítok z lokality Hencnava. Ďalej priberá svoj najvýznamnejší prítok, pravostrannú Železnú vodu a výrazne rozšíreným korytom pokračuje západným smerom, pričom výrazne meandruje. Z pravej strany ďalej priberá prítok z lokality Petrovská, opäť sa stáča na juhozápad, pričom na krátkom úseku vytvára hranicu medzi okresmi Poprad na ľavom a Liptovský Mikuláš na pravom brehu a zľava ešte priberá tri prítoky pretekajúce lokalitou Krivošova lúka. Zároveň podteká teleso diaľnice D1 a vteká na územie okresu Liptovský Mikuláš (cca 0,5 km), kde sa východo-severovýchodne od obce Važec vlieva v nadmorskej výške 816,5 m n. m. do Bieleho Váhu.

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Banda (department)

Department **Banda** leží v stredozápadnej časti provincie Santiago del Estero na severozápade Argentíny a je jedným z 27 departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentom Jiménez, na východe s departmentom Figueroa, na juhu s departmentmi Robles a Hlavné mesto a na západe s departmentom Río Hondo.

Hlavné mesto departmentu Banda je La Banda na rieke Dulce. Leží 8&nbsp;km od hlavného mesta provincie Santiago del Estero a 1 180&nbsp;km od Buenos Aires. Rozloha (3 597&nbsp;km²) zodpovedá 2,6 percentám rozlohy provincie.

## Obyvateľstvo
Podľa odhadu INDEC stúpol počet obyvateľstva departmentu Banda z 128 387 obyvateľov (2001) na 134 205 obyvateľov v roku 2005.

## Ekonomika
Ekonomika departmentu Banda je závislá od poľnohospodárstva. Okrem chovu dobytka sa poľnohospodári venujú pestovaniu bavlny, zemiakov a batatov, cibule, kukurice, rajčiakov, pšenica a tekvíc. Okrem toho sa tu ťaží soľ.

## Mestá a obce
* Antaje
* Ardiles
* Cañada Escobar
* Chaupi Pozo
* Clodomira
* La Aurora
* La Dársena
* Los Quiroga
* Simbolar

Kategória:Departmenty v Argentíne
Solisková voda

**Solisková voda** je potok v hornom Liptove, na území okresov Poprad a Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Mlyničnej vody, meria  a je tokom V. rádu. Na hornom toku preteká územím TANAP-u.

## Vznik
Tečie v Podtatranskej kotline, vzniká v podcelku Tatranské podhorie bifurkáciou Bieleho Váhu. Od hlavného koryta Bieleho Váhu sa oddeľuje sprava na západojuhozápadnom úpätí Rakytovca (), západne od osady Štrbské Pleso, v nadmorskej výške približne  

## Opis toku
Najprv tečie juhojuhozápadným smerom, podteká Cestu slobody a preteká lokalitou Pod Hrádkom. Po opustení územia TANAP-u vteká do Liptovskej kotliny a zároveň na územie okresu Liptovský Mikuláš, kde na krátkom úseku tečie severojužným smerom, pričom sa prechodne rozvetvuje na tri ramená. Napokon sa esovito ohýba, pokračuje k ústiu viac juhojuhozápadným smerom a v lokalite Hliniská, severoseverovýchodne od obce Važec, sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Mlyničnej vody.

## Referencie


Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Tatranskom podhorí
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Čierny Váh

**Čierny Váh** môže byť:

* ľavostranná zdrojnica Váhu, pozri Čierny Váh (rieka)
* vodná nádrž na rovnomennej rieke, pozri Čierny Váh (vodná nádrž)
* miestna časť obce Kráľova Lehota, pozri Čierny Váh (osada)
Santiago (ostrov)

**Santiago** je ostrov, nachádzajúci sa v súostroví ekvádorskom Galapágy. Plocha ostrova je 585&nbsp;km2, najvyšší bod má 920&nbsp;m. Celý ostrov zaberá štítová sopka, s centrom na severozápade. Svahy vulkánu pokrývajú početné lávové prúdy a pyroklastickými troskovými kužeľmi, pochádzajúcimi z obdobia holocénu. V súčasnosti sopka nie je aktívna, posledná erupcia sa odohrala na začiatku 20. storočia - rok 1906.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - ostrov Santiago na Global Volcanism Program  

Kategória:Galapágy
Kategória:Sopky Galapág
Kategória:Štítové vulkány
Peñón de Alhucemas

thumb|Peñón de Alhucemas, pohľad z marockého pobrežia

**Peñón de Alhucemas** je jedna zo španielskych enkláv v Severnej Afrike pri marockom pobreží (podobne ako Ceuta, Melilla, ostrov Peñón de Vélez de la Gomera, súostrovie Chafarinas a ostrov Perejil).

Peñón de Alhucemas a ostrovčeky "Isla de Mar" a "Isla de Tierra" ležia mierne na západ od ostrovov Alhucemas. Nachádzajú sa  od marockého mesta Al Hoceima alebo Alhucemas (bývalé Villa Sanjurjo),  južne od Ceuty a  západne od Melilly.

Španieli ovládajú tento ostrov od roku 1559, kedy viacero území patriacich dynastii Saadiovcov dostalo Španielsko výmenou za pomoc pri ich obrane proti osmanským armádam. V roku 1673 Španieli poslali na ostrov Peñón de Alhucemas posádku a odvtedy je trvalo obývaný. Dnešná pevnosť vybudovaná na tomto ostrove je domovom pre španielsku vojenskú posádku pozostávajúcu zo 60 mužov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* ''Peñón de Alhucemas''

Kategória:Ostrovy Španielska
Alexandra Hedisonová

**Alexandra Hedisonová** (10. júl 1968, Los Angeles, Kalifornia, USA) je americká herečka, ktorá hrá v seriáli *The L word*. Je dcérou herca Davida Hedisona a herečky Bridget Hedison, a sestra Sereny Rose Hedison.

## Maličkosti
- slobodná, žije v Los Angeles a pracuje na príprave otvorenia jej tretieho foto projektu, ktorý zatiaľ nebol nazvaný (visit: www.hedison.com)

- študovala na University of California, Los Angeles (UCLA)

- má arménsko-taliansky pôvod

- rada si striháva vlastné vlasy sama

## Filmografia
* *Sleep With Me* (1994) - ako čiernovlasá herečka 
* *Lois & Clark: The New Adventures of Superman* (1994) ako Remy
* The Hard Truth (1994) ako TII recepčná 
* *Melrose Place* (1995) ako Dr. Reshay 
* *OP Center* (1995) ako C-5 Tech #1 
* *Max is Missing* (1995) ako Rebecca 
* *The Rich Man's Wife* (1996) ako hosť na oslave
* *L.A. Firefighters* (1996) ako hasička Kay Rizzo 
* *Silk Stalkings* (1996) ako Julie 
* *Any Day Now* (1998) ako Rhonda 
* *Prey* (1998) ako Attwoodova nadriadená
* *Night Man* (1998) ako Jennifer Parks 
* *Blackout Affect* (1998) ako Catherine Parmel
* *Standing on Fishes* (1999) ako Jasonova partnerka
* *Seven Days* (1999) ako Sally Bensen 
* *Nash Bridges* (2000) ako špeciálna agentka Victoria Trachsel
* *Year For The Queer* (2005) (LOGO TV) ako Alexandra Hedison 
* *In The Dog House* (2005) ako Maggiin hlas
* *Designing Blind* (2006) (A&E) ako Alexandra Hedison
* *The L Word* (2006) ako Dylan Moreland

## Iné projekty

Kategória:Divadelné herečky USA
Kategória:Filmové herečky USA
Kategória:Televízne herečky USA
Kategória:Filmové režisérky USA
Kategória:Osobnosti USA arménskeho pôvodu
Kategória:Osobnosti USA talianskeho pôvodu
Kategória:Osobnosti z Los Angeles
Zina Garrisonová

**Zina Garrisonová** (* 16. november 1963, Houston, Texas, USA) je bývalá americká profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 14 turnajov WTA v dvojhre a 20 turnajov vo štvorhre.

## Finálové účasti na turnajoch WTA (81)

### Dvojhra - výhry (14)

### Dvojhra - prehry (21)

### Štvorhra - výhry (20)

### Štvorhra - prehry (26)

## Externé odkazy

Kategória:Tenisti USA
Kategória:Olympijskí víťazi v tenise
Kategória:Olympijskí víťazi USA
Kategória:Víťazky Fed Cupu
Kategória:Osobnosti z Houstonu
Teória mysle

**Teória mysle** je schopnosť uvažovať v mentalistických obrazoch druhého. U človeka sa rozvíja približne vo veku 4 rokov. Deti v tomto veku už začínajú správne odpovedať na otázku, kde bude Anna hľadať ceruzku, ak si ju odložila do hornej zásuvky, ale počas jej neprítomnosti ju Silvia preložila do spodného. Predpokladá sa, ale nepanuje v tejto otázke zhoda, že aj antropidné opice disponujú touto schopnosťou. 

 

Kategória:Filozofia myslenia
Kategória:Filozofické teórie
Kategória:Metafyzické teórie
Friderika Bayerová

**Friderika Bayerová** (* 4. október 1971, Budapešť, Maďarsko) je maďarská speváčka. Svoj prvý album vydala 30. apríla 1994. V priebehu 2 mesiacov získal titul "zlatý".

## Životopis a kariéra
V roku 1994 sa stala víťazkou Hudobného festivalu a bola ocenená Maďarskou televíziou. Názov jej víťaznej piesne bol *[[Kinek mondjam el vétkeimet?]]* (*Komu poviem svoje hriechy?*). Neskôr získala štvrté miesto v Dubline v roku 1994 na Veľkej cene Eurovízie, a bola prvým maďarským interpretom, ktorý sa prebojoval do finále tejto súťaže. 

Maďarský rozhlas jej pre úspech na Veľkej cene Eurovízie odovzdal cenu EMERTON. V roku 1994 prevzala cenu Zlatého jeleňa od vydavateľstva Axel Springer v kategórii popový spevák roka, na základe spoločného hlasovania odborníkov a verejnosti. Ešte v tom istom roku ju zvolili za popovú speváčku roka aj čitatelia Mládežníckeho magazínu. 25. januára 1995 prevzala druhé ocenenie EMERTON ako objav roka. Ako objav roka ešte prevzala cenu Zlatej žirafy založenú MAHASOM.

V auguste roku 1995 získala druhé miesto na 32. Festivale v Sopote (Poľsko).

Od roku 1996 je členom Zboru Viery.

V roku 1998 vydala tretie CD, pričom pieseň *Feltárcsáztad a szívemet* (*Zavolal si moje srdce*) a stala sa najhranejšou skladbou rádií roka v Maďarsku.

## Diskografia
* *Friderika* (1994)
* *Friderika II* (1996)
* *Boldog vagyok* (Som šťastná) (1998)
* *Kincs, ami van* (Poklad, ktorý mám) (1999)
* *Hazatalálsz* (Trafíš domov) (2001)
* *Gospel* (2003)
* *Sáron rózsája* (Ruža Sárona) (2006)

;Albumy určené deťom:
* *Bölcsődalok* (Uspávanky)
* *Az álmok tengerén* (Bölcsődalok 2) (Na vlnách spánku (Uspávanky 2)) (2003)

## Externé odkazy
* Oficiálna webová stránka
* Chystám sa na dobrý život každý deň – interview

Kategória:Maďarskí speváci
Bosmalov gradski centar

right|thumb|Bosmal City Centar počas výstavby

**Bosmalov gradski centar** (po angl. **Bosmal City Center**, BCC)  je dvojica obytných budov v Sarajeve. Komplex je vysoký 118 metrov, čo z neho robí najvyššiu obytnú budovu na Balkáne. Okrem bytov sa tu nachádzajú aj reštaurácie, salóny a obchody. Budova bola dokončená v roku 2006.

Kategória:Výškové budovy v Sarajeve
Kategória:Architektúra z 2006
Edgar Davids

**Edgar Steven Davids** (* 13. marec 1973, Paramaribo, Surinam) je bývalý holandský futbalista. Naposledy bol hráčom holandského klubu Ajax Amsterdam. Hrával na pozícií defenzívneho záložníka. 

## Životopis
S kariérou začal v Ajaxe, klubu pomohol získať 3 tituly v Eredivisie po sebe, víťazstvá v Pohári UEFA v roku 1992 a v Lige majstrov v roku [1995]. Davids mal prezývku „Pitbul“, ktorou ho pre jeho silnú hru označil tréner Louis van Gaal.

V roku 1996 prestúpil do talianskeho klubu AC Miláno. Tu dostával len málo príležitostí, odohral 19 zápasov. V roku 1998 prestúpil do klubu Juventus Turín. V Juventuse pôsobil až do roku 2004 a získal tu viacero úspechov. 

17. mája 2001 bol pozitívne testovaný na nandrolón a suspendovaný na rok. V roku 2004 hosťoval v katalánskom veľkoklube FC Barcelona. Po tomto pôsobení podpísal trojročný kontrakt s milánskym klubom FC Internazionale. Inter sa ale rozhodol nasledujúci rok zrušiť kontrakt a Davids v auguste 2005 podpísal zmluvu s anglickým klubom Tottenham Hotspur FC

Od januára 2007 bol hráčom Ajaxu Amsterdam.

Za holandskú reprezentáciu debutoval v roku 1994 a odvtedy bol jej stabilným členom. Reprezentoval Holandsko na MS 1998 vo Francúzsku a na Eure 1996, 2000 a 2004.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Štatistiky na stránke FIFA
* Soccerbase
* Pofil
* Edgar Davids
* Profil na voetbalstats.nl

Kategória:Holandskí futbalisti
Kategória:Hráči Ajax Amsterdam
Kategória:Hráči Juventus FC
Kategória:Hráči Serie A
Kategória:Hráči FC Barcelona
Kategória:Hráči Tottenham Hotspur FC
Kategória:Hráči FA Premier League
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1998
Kategória:Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 2000
Kategória:Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 2004
Kategória:Holandské osobnosti surinamského pôvodu
Kategória:Osobnosti z Paramariba
Bagratovci

**Bagratovci** bol šľachtický rod, ktorý časom vládol v Arménsku (8861045). Ich pôvod je sporný, ale väčšinou sa predpokladá, že pochádzajú pôvodne z Arménska a v roku 772(?).

Bagratovci vytvorili kráľovské hlavné mesto s centralizovanou správou a relatívne nezávislé od arabského kalifátu a Byzancie. Povzniesli stredoveké Arménsko hospodársky, politicky aj kultúrne, zvýšili medzinárodnú prestíž krajiny. Ich štát podľahol v 11. storočí Byzancii.

Kategória:Dynastie
Kategória:Panovnícke rody
Kategória:Dejiny Arménska
Kategória:Dejiny Gruzínska
Kategória:Bagratovci
Vesta (odev)

náhľad|Ilustrácia vesty.
**Vesta** je časť pánskeho odevu bez rukávov siahajúceho po pás. Súčasť trojdielneho pánskeho obleku. Zapínanie na gombíky, vzadu kovová pracka. Na prednej časti malé vrecká. Zadný diel je z lesklého materiálu. Môže byť zhotovená z rozličných textilných materiálov ale aj z kože.

## Pozri aj
* Oblek
* Viazanka
* Nepriestrelná vesta
* Živôtik

Kategória:Odevy
Zemetrasenie v Arménsku v roku 1988

right|thumb|250px|Kostol v Gyumri po zemetrasení

**Zemetrasenie v Arménsku v roku 1988** bolo jedno z najznámejších zemetrasení, ktoré postihli Sovietsky zväz a Arménsko. Odohralo sa 7. decembra 1988 o 11:41 miestneho času (7:41 UTC). Epicentrum celého zemetrasenia bolo neďaleko mesta Spitak; otrasy dosiahli magnitúdo 6,9. Oblasť mesta Spitak bola dovtedy považovaná z oblasť bez výrazného ohrozenia zemetraseniami.

## Následky zemetrasenia a záchranné práce
Po otrasoch organizácia zdravotníctva kompletne zlyhala, čo do istej miery prispelo k celkovému päťdesiattisícovému počtu obetí. Bolo odhadnuté, že keby zemetrasenie prišlo o niekoľko minút neskôr, mohlo byť v budovách, hlavne teda školách, menej ľudí. 541 000 ľudí zostalo bez prístrešia.

Zničené bolo samotné mesto Spitak; v okolitých ďalších mestách (Gyumri – vtedy *Leninakan* a Vanadzor, vtedy *Kirovakan*) aj dedinách (okolo štyristo) vznikli veľké škody. Pre otrasy musela byť uzatvorená aj jadrová elektráreň Metsamore.

Vzhľadom na zničenie či vážne poškodenie veľa nemocníc a zimné počasie nedokázali štátne orgány zvládnuť distribúciu pomoci do postihnutých oblastí. Vláda Arménskej SSR umožnila zahraničným pracovníkom prístup na svoje územie, prvýkrát v dejinách ZSSR. Michail Gorbačov, ktorý bol v čase zemetrasenia na návšteve v Spojených štátoch amerických, prerušil svoj program a odletel do postihnutých miest. Na miesto bol s poverením riadiť záchranné práce vyslaný aj námestník predsedu vlády ZSSR Boris Ščerbina, ktorý niekoľko rokov predtým na mieste riadil aj záchranné a likvidačné práce po havárii jadrovej elektrárne v Černobyle. Boris Ščerbina bol údajne z miery škôd a množstva obetí na mieste zemetrasenia otrasený.

Celkové materiálne škody boli odhadované na 14 miliárd amerických dolárov.

Počas zimy roku 1989 vďaka pomoci z ďalších krajín boli schopní v Arménsku opraviť veľkú časť poničených domov. Pôvodné mesto Spitak bolo znovu obnovené, no už na inom mieste neďaleko svojho pôvodného.

## Referencie

## Iné projekty

Arménsko, 1988
Kategória:Dejiny Arménska
Kategória:Dejiny Sovietskeho zväzu
Kategória:7. december
Kategória:1988 v Arménsku
Kategória:Katastrofy v 1988
Karel Stamic

**Karel Stamic (Carl Stamitz)** (* 7. máj 1745, Mannheim, Nemecko – † 9. november 1801, Jena) bol nemecký skladateľ, starší syn slávneho českého skladateľa a virtuóza Jana Václava Stamica. 

## Životopis
Narodil sa a žil v cudzine. Od detstva bol virtuóznym hudobníkom, už v sedemnástich rokoch pôsobil ako druhý huslista vychýreného mannheimského orchestra, ale ovládal aj mnoho ďalších nástrojov. Už v roku 1770 sa stal dvorným skladateľom grófa de Noailles v Paríži. Dosiahol veľkú popularitu počas svojich početných koncertných ciest po Európe, predovšetkým v Nemecku, Nizozemsku a Anglicku. Jeho skladateľská práca obsahuje predovšetkým kompozície sonátovej formy, ktorú ovládal s veľkou suverenitou (v tomto zmysle pokračoval v odkaze svojho otca, ktorý bol objaviteľom jej klasickej cyklickej formy). Témy sú spracovávané s maximálnou spevnosťou.A tak. 

## Dielo
Hlavné ťažisko jeho tvorby je v symfónii a koncertných skladbách. Napísal 31 symfónií, 28 koncertných symfónií a viac než 60 koncertov. Bol veľmi dobrý improvizátor, ale mnohé témy sa v jeho diele opakujú, takže sa zdá, že skôr ide vždy o niekoľko variant jednej skladby. Niektoré jeho skladby sa dokonca považovali za diela jeho otca. K jeho najpozoruhodnejším dielam patrí koncertantné symfónie, ktoré v sebe zlučujú skladateľskú a hudobnú invenciu (napr. Koncertantná symfónia D dur pre orchester alebo Koncertantná symfónia F dur pre 7 nástrojov). Karel Stamic napísal mnoho koncertov pre pomerne široké spektrum sólových nástrojov: husľové (15), klarinetové (11), flautové (7), pre fagot (7), basetový roh a lesný roh, mnohé z týchto diel sa však nezachovali. Medzi najznámejšie diela patria klarinetové koncerty, komponované približne v období rokov 1770 – 1790. 

## Externé odkazy
* http://www.klassika.info/Komponisten/index_S.html

Kategória:Nemeckí hudobní skladatelia
Kategória:Českí hudobní skladatelia
Kategória:Osobnosti z Mannheimu
Belinec

**Belinec** je potok v hornom Liptove, vo východnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Čierneho Váhu, a zároveň jeho posledný prítok pred sútokom s Bielym Váhom, meria  a je tokom III. rádu.

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, kde tečie v časti Priehyba. Pramení pod masívom Sekaníc, západne od kóty , v nadmorskej výške približne  

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv severoseverovýchodným smerom, potom sa stáča na východo-severovýchod a vteká do výbežku Liptovskej kotliny. Z východu obteká lokalitu Kladiny, esovito sa ohýba a pokračuje k ústiu na sever, pričom podteká cestu III. triedy Kráľova Lehota - Svarín. Východo-juhovýchodne od Kráľovej Lehoty sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Čierneho Váhu.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha ústia na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Milkovský potok

**Milkovský potok** je potok v hornom Liptove, vo východnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Čierneho Váhu, meria 4 km a je tokom III. rádu. Na hornom toku preteká územím NAPANT-u.

Tečie v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, v časti Priehyba, kde pramení na západojuhozápadnom svahu vrchu Milkovo (1 243,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 090 m n. m. Od prameňa tečie sprvu severozápadným smerom, sprava priberá najprv krátky prítok zo západného svahu Milkova, potom prítok zo severozápadného svahu Milkova a následne z ľavej strany prítok (871,3 m n. m.) zo severozápadného svahu vrchu Doštianky (1 170,8 m n. m.). Ďalej sa stáča smerom na sever, opúšťa územie NAPANT-u, zľava priberá prítok (1,4 km) spod masívu Sekaníc, na pravom brehu vytvára vedľajšie rameno a preteká chatovou osadou, pričom sprava priberá dva krátke prítoky. Následne vytvára oblúk ohnutý na západ, obteká lokalitu Cúdenica na pravom brehu a prechodne tečie na severovýchod. Napokon sa stáča na sever, preteká okrajom Liptovskej kotliny, z pravej strany priberá prítok z lokality Cúdenica a podteká cestu III. triedy Kráľova Lehota - Svarín. Východojuhovýchodne od Kráľovej Lehoty ústi v nadmorskej výške cca 671 m n. m. do Čierneho Váhu.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha ústia na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Sokolí potok (prítok Čierneho Váhu)

**Sokolí potok** je potok v hornom Liptove, vo východnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Čierneho Váhu, a zároveň jeho posledný pravostranný prítok pred sútokom s Bielym Váhom, meria 3,1 km a je tokom III. rádu.

Tečie v západnom výbežku Kozích chrbtov, v podcelku Važecký chrbát, pramení severne od kóty 946,0 m v lokalite Sokoly, v nadmorskej výške približne 890 m n. m. Od prameňa tečie najprv na západ, pričom vytvára oblúk prehnutý na sever. Následne pokračuje juhojuhozápadným smerom, esovito sa stáča a ďalej tečie na juhozápad. Napokon sa opätovne stáča na západ a pri osade Svarín sa v nadmorskej výške cca 687 m n. m. vlieva do Čierneho Váhu. Nepriberá žiadne prítoky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Krefeld

**Krefeld** (do roku 1929 **Crefeld**) je nemecké veľkomesto v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, vo vládnom obvode Düsseldorf. 

Leží na západnom brehu Rýna, dĺžka brehov rieky na území mesta Krefeld činí 6,2 kilometrov. Centrum mesta je položené zhruba sedem kilometrov od brehov Rýna. Najvyššia prirodzená vyvýšenina je Hülser Berg s , ale ako najvyšší bod mesta sa udáva Inrather Berg (hovorovo *Monte Klamotte*), teleso skládky stavebného odpadu s 

## Osobnosti mesta
* Max August Zorn (* 1906 – † 1993), nemecký matematik pôsobiaci v USA
* Barbara Rittnerová (* 1973), bývalá tenistka

## Partnerské mestá
*  Dunkerque, Francúzsko, 1974
*   Charlotte, USA, 1986
*  Kayseri, Turecko, 2008
*  Leicester, Veľká Británia, 1969
*  Leiden, Holandsko, 1974
*  Uljanovsk, Rusko, 1993
*  Venlo, Holandsko, 1964

## Iné projekty

## Referencie

## Zdroje
*


Kategória:Mestá v Severnom Porýní-Vestfálsku
Cianovský potok

**Cianovský potok** je potok v hornom Liptove, vo východnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Svarínky, meria  a je tokom IV. rádu. Preteká územím NAPANT-u.

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, kde pramení v geomorfologickej časti Priehyba na severozápadnom svahu Doliniek () v nadmorskej výške približne  

## Opis toku
Od prameňa tečie severovýchodným smerom, zľava najprv priberá krátky prítok z východo-juhovýchodného svahu Milkova (), potom sprava dva prítoky zo severovýchodného svahu Doliniek a opäť zľava krátky prítok zo severovýchodného svahu Milkova. Následne sa esovito ohýba, na krátkom úseku tečie severoseverovýchodným smerom, sprava priberá prítok prameniaci severne od kóty  a zľava prítok () zo severovýchodného svahu Milkova. Napokon sa postupne stáča najprv na východ, sprava ešte priberá dva krátke prítoky a východo-severovýchodným smerom pokračuje k ústiu. Do Svarínky sa vlieva v strednej časti Svarínskej doliny, južne od osady Svarín, v nadmorskej výške cca 

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha ústia na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Sesil Karatančevová

**Sesil Karatančevová** (; * 8. august 1989, Sofia, Bulharsko) je súčasná bulharská profesionálna tenistka. Od 2. februára 2009 reprezentuje Kazachstan.

## Finálové účasti na turnajoch WTA (1)

### Štvorhra - prehry (1)

## Koncoročná pozícia v rebríčku WTA
### Dvojhra

### Štvorhra

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

* Sesil Karatantcheva Site

Kategória:Bulharskí tenisti
Kategória:Kazašskí tenisti
Kategória:Kazašské osobnosti bulharského pôvodu
Kategória:Osobnosti zo Sofie
Bystrý potok (prítok Svarínky)

**Bystrý potok** je potok v hornom Liptove, vo východnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Svarínky, jeho dĺžka je  a je tokom IV. rádu. Tečie v centrálnej časti NAPANT-u.

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, kde pramení v geomorfologickej časti Priehyba na severnom svahu Veľkého boku () v nadmorskej výške približne  

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na sever, zľava priberá prítok zo severovýchodného svahu Veľkého boku a pokračuje juhovýchodným smerom. Preteká dolinou, ktorej oba svahy sú rozbrázdené viacerými úžľabinami po občasných prítokoch. Ďalej sa stáča smerom na sever, na strednom toku sa koryto viackrát vlní a zľava priberá prítok z juhovýchodného svahu Pukanca (). Na dolnom toku ešte priberá dva krátke ľavostranné prítoky a v závere Svarínskej doliny, juhovýchodne od osady Svarín, ústi v nadmorskej výške cca  do Svarínky.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha ústia na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Anke Huberová

**Anke Huberová** (* 4. december 1974, Bruchsal, Nemecko) je bývalá nemecká profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 12 turnajov WTA v dvojhre a 1 turnaj vo štvorhre.

## Finálové účasti na turnajoch WTA (27)

### Dvojhra - výhry (12)

### Dvojhra - prehry (11)

### Štvorhra - výhry (1)

### Štvorhra - prehry (3)

## Iné projekty

## Externé odkazy

Kategória:Nemeckí tenisti
Kategória:Víťazi Hopmanovho pohára
Kategória:Víťazky Fed Cupu
Kategória:Osobnosti z Bádenska-Württemberska
Čierna (rozlišovacia stránka)

**Čierna** môže byť:

* základná farba, pozri čierna
* obec v okrese Trebišov, pozri Čierna (okres Trebišov)
* skrátený názov:
** mesta Čierna nad Tisou v okrese Trebišov
** obce Malá Čierna v okrese Žilina
** obce Veľká Čierna v okrese Žilina
* prítok Ždiarskeho potoka v povodí Váhu, pozri Čierna (prítok Ždiarskeho potoka)
* vrch v pohorí Kozie chrbty, pozri Čierna (vrch v Kozích chrbtoch)
* ženský variant priezviska Čierny, pozri pod Čierny
Ipoltica

**Ipoltica** môže byť:

* prítok Čierneho Váhu, pozri Ipoltica (potok)
* dolina v Nízkych Tatrách, pozri Ipoltica (dolina)
Plevovský potok

**Plevovský potok** je potok v hornom Liptove, vo východnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Ipoltice, meria 3,6 km a je tokom IV. rádu. Preteká územím NAPANT-u.

Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, pramení v geomorfologickej časti Priehyba na severoseverovýchodnom svahu Mandišky (1 411,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 140 m n. m. Od prameňa tečie najprv severoseverovýchodným smerom, sprava priberá krátky prítok z južného svahu Garajok (1 166,0 m n. m.), prechodne sa stáča na severozápad a zľava priberá dva prítoky zo severného svahu Mandišky. Následne sa stáča na sever, zľava priberá ďalší prítok zo severného svahu Mandišky, koryto vytvára oblúk prehnutý na východ a opäť zľava priberá z oblasti Podbuka. Na dolnom toku vytvára veľký oblúk prehnutý na západ a severoseverovýchodným smerom tečie k ústiu. Do Ipoltice ústi pri horárni Ipoltica, južne od osady Čierny Váh, v nadmorskej výške približne 738 m n. m.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha ústia na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Svarín

**Svarín** môže byť:

* osada obce Kráľova Lehota v okrese Liptovský Mikuláš, pozri Svarín (osada)
* prítok Rimavice v povodí Rimavy, pozri Svarín (prítok Rimavice)
Čierny Váh (vodná nádrž)

náhľad|Pohľad na vodnú nádrž z lietadla.

**Čierny Váh** je údolná vodná nádrž na Liptove, bola vybudovaná na strednom toku rovnomennej zdrojnice Váhu v 2. polovici 20. storočia. Je súčasťou systému priehrad Vážskej kaskády. Nádrž má objem 3,7 mil. m³ vody.

Prečerpávacia vodná elektráreň je svojím inštalovaným výkonom 735,16 MW najvýkonnejšou vodnou elektrárňou na Slovensku. Elektráreň bola uvedená do prevádzky v roku 1981. Priemerná ročná produkcia elektrickej energie je 200 GWh.

Vodné dielo pozostáva z dvoch nádrží, horná nádrž bola vybudovaná na krasovej plošine Vyšné Sokoly v nadmorskej výške , dolná nádrž je klasická údolná nádrž v nadmorskej výške  Voda sa prečerpáva z dolnej nádrže do hornej a podzemnými prívodmi prechádza cez turbíny. Zo siedmich turbín je jedna typu Kaplan, ostatné typu Francis. Prietok - 6× 30 m3s-1 + 1× 8 m3s-1. 

## Galéria

Súbor:Hladina nadrze cierny vah.JPG|Pohľad na Vysoké Tatry ponad hladinu hornej nádrže prečerpávacej vodnej elektrárne Čierny Váh.
Súbor:Cierny Vah Dam2.JPG|Čierny Váh, pohľad od priehradného múra.
Súbor:Cierny Vah Dam1.JPG|Čierny Váh, priehradný múr.
Súbor:Čierny_Váh,_Slovensko_-_elektráreň.jpg|Čierny Váh, vodná elektráreň.
Súbor:Power Station of Cierny Vah3.JPG|Čierny Váh, areál vodnej elektrárne.
Súbor:Cierny Vah Dam7.JPG|Pohľad na vodnú nádrž z východu.
Súbor:PVE Čierny Váh 2.JPG|Obe nádrže elektrárne.


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* VE Čierny Váh - na webe Slovenských elektrární
* PVE Čierny Váh - dokument na YouTube
* PVE Čierny Váh - dokument na YouTube

Kategória:Vodné diela na Slovensku
Kategória:Stavby v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné elektrárne na Slovensku
Kategória:Elektrárne v Žilinskom kraji
Kategória:Pomenovania podľa Váhu
Kategória:Vodstvo v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Prečerpávacie vodné elektrárne
Mandiška

**Mandiška** je potok v hornom Liptove, vo východnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Ipoltice, meria 2,4 km a je tokom IV. rádu. Tečie na území NAPANT-u.

Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, pramení v geomorfologickej časti Priehyba na juhovýchodnom svahu Mandišky (1 411,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 230 m n. m. Najprv tečie prevažne východoseverovýchodným smerom, potom sa esovito ohýba a tečie na severovýchod. Pred ústím sa ešte stáča, na krátkom úseku pokračuje na východ a juhovýchodne od osady Čierny Váh, v strednej časti doliny Ipoltica, sa v nadmorskej výške cca 792 m n. m. vlieva do potoka Ipoltica. Nepriberá žiadne významné prítoky.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha ústia na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Dikula (potok)

**Dikula** je potok v hornom Liptove, v juhovýchodnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Ipoltice, meria  a je tokom IV. rádu. Preteká na území NAPANT-u.

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, na severovýchodnom svahu Heľpianskeho vrchu () v nadmorskej výške približne  

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv na krátkom úseku na východ, oblúkom sa potom stáča na sever, zľava priberá prítok prameniaci východo-severovýchodne od kóty  a preteká rovnomennou dolinou. Sprava ďalej priberá prítok () z južného svahu Panskej hole () a pretekajúceho dolinou Zárubok, následne sa stáča na severozápad a zľava priberá Vápenicu. Potom pokračuje prechodne severoseverozápadným smerom, sprava priberá prítok prameniaci severozápadne od kóty  a ďalej už tečie prevažne severozápadným smerom. Pri horárni Banisko priberá prítok () z juhojuhozápadného svahu Košarísk (), vzápätí preteká popri horárni Veľká Dikula na pravom brehu a opäť sprava priberá prítok () zo severného svahu Košarísk. V závere doliny Ipoltica, juhojuhovýchodne od osady Čierny Váh, ústi v nadmorskej výške cca  do Ipoltice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Šuňavský potok

**Šuňavský potok** je potok na rozhraní historických regiónov Spiš a Liptov, v západnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Čierneho Váhu, meria 4,2 km a je tokom III. rádu.

Pramení v Popradskej kotline, v časti Štrbská pahorkatina na území obce Šuňava, priamo na okraji intravilánu Vyšnej Šuňavy (severne od miestneho kostola), v nadmorskej výške približne 875 m n. m. Od prameňa tečie sprvu na západ, preteká intravilánom Vyšnej Šuňavy, podteká cestu III. triedy Štrba - Liptovská Teplička a tečie západojuhozápadným smerom. Následne priberá pravostranný prítok z lokality Jablonky. Ďalej pokračuje prechodne juhozápadným smerom, preteká cez Kozie chrbty, podcelok Važecký chrbát a sprava priberá prítok (1,9 km) z východoseverovýchodného svahu Konskej hlavy (985,1 m n. m.). Napokon ešte priberá pravostranné Konské a v blízkosti chatovej osady a horárne Biely potok ústi v nadmorskej výške cca 794 m n. m. do Čierneho Váhu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Konské

**Konské** môže byť:

* miestna časť obce Podhradie v okrese Martin, pozri Konské (Podhradie)
* prítok Kamenice v povodí Cirochy, pozri Konské (prítok Kamenice)
* prítok Šuňavského potoka v povodí Váhu, pozri Konské (prítok Šuňavského potoka)
* vrch v Nízkych Tatrách, pozri Konské (vrch)

## Pozri aj
*Konská
Svarín (osada)

**Svarín** je miestna časť obce Kráľova Lehota v okrese Liptovský Mikuláš.

Leží v údolí Čierneho Váhu, v ústí Čiernovážskej doliny do Liptovskej kotliny, na sútoku Čierneho Váhu so Svarínkou, v nadmorskej výške 695 m n. m., 5 km VJV od Kráľovej Lehoty. Z juhu obklopujú osadu Nízke Tatry, zo severu Kozie chrbty.

Svarín vznikol ako lesnícka osada, údolím Čierneho Váhu viedla Považská lesná železnica, ktorá mala v osade zastávku. Osadou vedie aj cesta III. triedy číslo 2356 ktorá vedie údolím rieky čierny váh a spája domovskú obec Kráľova Lehota s obcou Liptovská Teplička. 

Stojí tu ranč v ktorom má svoje sídlo Misijné centrum Kráľova Lehota pod vedením Mládeže pre Krista a niekoľko podnikových i súkromných chát.

Z osady vedie žltoznačkovaný turistický chodník na juh cez Svarínsku dolinu na Veľký bok (1 727,1 m n. m.) a ďalej na Zadnú hoľu (1 619,4 m n. m.) v hlavnom nízkotatranskom hrebeni.

## Galéria

Image:Svarin typical dwelling.JPG|Pôvodný drevený objekt
Image:Svarin the Monument.JPG|Pomník padlým vojakom
Image:Svarin Wooden crest.JPG|Svarín, drevený znak
Image:Svarin2.JPG|Vstup do osady z východu


Kategória:Miestne časti na Slovensku
Kategória:Kráľova Lehota
Kategória:Okres Liptovský Mikuláš
Stará Zagora (mesto)

**Stará Zagora** () je šieste najväčšie mesto Bulharska a zároveň administratívne a priemyselné stredisko rovnomennej oblasti Stará Zagora. Nachádza sa v strede krajiny, v Hornotráckej nížine, neďaleko miest Kazanlăk, Plovdiv a Sliven.

## História
vľavo|náhľad|Rímske fórum s auditóriom amfiteátra
Stará Zagora je považovaná za jedno z najstarších sídiel v Bulharsku a juhovýchodnej Európe. Založili ju Tráci pod menom *Beroe* (znamenajúce *železo*) niekedy v 6. až 5. tisícročí pred Kristom. Okolo mesta sa nachádzali bane na meď a zinok, z ktorých sa určitá časť zachovala dodnes. V druhom storočí nášho letopočtu, počas nadvlády Rímskej ríše, bolo mesto premenované na počesť cisára Trajána na *Augusta Traiana*. K ďalšej zmene názvu na *Irenepolis* došlo po nástupe vlády Byzantskej ríše, podľa byzantskej cisárovnej Ireny. Postavilo sa opevnenie proti početným útokom barbarských Bulharov, ktorí mesto dobyli roku 717. Pripojenie k Bulharsku sa neuskutočnilo – ako bolo dlho očakávané – v boji, ale cisár ho daroval Bulharom za pomoc Byzantíncom v boji proti Arabom pri obliehaní Konštantínopola. Bolo to prvé miesto v oblasti Stará Planina, kde Bulhari získali vplyv. Po ustanovení svojej vlády mu názov zmenili na *Boruy.*

V roku 1122 sa mesto stalo svedkom bitky medzi byzantským cisárom Jánom II. a vojskom Pečenehov. Pečenehovia utrpeli krutú porážku, mnohí vojaci porazenej strany sa tu však usídlili. V roku 1371 sa skončilo obdobie vlády Bulharov a mesta sa zmocnili Osmani. V tom čase už mesto malo aj neoficiálne slovanské meno Zagora (t. j. mesto „za horou“, „Záhorie“). Za bulharského obrodenia sa názov mesta zmenil na *Železnik* (preklad názvu *Beroe* do bulharčiny). Súčasný názov „Stara Zagora“ sa potom používa od roku 1870. Po oslobodení Bulharska od Osmanskej ríše sa mesto stalo súčasťou Východnej Rumélie, od roku 1886 je súčasťou Bulharska už definitívne.

## Pamiatky a múzeá
vľavo|náhľad|196x196bod|Mozaika z rímskej vily, ''Dionýzovský sprievod so silénom'', 4. storočie

### Pamiatky
* Ruiny rímskeho fóra so stĺporadím a auditóririom amfiteátra
* Trajánova južná brána
* Rímska vila s mozaikou zo 4. stor.
* Trácky hrob
* Budova stredovekej mešity, prestavaná na kostol, teraz sídlo Múzea náboženstva
* Dom múzeum Gea Mileva, bulharského žurnalistu, prekladateľa a básnika.
* Budova štátnej opery (1925, prestavba po roku 2000) – vo dvore archeologické náleziská so základmi antických stavieb

### Múzeá

* Múzeum náboženstva
* Regionálne múzeum histórie
* Múzeum neolitu

## Partnerské mestá
*  Radom, Poľsko
*  Larissa, Grécko
*  Samara, Rusko
*  County Down, Spojené kráľovstvo
*  Kruševac, Srbsko
*  Barreiro, Portugalsko

## Referencie


## Iné projekty


Kategória:Mestá v Bulharsku
Kategória:Stará Zagora (oblasť)
Jetway

**Jetway** je taiwanská firma zaoberajúca sa výrobou počítačových súčiastok. Prevažne sa zameriava na matičné dosky, grafické karty, LCD monitory a Barebone systémy.

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 

Kategória:Výrobcovia počítačových súčiastok
Game Boy Light

**Game Boy Light** je prenosná herná konzola (handheld) firmy Nintendo, uvedená na trh v roku 1997 ako vylepšená verzia pôvodných konzol **Game Boy**, vybavená podsvietením displeja.

Kategória:Herné konzoly
Kategória:Nintendo
Sabine Appelmansová

**Sabine Appelmansová** (* 22. apríl 1972, Aalst, Belgicko) je bývalá belgická profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 7 turnajov WTA v dvojhre a 4 turnaje vo štvorhre.

## Finálové účasti na turnajoch WTA (26)

### Dvojhra - výhry (7)

### Dvojhra - prehry (5)

### Štvorhra - výhry (4)

### Štvorhra - prehry (10)

## Externé odkazy

Kategória:Belgickí tenisti
Potôčky (prítok Popradu)

**Potôčky** sú potok na strednom Spiši, v centrálnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Popradu, meria 10,8 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v Kozích chrbtoch na východnom svahu Kozieho kameňa (1 255,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 150 m n. m. 

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv severovýchodným smerom, po pribratí potoka zo severovýchodného svahu Krížového vrchu sa prechodne stáča na sever a vzápätí opäť na severovýchod. Na strednom toku pokračuje smerom na východ, južne od obce Spišská Teplica sa stáča a tečie juhovýchodným smerom k sútoku s Krížnou. Odtiaľ už tečie výhradne severovýchodným smerom.

## Geomorfologické celky
*Kozie chrbty, podcelok Dúbrava
*Podtatranská kotlina, podcelok Popradská kotlina, časť Vrbovská pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok zo severného úbočia Polákovej (1 172,3 m n. m.), prítok z východojuhovýchodného svahu Kozieho kameňa, prítok z východoseverovýchodného svahu Krížového vrchu (1 102,0 m n. m.), prítok zo severovýchodného svahu Krížového vrchu, tri prítoky z lokality Jurkov laz, Krížna, prítok z lokality Nad kurínom
*ľavostranné: iba Kadluby

## Ústie
Do Popradu sa vlieva západne od centra mesta Poprad v nadmorskej výške cca 677,5 m n. m.

## Obce
Potok nepreteká žiadnym intravilánom, tečie katastrálnymi územiami:
*Spišská Teplica
*Poprad

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Čierny Váh (osada)

**Čierny Váh** je miestna časť obce Kráľova Lehota v okrese Liptovský Mikuláš.

Osada leží na sútoku Čierneho Váhu s Ipolticou, nad vtokom Čierneho Váhu do rovnomennej priehrady v Čiernovážskej doline, v nadmorskej výške ,  východne od Kráľovej Lehoty v katastrálnom území obce Východná. Na severe ju obklopujú Kozie chrbty, na juhu Nízke Tatry.

## História
Na mieste osady bola v roku 1764 zriadená prvá horáreň v Nízkych Tatrách. Osada vznikla na prelome 18. a 19. storočia a pôvodne sa volala Hošková. Patrili k nej aj samoty Benkovo, Dikula, Medvedzia a Ráztoky. Lesnícka osada sa prvýkrát spomína v roku 1808. Najväčší počet obyvateľov mala k roku 1970 – 136. V tom čase tu fungovala aj škola, obchod a krčma s kolkárňou. Nachádza sa na ceste, ktorá sleduje tok Čierneho Váhu z Kráľovej Lehoty do Šuňavy a Liptovskej Tepličky, ktorou je však prejazd zakázaný. 

Od roku 1914 údolím viedla Považská lesná železnica z Liptovského Hrádku do Liptovskej Tepličky, ktorá mala v osade zastávku. Práve tu sa od hlavnej trate odpájala vetva do doliny Ipoltica. Trať bola v 70. rokoch zrušená, no zachovala sa drevená budova železničnej staničky.

V roku 1944 prebiehali v okolí ťažké boje medzi partizánmi a nemeckou armádou. Stojí tu pomník padlým partizánom.

náhľad|Liatinový náhrobok na cintoríne
## Pamiatky
V osade sa nachádza klasicistický kostol Najsvätejšej Trojice, ktorý nechalo postaviť v roku 1803 hrádocké komorské panstvo pre tunajší lesnícky personál. V interiéri kostola sa zachovali pôvodné drevené lavice a časť tehlovej dlažby. Vedľa chrámu stojí drevená zvonica s hodinami. Nachádza sa tu aj malý cintorín s liatinovými krížmi z 19. storočia. Je na ňom pochovaný aj Anton Sokol (1903 – 1973), dekan Lesníckej fakulty Vysokej školy lesníckej a drevárskej vo Zvolene. Celý komplex bol v roku 1990 vyhlásený za kultúrnu pamiatku.

## Turistické trasy
Osadou prechádza modro-značkovaná turistická trasa, ktorá vychádza od železničnej stanice Východná, pokračuje cez sedlo Muránsko (), osadu Muránska a ďalej údolím Ipoltice do sedla Priehybka () v hlavnom hrebeni Nízkych Tatier.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Miestne časti na Slovensku
Kategória:Kráľova Lehota
Kategória:Okres Liptovský Mikuláš
Kategória:Východná (obec)
Kategória:Pomenovania podľa Váhu
Miroslav Šášky

**Miroslav Šášky** (* 9. september 1959, Banská Bystrica – † 27. máj 2007) bol slovenský novinár a textár .

## Zo života
Novinárskej profesii sa začal venovať po Nežnej revolúcii. Postupne pôsobil v novinách Slovák, Slovenský národ, Slovenská REPUBLIKA a Nový deň, externe písal pre časopis EXTRA plus. Pracoval aj vo výstavníctve. V rokoch 1996-1998 bol hovorcom Slovenskej informačnej služby.

Spoluzakladateľ a generálny prezident SPRJ /Strana priateľov rodiny Jasovskej/

Jeho otec Ladislav Šášky bol historik. Jeho brat Stanislav Šášky bol folk-gospelový hudobník a spevák.

## Dokument
* *Textári idú do neba*, 2013, réžia: Michal Hirko 

## Referencie


## Externé odkazy
* Za Miroslavom Šáškym, extraplus.sk

Kategória:Slovenskí novinári
Kategória:Slovenskí textári piesní
Kategória:Osobnosti z Banskej Bystrice
Lopušná (prítok Mlynice)

**Lopušná** je potok na strednom Spiši, v západnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Mlynice, meria 7,7 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení na styku Kozích chrbtov s Popradskou kotlinou, severovýchodne od obce Nižná Šuňava, na juhovýchodnom svahu Sviniarky (937,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 895 m n. m. 

## Smer toku
Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na juhozápad, potom na západ a vytvára výrazný oblúk smerujúci na západ k obci Šuňava. Po pribratí Závadského potoka sa stáča na východ a ďalej po pribratí Hájskeho potoka na severovýchod a preteká dolinou Veľká Lopušná. V ústí doliny sa napokon stáča a pokračuje k ústiu priamo na sever.

## Geomorfologické celky
*Podtatranská kotlina, podcelok Popradská kotlina, časť Štrbská pahorkatina
*Kozie chrbty, podcelok Dúbrava

## Prítoky
*pravostranné: dva prítoky z lokality Hŕbky, Závadský potok, prítok prameniaci severne od horárne Lopušná, Hájsky potok, prítok zo severovýchodného svahu Čiernej (1 104,1 m n. m.), Jaškovec
*ľavostranné: nemá

## Ústie
Do Mlynice sa vlieva východne od obce Lučivná v nadmorskej výške 744,9 m n. m.

## Obce
Lopušná nepreteká žiadnym intravilánom, tečie katastrálnym územím obcí:
*Šuňava
*Lučivná

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Rodézia a Ňasko

right|thumb|250px|Vlajka Federácie Rodézie a Ňaska
right|thumb|Poloha

**Rodézia a Ňasko** (starší slovenský názov **Rodézie a Njasko**), dlhý tvar **Federácia Rodézie a Ňaska** (neoficiálne aj **Stredoafrická federácia**; starší slovenský názov **Federácia Rodézií a Njaska**) bolo dočasné spojenie britských území Severná Rodézia (dnes Zambia), Južná Rodézia (dnes Zimbabwe) a Ňaska (dnes Malawi) v rokoch 1953 – 1963. Federácia bola zároveň členom Spoločenstva národov.

Po jej rozpade sa Zambia a Malawi v roku 1963 osamostatnili. Južná Rodézia zostala samosprávnym britským územím a od roku 1964 sa nazývala Rodézia. Na základe referenda bielych kolonistov a po neúspešnom rokovaní s Britániou potom v roku 1965 vyhlásila jednostranne svoju nezávislosť a v roku 1970 sa vyhlásila za republiku. Nezávislosť bola už v roku 1965 odmietnutá OSN a po dlhoročnej občianskej vojne bola v roku 1979 formálne zrušená. Následne sa Rodézia v roku 1980 stala republikou Zimbabwe.

Kategória:Dejiny Malawi
Kategória:Dejiny Zambie
Kategória:Dejiny Zimbabwe
Kategória:Zaniknuté štáty