Josefov (Praha)

right|thumb|Židovské geto pred asanáciou

**Josefov** je mestská štvrť a najmenšie katastrálne územie Prahy s rozlohou 8,81 ha, obklopené  Starým Mestom. 

## Názov a včlenenie
Administratívne je celý Josefov súčasťou mestskej časti Praha 1. Do roku 1850 sa Josefov nazýval *Židovské mesto*. V roku 1850  bol potom Josefov na základe nového dočasného obecného zákonníka pričlenený k Prahe ako jej piata časť a získal súčasný názov. Je pomenovaný po Jozefovi II., synovi Márie Terézie, ktorý sa v roku 1781 vydaním tolerančného patentu zaslúžil o zrovnoprávnenie židovského obyvateľstva. Predtým sa *Židovskému mestu* hovorilo *Židovské geto*.

## Asanácia
Pôvodné Židovské ghetto bolo koncom 80. rokov 19. storočia ako štvrť chudobných odsúdené k „asanácii“. Či boli pravým dôvodom neriešiteľné hygienické podmienky „stredovekej zástavby“, ako sa vtedy tvrdilo, či šlo o snahu podnietiť nový stavebný rozvoj oblasti a získať lukratívne pozemky v centre mesta, o to vedú historici doteraz spory. Mesto túžilo skôr po širokých bulvároch viedenského či parížskeho formátu, než po krivolakých stredovekých uličkách.

Verejnú súťaž nakoniec vyhral projekt „*Finis Ghetto*“ od autorov Alfréda Hurtiga, Mateja Strunca a Jána Hejdu a zrealizovaný bol v obmedzenej podobe (plánovalo sa vybúranie skoro celého Starého Mesta). V súvislosti s touto asanáciou došlo taktiež k menšej výmene niektorých parciel medzi katastrami Josefov a Staré Mesto.

Súčasťou plánu asanácie bolo zbúranie všetkých domov, niekoľkých synagóg a prebudovanie systému ulíc (ich vyrovnanie a rozšírenie). Zostalo len 6 nižšie uvedených synagóg, Židovská radnica a Starý židovský cintorín. Zo zmiznutých synagóg môžeme uviesť napr. Veľkodvorskú, Cigánovu či Novú. Súčasťou iného plánu bolo i vedenie dnešnej Parížskej ulice z Václavského námestia cez Letenskú pláň až k najvyššiemu snemu. Tento plán ale nezískal podporu miestneho obyvateľstva, a tak je dnešná Parížska ulica vedená zo Staromestského námestia na Čechov most. Tento plán mal napodobniť Avenue des Champs-Elysées v Paríži. Napr. na Čechovom moste môžeme pozorovať priečne skosenie k Letnej, čo bola príprava na prerazenie ulice.

K podobným „asanáciám“ došlo i v iných európskych mestách (napr. Viedeň).

Z geta sa zachovalo málo stavieb, medzi nimi židovská radnica a šesť synagóg:
*Klausová synagóga
*Maiselova synagóga
*Pinkasova synagóga
*Staronová synagóga
*Španielska synagóga
*Vysoká synagóga

Ďalšou pamiatkou, ktorá sa dochovala z dôb Židovského geta je Starý židovský cintorín.

## 2. svetová vojna
Počas 2. svetovej vojny boli Židia deportovaní do koncentračných táborov. Z opusteného Josefova sa stalo skladisko konfiškovaného majetku. Po ukončení vojny zostalo mnoho pozostalostí v rukách Židovského múzea, pretože jeho pôvodní majitelia boli zavraždení v koncentračných táboroch.

## Literatúra
* VŠETEČKA, Jiří; KUDĚLA Jiří. *Osudy židovské Prahy*. Praha : Grafoprint-Neubert, 1993. ISBN 80-901208-5-7
*  Prague City Tourism a Židovská obec v Praze. *[https://www.prague.eu/file/edee/prague.eu/cs/download/100x210-praha-zidovska-cz_web.pdf Praha:židovská] *. Praha : Prague City Tourism, 2017.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Pražská asanace - na stránkach Klubu Za starou Prahu

Kategória:Praha 1
Kategória:Josefov
Kategória:Židovské komunity v Európe