Železničná trať Žilina – Košice

|}

**Železničná trať Žilina – Košice** (v cestovnom poriadku pre verejnosť označená ako **železničná trať číslo 180**) je elektrifikovaná dvojkoľajná železničná trať na Slovensku, ktorá spája Žilinu a Košice. Je súčasťou Va. koridoru a patrí medzi najdôležitejšie slovenské trate s najväčšou intenzitou dopravy.

## História
Trať bola vybudovaná ako súčasť Košicko-bohumínskej železnice, uvedenej do prevádzky v roku 1872. 

**Otváranie jednotlivých úsekov:**
* 1. 9. 1870: Košice – Kysak (– Prešov)
* 8. 12. 1871: Žilina – Poprad 
* 12. 12. 1871: Poprad – Spišská Nová Ves 
* 12. 3. 1872: Spišská Nová Ves – Kysak 

Trať bola pôvodne jednokoľajná, no koncesia stanovovala povinnosť zdvojkoľajniť trať, ak ročný hrubý zisk na jednu míľu trate prevýši dva po sebe idúce roky 150 000 zlatých. Kompletné zdvojkoľajnenie bolo dokončené až v roku 1955.

Po skončení prvej svetovej vojny Rakúsko-Uhorsko zaniklo a pre mladé Česko-Slovensko mala táto trať kľúčový význam. Ako jediná totiž spájala Česko s východným Slovenskom, o ktoré Česko-Slovensko bojovalo s Maďarskom. Rozdelený bol tiež Tešín, no trať i stanica zostali na území Česko-Slovenska, okolo ktorého vzniklo nové mesto Český Tešín.

Strategická Košicko-bohumínska železnica bola 1. februára 1921 prevzatá spoločnosťou Česko-slovenské štátne dráhy, no vo vlastníctve súkromnej spoločnosti.

Po druhej svetovej vojne bola spoločnosť ČSD zoštátnená a vlastníkom Košicko-bohumínskej železnice sa stal česko-slovenský štát. V roku 1955 názov Košicko-bohumínska železnica zanikol a v 1964 bola dokončená elektrifikácia celého úseku trate.

## Priebeh trate
Trať sa začína v dôležitom dopravnom uzle Žilina, kde sa stretáva trať z Bratislavy a Považia, z Ostravska a Sliezska, z Rajeckej doliny a z východu krajiny. Vedie prevažne východo-západným smerom údoliami riek Váh a Hornád. Od Žiliny prekonáva viacerými tunelmi pohoria Malá Fatra a Veľká Fatra, vedie Liptovskou, Popradskou a Hornádskou kotlinou. Údolím Hornádu prekonáva Slovenský raj a východnú časť Slovenského rudohoria a Košickou kotlinou smeruje už južným smerom ku Košiciam.

### Stanice na trati
* Žilina - križovatka s traťou 120 (Bratislava – Žilina), 126 (Žilina – Rajec) a 127 (Žilina – Mosty u Jablunkova) 
* Varín
* Nezbudská Lúčka-Strečno
* Vrútky - križovatka s traťou 170 (Vrútky – Zvolen)
* Vrútky nákladná stanica
* Sučany
* Turany
* Krpeľany
* Šútovo-Ratkovo
* Kraľovany - križovatka s traťou 181 (Kraľovany – Trstená)
* Stankovany 
* Ľubochňa 
* Švošov
* Hrboltová
* Ružomberok-Rybárpole
* Ružomberok
* Lisková zastávka
* Liptovská Teplá
* Liptovské Vlachy
* Liptovský Mikuláš
* Okoličné
* Podtureň
* Liptovský Hrádok
* Kráľova Lehota
* Východná
* Važec
* Štrba - križovatka s traťou 182 (Štrba – Štrbské Pleso)
* Štrba zastávka
* Lučivná
* Svit
* Poprad - Tatry - križovatka s traťou 183 (Poprad – Štrbské Pleso) a 185 (Poprad – Plaveč)
* Gánovce
* Spišský Štiavnik
* Vydrník
* Letanovce 
* Spišské Tomášovce 
* Smižany 
* Spišská Nová Ves - križovatka s traťou 186 (Spišská Nová Ves – Levoča) 
* Teplička nad Hornádom
* Markušovce
* Matejovce nad Hornádom 
* Chrasť nad Hornádom 
* Vítkovce 
* Olcnava 
* Spišské Vlachy - križovatka s traťou 187 (Spišské Vlachy – Spišské Podhradie) 
* Krompachy
* Richnava
* Kluknava
* Margecany - križovatka s traťou 173 (Červená Skala – Margecany)
* Margecany zastávka
* Ružín
* Malá Lodina
* Veľká Lodina
* Kysak - križovatka s traťou 188 (Košice – Muszyna)
* Trebejov
* Kostoľany nad Hornádom
* Ťahanovce
* Košice - križovatka s traťou 160 (Zvolen – Košice), 169 (Košice – Hidasnémeti) a 190 (Košice – Čierna nad Tisou)

## Modernizácia trate
[náhľad|vľavo|Tunel za [Nezbudská Lúčka|Nezbudskou Lúčkou prekonáva Domašínsky meander]]
V roku 2011 bola ukončená výstavba novej zriaďovacej stanice Žilina - Teplička.

Štúdia zrealizovateľnosti trate Žilina - Košice - Čierna nad Tisou bola schválená Ministerstvom dopravy 1. februára 2016. Z pôvodného počtu viac než 30 variantov konečná správa porovnala 4. Schválená bola alternatíva 3.1, ktorá ráta s prevádzkovými rýchlosťami 120, 140 a 160 km/h a kompromisom medzi zefektívnením trate a vynaloženými prostriedkami. 

V júli 2017 Železnice Slovenskej republiky vypísali verejnú súťaž na modernizáciu traťového úseku Poprad – Lučivná. Súčasťou projektu je aj modernizácia stanice Svit. Ide o úsek Poprad – Lučivná, ktorý by mal stáť 114,6 mil eur vrátane DPH.  18. septembra 2020 začala modernizácia úseku firmami TSS Grade a Doprastav za 97 miliónov eur, ktorá sa kvôli problémom s dodávkou potrebných technológií a nárastom cien stavebného materiálu zvýšila dodatkom k zmluve so zhotoviteľom na 106 miliónov eur bez DPH

### Prehľad modernizovaných úsekov

### Podrobnosti modernizácie
Náklady na modernizáciu trate medzi Žilinou a Košicami sú približne 5,5 miliárd eur.

#### PopradMarkušovce
Súčasť modernizácie úseku Poprad-Tatry – Krompachy (MOPPKR).

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam železničných tratí na Slovensku
* Dejiny železníc na Slovensku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Video trate
* ŽSR cestovné poriadky podľa trate

## Zdroj
* www.vlaky.net
* História trate 

Žilina - Košice
Kategória:Doprava v okrese Žilina
Kategória:Doprava v okrese Martin
Kategória:Doprava v okrese Ružomberok
Kategória:Doprava v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Doprava v okrese Poprad
Kategória:Doprava v okrese Spišská Nová Ves
Kategória:Doprava v okrese Gelnica
Kategória:Doprava v okrese Košice-okolie
Kategória:Železničná doprava v Košiciach