open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sauropelta

**Sauropelta** (v preklade *jašter s pancierom*) bol bylinožravý obrnený dinosaurus, primitívny zástupca čeľade Nodosauridae. Žil v spodnej kriede (pred 108 Ma), nájdený bol v USA (štáty Wyoming, Montana a možno aj Utah). Jeho jediný druh je **Sauropelta edwardsorum**.

## Opis
Tento trojtonový bylinožravec sa nemusel obávať prakticky žiadneho dravca. Dorastal do úctyhodných rozmerov (od nosa po chvost meral ) a v pevnej rohovinovej koži chrbta i vrchu chvosta mával veľké množstvo kostených štítkov. Z krku a pliec mu dokonca vyrastali dlhé, kužeľovité ostne, zrejme smerujúce do strán (na rozdiel od rodu Edmontonia). Rod Sauropelta sa ďalej vyznačoval značne dlhým a mohutným chvostom, pričom je pomerne dobre známy. Zachovali sa nám totiž napríklad prekrásne skameneliny trupu. Prednedávnom boli objavené aj ďalšie časti brnenia, okrem iného kostené platne chrániace chvost.

## Galéria

Súbor:Sauropelta.png|Veľkostné porovnanie s človekom


## Referencie

## Pozri aj
* Edmontonia

Kategória:Ankylosauria
Kategória:Kriedové dinosaury
Kategória:Dinosaury zo Severnej Ameriky
Scelidosaurus

**Scelidosaurus** bol panciernatý bylinožravý dinosaurus, najväčší známy spodnojurský *tyreofor* (*Thyreophora*). Jediným druhom je **Scelidosaurus harrisonii**.

Známy je z pomerne kompletných pozostatkov. Žil pred približne 200 miliónmi rokov na území dnešného Anglicka a Arizony (USA).

## Opis
Scelidosaurus predstavoval na svoju dobu pomerne veľkého živočícha. S dĺžkou až 4 metre, váhou približne . a najmä veľkým počtom kostených štítkov v pevnej koži, ktoré mu v radoch lemovali krk, chrbát a chvost, bol dobre chránený pred akýmkoľvek dravcom. Tento mohutný tvor mal zadné končatiny síce dlhšie než predné, no váha prednej časti tela mu už nedovoľovala behať po zadných končatinách.

## Pozri aj
* Stegosauria
* Ankylosauria
* Minmi

Kategória:Jurské dinosaury
Kategória:Dinosaury z Európy
Kategória:Dinosaury zo Severnej Ameriky
Kategória:Ankylosauria
Pamäť (počítač)

**Pamäť** (*genitív jedn. čísla, akuzatív a nominatív množného čísla znie pamäte - na rozdiel od ľudskej pamäti*) v informatike je súčasť počítača (alebo jeho periférie) alebo iného elektronického zariadenia, určená na ukladanie a čítanie informácií (digitálnych údajov).

Pamäť je súčiastka, zariadenie alebo materiál, ktorý umožňuje uložiť obsah informácie (zápis do pamäte), uchovať ju na požadovanú dobu a znovu ju získať pre ďalšie použitie (čítanie pamäte). Informácia je zvyčajne vyjadrená ako číselná hodnota, alebo je nositeľom informácie modulovaný analógový signál. Pre svoje vlastnosti sa používa binárna (dvojková) číselná sústava. Pre uchovanie informácie teda stačí signál (napr. elektrické napätie), ktorý má dva rozlíšiteľné stavy a nie je potrebné presne poznať veľkosť signálu.

Základnou jednotkou ukladanej informácie je jeden bit, jedna dvojková číslica. Táto číslica môže nadobúdať dve hodnoty, ktoré nazývame „logická nula“ a „logická jednotka“. Logická hodnota bitu môže byť reprezentovaná rôznymi fyzikálnymi veličinami:
* prítomnosť alebo veľkosť elektrického náboja 
* stav elektrického obvodu (otvorený tranzistor)
* smer alebo prítomnosť magnetického toku (pre kódovanie informácie do magnetického toku sa častejšie používajú zložitejšie modulácie)
* rôzna priepustnosť alebo odrazivosť svetla (CD-ROM, ale i dierne štítky)

Pre správnu funkciu pamäti treba riešiť okrem vlastného princípu uchovanie informácie aj lokalizáciu uložených dát. Hovoríme o adrese pamäťového miesta, kde adresa je zvyčajne opäť vyjadrená číselne.

Základné delenie pamätí z hľadiska spôsobu uloženia informácie:
* elektromechanické – dierne štítky, dierne pásky
* magnetické – feritové jadrá, magnetické pásky, pevné disky, diskety
* magnetooptické – disky s magnetickým zápisom a optickým čítaním
* optické – CD disky s optickým zápisom a čítaním, holografické pamäte, dierne štítky, DVD
* elektrostatické – kapacitný záznam
* polovodičové – tranzistor (polovodičová súčiastka)tranzistorové

V počítačoch môžeme nájsť niekoľko druhov pamätí. Medzi základné druhy počítačovej pamäte patria:
* registre procesora,
* operačná pamäť
* rýchla vyrovnávacia pamäť (=cache)
* externá pamäť, spravidla veľkokapacitná (disky,usb kľúče a iné pamäťové nosiče a pod.),
* pracovná pamäť jednotlivých komponentov (napr. vyrovnávacia pamäť (=buffer) sieťovej karty, grafickej karty, pevného disku a pod.).

Delenie podľa prístupu k údajom:
* Pamäť s priamym prístupom
* Pamäť so sekvenčným prístupom (sú to napr. magnetické pásky, dierne štítky)
Pamäť

**Pamäť** môže byť:
* v psychológii: psychický proces a/alebo rozumová schopnosť a/alebo výsledok uchovávania a opätovného vybavovania informácií, pozri pamäť (psychológia)
* v digitálnych elektronických zariadeniach: zariadenie na ukladanie informácií, pozri pamäť (počítač)
* knižne: pamiatka, spomienka
* vo filozofii, pozri pamäť (filozofia)

## Pozri aj
* tvarová pamäť
* pamäti

## Iné projekty
Thabo Mbeki

**Thabo Mbeki** (* 18. jún 1942, Mbewuleni, Juhoafrická únia) je juhoafrický politik, od roku 1999 do 24. septembra 2008 (dve volebné obdobia za sebou)  prezident Južnej Afriky.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Prezidenti Južnej Afriky
Kategória:Nositelia Najctihodnejšieho rádu svätého Jána Jeruzalemského
Snovonne

**Snovonne** (* 7. máj 1984, Nitra) je slovenská speváčka rovnomennej hudobnej skupiny. Snovonne si je aj skladateľkou, textárkou a producentkou. Striedavo žije v Londýne a na Slovensku.

## Diskografia
* 2009 – *It’s Sno, Baby – Not Sugar*
* 2012 – *The Nightmare Bride*

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Slovenské rockové speváčky
Kategória:Slovenské heavymetalové speváčky
Kategória:Slovenskí textári piesní
Kategória:Slovenskí skladatelia modernej hudby
Kategória:Slovenskí hudobní producenti
Kategória:Osobnosti z Nitry
Zoznam írskych spisovateľov

Toto je **zoznam [[Írsko|írskych]] spisovateľov**.

## A
*Æ (1867 – 1935)
*William Allingham (1824 – 1889)

## B
*John Banville (nar. 1945)
*Samuel Beckett (1906 – 1989)
*Brendan Behan (1923 – 1964)
*Maeve Binchy (1940)
*Eavan Boland (nar. 1944)
*Dermot Bolger (nar. 1959)
*Pat Boran (nar. 1963)

## C
*William Carleton (1794 – 1869)
*Austin Clarke (1896 – 1974)
*Brian Coffey (1905 – 1995)
*Padraic Colum (1881 – 1972)
*Pádraic Ó Conaire
*Eoin Colfer

## D
*Thomas Davis (1814 – 1845)
*Seamus Deane
*Denis Devlin (1908 – 1959)
*John Dillon (1816 – 1866)
*Roddy Doyle
*Charles Gavan Duffy (1816 – 1903)

## E
*Maria Edgeworth

## F
*Samuel Ferguson (1810 – 1886)

## G
*Patrick Galvin (nar. 1927)
*Monk Gibbon (1896 – 1987)
*Oliver St John Gogarty (1878 – 1957)
*Oliver Goldsmith (1730? – 1774)
*Lady Augusta Gregory (1852 – 1932)

## H
*Michael Hartnet (1944 – 1999)
*Randolph Healy (nar. 1956)
*Seamus Heaney (nar. 1939)
*F. R. Higgins (1896 – 1941)
*Douglas Hyde (1860 – 1949)

## J
*Biddy Jenkinson
*John Jordan
*Neil Jordan (nar. 1950)
*Trevor Joyce
*James Joyce (1882 – 1941)

## K
*Patrick Kavanagh (1904 – 1967)
*John B. Keane (1928 – 2002)

## L
*Emily Lawless (1845 – 1913)
*James Liddy

## M
*Máire Mhac an tSaoi (nar. 1922)
*Séamas Mac Annaidh (nar. 1952)
*Denis Florence McCarthy (1817 – 1868)
*Donagh MacDonagh (1912 – 1968)
*Thomas MacDonagh (1878 – 1916)
*John McGahern (nar. 1934)
*Thomas MacGreevy (1893 – 1967)
*Louis MacNeice (1907 – 1963)
*Bryant H. McGill
*Deirdre Madden (nar. 1960)
*Derek Mahon (nar. 1942)
*James Clarence Mangan (1803 – 1849)
*Glenn Meade (1957)
*Brian Merriman (1747 – 1805)
*Thomas Moore (1779 – 1852)
*Denny Morrison
*Paul Muldoon (nar. 1951)

## N
*Eiléan Ní Chuilleanáin (nar. 1942)
*Nuala Ní Dhomhnaill (nar. 1952)

## O
*Edna O'Brien (nar. 1930)
*Flann O'Brien (Myles na gCopaleen, Brian O'Nolan) (1911 – 1966)
*Kate O'Brien (1897 – 1974)
*Daibhi O Bruadair (David O'Bruadair)
*Máirtín Ó Cadhain (1906 – 1970)
*Pádraic Ó Conaire (1882 – 1928)
*Pádraic Óg Ó Conaire (1903 – 1971)
*Frank O'Connor (1903 – 1966)
*Joseph O'Connor (nar. 1963)
*Máirtín Ó Direáin (1910 – 1988)
*Gréagóir Ó Dúill
*Mary Devenport O'Neill (1879 – 1967)
*Antoine Ó Raifteiri (Anthony Raftery) (1784 – 1835)
*Aogán Ó Rathaille (1675 – 1729)
*Seán Ó Ríordáin (1916 – 1977)
*Colm Ó Snodaigh
*Diarmaid Ó Súilleabháin (1922 – 1985)
*Seamus O'Sullivan
*Eoghan O Tuairisc (Eugene Watters) (1919 – 1982)

## P
*Tom Paulin
*Patrick Pearse (Pádraig Mac Piarais) (1879 – 1916)
*Joseph Plunkett (1887 – 1916)

## Q
*Herbert Quaine (1899 – 1941)

## R
*George Reavey
*Lennox Robinson
*Gabriel Rosenstock (nar. 1949)

## S
*Blanaid Salkeld (1880 – 1959)
*Maurice Scully (nar. 1952)
*Michael Smith (nar. 1942)
*Geoffrey Squires (nar. 1942)
*James Stephens (1880 – 1950)
*Francis Stuart (1902 – 2000)
*Jonathan Swift (1667 – 1745)

## T
*Alan Titley
*William Trevor (nar. 1928)
*Katherine Tynan (1861 – 1931)

## W
*Catherine Walsh (nar. 1964)
*Oscar Wilde (1845 – 1900)

## Y
*William Butler Yeats (1865 – 1939)
*Augustus Young (nar. 1943)


Írsko
Zoznam škótskych spisovateľov

Toto je **zoznam [[Škótsko|škótskych]] spisovateľov**.

## A
*Alasdair MacMhaighstir Alasdair
*William Alexander, Earl of Stirling (c.1570 – 1640)
*Marion Angus
*Margot Asquith
## B
*RM Ballantyne
*Iain Banks, (* 1954), a.k.a Iain M. Banks
*John Barbour
*James Matthew Barrie, (1860 – 1937): *[[Peter Pan]]*
*William Black (1841 – 1898)
*George Blake
*James Boswell, (1740 – 1795)
*James Bridie
*Christopher Brookmyre (* 1968)
*George Douglas Brown
*John Buchan, (1875 – 1940)
*Robert Burns, (1759 – 1796)
*Lord Byron
## C
*Thomas Campbell
*Thomas Carlyle
*Catherine Carswell
*Joe Corrie
*SR Crockett
*AJ Cronin
*Helen Cruickshank
## D
*Gavin Douglas
*Arthur Conan Doyle, (1859 – 1930)
*William Drummond of Hawthornden
*William Dunbar
*Jane Duncan
*Douglas Dunn, (* 1942)
## F
*Robert Fergusson
*Susan Edmonstone Ferrier
## G
*John Galt
*Robert Garioch
*Lewis Grassic Gibbon
*Robert Bontine Cunninghame Graham
*Kenneth Grahame, (1859 – 1932)
*Elizabeth Grant
*Iain Grant
*Alasdair Gray, (* 1934)
*Neil M Gunn
## H
*John MacDougall Hay
*Robert Henryson
*James Hogg
*John Home
*Mollie Hunter, (* 1922)
## J
*Violet Jacob
## K
*James Peebles Ewing Kennaway
*A. L. Kennedy
*Jessie Kesson
## L
*Andrew Lang, (1844 – 1912)
*David Lindsay (románopisec)
*Sir David Lindsay
*Eric Linklater
*John Gibson Lockhart
## M
*Fionn Mac Colla
*George MacBeth (1932 – 1992)
*Norman MacCaig, Dichter
*Hugh MacDiarmid, (1892 – 1978)
*George Macdonald, (1824 – 1905)
*William Topaz McGonagall
*Duncan McIntyre, galský básnik, a.k.a Duncan Ban McIntyre
*John Mackail
*Compton Mackenzie
*Sorley MacLean, (1911 – 1996)
*Fiona Macleod
*Ken MacLeod
*Henry Mackenzie
*Ian Maclaren
*Alistair MacLean
*Robert McLellan
*James Macpherson
*Gavin Maxwell
*Hugh Miller
*A.A. Milne: *[[Macko Pu]]*
*Sir Edward Montague
*Edwin Morgan, (1920)
*Edwin Muir
*Neil Munro
*Charles Murray

## O
*Carolina Oliphant, Lady Nairne
*Margaret Oliphant
## R
*Allan Ramsay
*Ian Rankin
## S
*Alexander Scott
*Sir Walter Scott, (1771 – 1832)
*William Sharp
*Nan Shepherd
*Sydney Goodsir Smith
*Tobias Smollett
*William Soutar
*Robert Louis Stevenson, (1850 – 1894)
*Mary Stewart
*Annie S. Swan

## T
*Robert Tannahill
*James Thomson
*James Thomson (B.V.)
*Nigel Tranter
## U
*Sir Thomas Urquhart
## W
*Maurice Walsh
*Alan Warner (* 1964)
*Irvine Welsh
*John Wilson (Christopher North)


Škótsko
Zoznam austrálskych spisovateľov

Toto je **zoznam spisovateľov [[Austrália (štát)|Austrálie]]**.

*Thea Astley (1925 – 2004)
*Wilfred Burchett
*Peter Carey
*James Clavell (1924 – 1994)
*David Williamson
*Nick Earls
*Cathy Freeman
*Dame Mary Gilmore
*Adam Lindsay Gordon (1833 – 1870)
*A. D. Hope
*Paul Jennings
*Henry Kendall (1839 – 1882)
*Henry Lawson
*Kathy Lette
*Dorothea Mackellar (1885 – 1968)
*David Malouf
*John Marsden
*Sally Morgan (1951)
*D'Arcy Niland (1919 – 1967)
*Oodgeroo Noonuccal (Kath Walker)
*Ruth Park
*Andrew Barton "Banjo" Paterson (1864 – 1941)
*Christina Stead
*Patrick White (1912 – 1990)
*Tim Winton
*Judith Wright
*Marcus Clarke


Austrália
László Nagy

**László Nagy** môže byť:

* maďarský básnik (1925 – 1978), pozri László Nagy (básnik)
* maďarský futbalista (* 1949), pozri László Nagy (futbalista, 1949)
* maďarský futbalista (* 2001), pozri László Nagy (futbalista, 2001)
* maďarský hádzanár (* 1981), pozri László Nagy (hádzanár)
* maďarský kanoista, pozri László Nagy (kanoista)
* maďarský krasokorčuliar (1927 – 2005), pozri László Nagy (krasokorčuliar)
* maďarský pedagóg (1816 – 1875), pozri László Nagy (pedagóg)
* slovenský politik maďarskej národnosti (* 1948), pozri László Nagy (politik)
* maďarský psychológ, pozri László Nagy (psychológ)
* maďarský skautský funkcionár (1921 – 2009), pozri László Nagy (skautský funkcionár)

## Pozri aj
* László Moholy-Nagy (1895 – 1964), maďarský maliar a fotograf

Nagy, László
Zoznam spisovateľov

Toto je **zoznam** článkov, ktoré obsahujú zoznamy **spisovateľov**

* podľa štátu
**Zoznam austrálskych spisovateľov
**Zoznam českých spisovateľov
**Zoznam írskych spisovateľov
**Zoznam kanadských spisovateľov
**Zoznam maďarských spisovateľov
**Zoznam poľských spisovateľov
**Zoznam spisovateľov starovekého Ríma
**Zoznam ruských spisovateľov
**Zoznam slovenských básnikov
**Zoznam slovenských prozaikov
**Zoznam slovinských spisovateľov
**Zoznam škótskych spisovateľov
**Zoznam talianskych spisovateľov
**Zoznam spisovateľov USA

* podľa jazyka
**Zoznam po anglicky píšucich spisovateľov
**Zoznam po francúzsky píšucich spisovateľov
**Zoznam po nemecky píšucich spisovateľov
**Zoznam po španielsky píšucich spisovateľov

Kategória:Literárne zoznamy

Spisovatelia
Kráľovná Alžbeta

**Kráľovná Alžbeta** môže byť:
*dnes spravidla označenie pre Alžbetu II.; v dejinách bolo Alžbeta meno viacerých vládkýň a kráľovských manželiek – pozri Alžbeta
*alternatívny slovenský názov filmu Alžbeta z roku 1998, pozri Alžbeta (film z roku 1998)
*Zomrela 8.9.2022

## Pozri aj
*Queen Elizabeth
Zoznam vládcov Južnej Afriky

Toto je zoznam hláv štátu a predsedov vlády Južnej Afriky.

## Hlava štátu
### Generálny guvernér Juhoafrickej únie
*Herbert John Gladstone (vikomt Gladstone) (1910-1914)
*Sydney Charles Buxton, 1. gróf Buxton (vikomt Buxton) (1914-1920)
*Arthur Wettin (knieža Arthur z Connaughtu) (1920-1924)
*Alexander Augustus Cambridge, 1, gróf z Athlone (gróf z Athlone, knieža z Tecku) (1924-1931)
*George Herbert Villiers, 6. gróf z Clarendonu (gróf z Clarendonu) (1931-1937)
*Patrick Duncan (Sir) (1937-1943)
*Nicolaas Jacobus de Wet (1943-1946) 
*Gideon Brand van Zyl    (1946-1951)
*Ernest George Jansen    (1951-1959)
*Lucas Cornelius Steyn   (1959-1962) 
*Charles Robberts Swart  (1959-1961)

### Štátny prezident
*Charles Robberts Swart 1961-1967
*Jozua François Naudé (úradujúci) 1967-1968
*Jacobus Johannes Fouché 1968-1975
*Nicolaas Johannes Diederichs 1975-1978
*Marais Viljoen (úradujúci) 1978
*Balthazar Johannes Vorster 1978-1979
*Marais Viljoen 1979-1984
*Pieter Willem Botha 1984-1989
*Frederik Willem de Klerk 1989-1994

### Prezident Južnej Afriky
*Nelson Mandela 1994-1999
*Thabo Mbeki 1999-2008
* Jacob Zuma 2008-

## Predseda vlády

### Juhoafrická únia
*Louis Botha (SAP), 31. máj 1910 až 27. august 1919
*Jan Christiaan Smuts (SAP), 3. september 1919 až 30. jún 1924
*James Barry Munnick Hertzog (NP), 30. jún 1924 až 5. september 1939
*Jan Christiaan Smuts (UP), 5. september 1939 až 4. jún 1948
*Daniel François Malan (NP), 4. jún 1948 až 30. november 1954
*Johannes Gerhardus Strijdom (NP), 30. november 1954 až 24 august 1958
*Hendrik Frensch Verwoerd (NP), 2. september 1958 až 6. september 1966
(Premena na republiku 31. mája 1961)

### Juhoafrická republika
*Balthazar Johannes Vorster (NP), 13. september 1966 až 29. september 1978
*Pieter Willem Botha (NP), 29. september 1978 až 14. september 1984
(Funkcia predsedu vlády bola zrušená novou ústavou v roku 1984, ktorou dostal prezident (pozri hore) aj značné výkonné právomoci).

Južná Afrika
Kategória:Vládcovia Južnej Afriky
Námesačníctvo

**Námesačníctvo** alebo **somnambulizmus** alebo **lunatizmus** je porucha spánku, prejavujúca sa ako forma zložitého nevedomého správania, ktoré je zdanlivo cieľavedomé a nastáva pri prechode zo spánku do stavu podobného hypnóze.

Námesačnosť, okrem názvu, nemá nič spoločné s pôsobením Mesiaca. Najrozšírenejšia domnienka odborných kruhov vychádza z toho, že námesačnosť je porucha prebúdzania. Laboratórne výskumy ukázali, že sledované osoby prechádzajú prudko z fáz hlbokého spánku, v ktorom boli dlhšiu dobu, do povrchnejšieho spánku. Práve to môže vyvolať dramatické odpútanie motorického systému od vedomia a vyvolať tak námesačný stav.

Ak sa deti stanú dospelými, výskyt somnambulizmu sa znižuje, čo vedci odôvodňujú tým, že s pribúdajúcim vekom sa skracujú fázy spánku, v ktorých sa tieto príhody objavujú.
Vyskytuje sa najmä v období veľkej úzkosti. U dospelých sa môže somnambulizmus stať chronickou poruchou.

Kategória:Psychológia
Kategória:Poruchy spánku
Batman začína

***Batman začína*** je reboot série filmov o Batmanovi. Od svojho uvedenia je Batman Begins často označovaný za jeden z najvplyvnejších filmov 21. storočia. Bol ocenený za oživenie postavy Batmana v populárnej kultúre a posunutie jej tónu smerom k temnejšiemu a vážnejšiemu tónu a štýlu. Film pomohol spopularizovať termín reštart v Hollywoode a inšpiroval štúdiá a filmárov k oživeniu franšíz s realistickým a vážnym tónom.

## Obsadenie
* Christian Bale ako Bruce Wayne/Batman
* Michael Caine ako Alfred Pennyworth
* Gary Oldman ako Komisár James Gordon
* Liam Neeson ako Henri Ducard/Ra's al Ghul
* Katie Holmes ako Rachel Dawesová
* Cillian Murphy ako Jonathan Crane/Scarecrow
* Ken Watanabe ako Ra's al Ghul
* Tom Wilkinson ako Carmine Falcone
* Morgan Freeman ako Lucius Fox
* Rutger Hauer ako Richard Earle
* Mark Boone Junior ako detektív Arnold Flass
* Richard Brake ako Joe Chill
* Colin Mcfarlane ako Gillian B. Loeb
* Linus Roache ako Thomas Wayne
* Sara Stewart ako Martha Wayne
* Gus Lewis ako mladý Bruce Wayne

## Zápletka

Ako malý chlapec, videl Bruce Wayne na vlastné oči vraždu svojich rodičov. Táto trauma v ňom zanechala stopy na celý život – jediné, po čom túžil, bola pomsta. Osud však chcel, že sa mu to nikdy nepodarilo. Rozhodol sa vyhľadať pomoc a radu u Ra's Al Ghula – majstra nebezpečného ale váženého kultu ninja na ďalekom východe. Po návrate do upadajúceho Gotham City, ktoré je pod nadvládou organizovaného zločinu a nebezpečných indivíduí, sa rozhodne zasievať strach do sŕdc všetkým, ktorí konajú bezprávie. Vymyslí si tajnú identitu a za svoj symbol si zvolí netopiera. Tak sa z neho stáva Batman. V novom prevleku s pomocou Jima Gordona, miestneho policajta sa vydáva zastaviť ohavné indivíduá, akými sú šialený doktor Jonathan Crane (Strašiak) alebo mafiánsky bos Falcone.

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Filmy z 2005
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy USA
Kategória:Filmy podľa komiksu
Kategória:Batman
Kategória:Filmy režírované Christopherom Nolanom
Adam Fawer

**Adam Fawer** (* 1970, New York,  New York, USA) je americký spisovateľ. Žije v New Yorku. 

Vo veku 6 rokov skoro oslepol v dôsledku čudnej očnej choroby a jeho detstvo bolo plné pobytov v nemocniciach. Z tých čias pochádza aj jeho láska k literatúre. Neskôr študoval ekonómiu a štatistiku a absolvoval MBA na Standford Business School. Tri roky bol riaditeľom úspešnej internetovej firmy v New Yorku. Pracuje pre Sony Music. Jeho prvý román „*Improbable*“ (Nepravdepodobné) vydaný v roku 2005 preložený do 5 jazykov patrí do zoznamu najpredávanejších európskych bestsellerov. Románom si splnil detský sen – stal sa spisovateľom.

## Externé odkazy
*Kniha : „Improbable“ 

Kategória:Narodenia v 1970
Kategória:Spisovatelia USA
Kategória:Osobnosti z New Yorku
Rise of Nations

**Rise of Nations** je počítačová hra žánru RTS vyvinutá herným štúdiom Big Huge Games a vydaná spoločnosťou Microsoft 20. mája 2003. Tím vývojárov viedol Brian Reynolds, ktorý má za sebou tituly ako Civilization II a Sid Meier's Alpha Centauri.

## Gameplay
Hra obsahuje 18 hrateľných národov a 8 rôznych historických období. Za každý národ sa dá hrať vo všetkých historických obdobiach, bez ohľadu na to, či v danej dobe reálne existoval alebo nie. Víťazstvo môže hráč dosiahnuť niekoľkými spôsobmi, v závislosti od nastavenia hry.

### Budovy
Každý hráč začína s jedným mestom. Mesto sa nedá zničiť, ale iba dobyť. Väčšina budov tvoriacich infraštruktúru musí byť postavená blízka nejakého mesta a u každého mesta ich môže byť len obmedzený počet. Vojenské budovy môže hráč stavať kdekoľvek na svojom území.

### Divy sveta
Divy sveta tvoria zvláštnu kategóriu budov. Sú náročnejšie na suroviny a ich výstavba trvá dlhšie. Každý div sveta môže byť postavený len raz za hru. Hráč, ktorý div sveta postaví, získava rôzne bonusy, ako napríklad zvýšenie populačného limitu alebo zrýchlenie ťažby niektorých surovín.

### Jednotky
V hre sa nachádza viac než 200 druhov jednotiek. Každý národ má najmenej tri unikátne jednotky, ktoré sú u každého národa prístupné v určitom historickom období. Napríklad Rusi majú tanky T-80, Briti] bombardéry Avro Lancaster a Nemci tanky Tiger II a Leopard 2.

## Ocenenia
*GameSpy 2003 Game of the Year - PC RTS
*GameSpy Top 10 RTS Games
*Best Strategy Game of 2003 by Gamespot

## Datadisky
*Rise of Nations: Thrones and Patriots

## Referencie

## Externé odkazy
*Oficiálna stránka 

Kategória:Strategické počítačové hry
Kategória:Počítačové hry z 2003
Kategória:Počítačové hry
Kategória:Počítačové hry pre viacerých hráčov

Kategória:Hry pre Windows
Hana

**Hana** je ženské krstné meno hebrejského pôvodu, odvodené podobne ako meno Anna od slova *channá/h/* s významom „priazeň“, „milosť“. Meniny na Slovensku má 26. júla.

## Niektoré známe nositeľky
* Hannah Arendtová (* 1906 – † 1975), nemecko-americká politologička a filozofka
* Hana Bradyová (* 1931 – † 1944),  židovské dievča, ktoré zahynulo v koncentračnom tábore v Auschwitz-Birkenau
* Hana Fábry (* 1963), slovenská politická a občianska aktivistka a publicistka
* Hana Gajdošová-Letková (* 1958), slovenská herečka a herecká pedagogička
* Hana Gregorová (* 1885† 1958), slovenská spisovateľka
* Hana Gregorová (* 1952), slovenská herečka, moderátorka a divadelná manažérka
* Hana Gregušová (* 1980), slovenská jazzová speváčka
* Hana Hegerová (* 1931† 2021), slovenská a česká speváčka a šansoniérka
* Hana Kirchheimová (* 1965 – † 1994), slovenská matematička
* Hana Kolníková (* 1989), slovenská atlétka
* Hana Kostolanská (* 1928 – † 2017), slovenská rozhlasová herečka
* Hana Lasicová (* 1981), slovenská spisovateľka a scenáristka
* Hana Maciuchová (* 1945† 2021), česká herečka
* Hana Mandlíková (* 1962), bývalá česko-slovenská profesionálna tenistka
* Hana Mašlíková (* 1982), česká modelka a moderátorka
* Hana Meličková (* 1900† 1978), slovenská herečka
* Hana Ponická (* 1922† 2007), slovenská prozaička, prekladateľka, publicistka a disidentka
* Hana Ulrychová (* 1949), česká speváčka
* Hana Vagnerová (* 1983), česká herečka
* Hana Zagorová (* 1946† 2022), česká speváčka, textárka, herečka a moderátorka
* Hana Zelinová (* 1914† 2004), slovenská spisovateľka a dramatička

## Referencie

## Pozri aj
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Krstné mená
Kategória:Ženské mená
Kategória:Ženské mená hebrejského pôvodu
Edward Adelbert Doisy

**Edward Adelbert Doisy** (* 13. november 1893, Hume, Illinois, USA – † 23. október 1986, St. Louis, Missouri, USA) bol americký chemik.

Objavil konštitúciu vitamínu K1 a K2 a pohlavných hormónov (estrogénov). Spolu s Edgarom Allenom vyvinul tzv. Allenov-Doisyho test. Spolu s Henrikom Damom získal v roku 1943 Nobelovu cenu za fyziológiu alebo medicínu za objav konštitúcie vitamínu K.

Doisy prispel aj k zlepšeniu metód na izoláciu a identifikáciu inzulínu.

## Dielo
*Sex and Internal Secretions* (1939 spolu s Edgarom Allenom a C. H. Danforthom)

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Profil na Nobelprize.org 
* Biografia na Nobelprize.org 

Kategória:Chemici USA
Kategória:Biochemici USA
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny z USA
Kategória:Nositelia ocenenia Williarda Gibbsa
Kategória:Osobnosti z Illinoisu
Kategória:Absolventi Harvard University
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Kategória:Členovia United States National Academy of Sciences
Kategória:Členovia Pápežskej akadémie vied
Christian Boehmer Anfinsen

**Christian Boehmer Anfinsen** (* 26. marec 1916, Monessen, Pensylvánia, USA – † 14. máj 1995, Randallstown, Maryland) bol americký biochemik. V roku 1972 získal Nobelovu cenu za chémiu za prácu o ribonukleáze. Jeho tvrdenie, o priamom súvise tvaru bielkovín a ich sekvencii aminokyselín sa pokladá za dogmu (Anfinsenova dogma) v rámci molekulárnej biológie a biochémie.

Anfinsen sa narodil v Monessene do nórskej americkej rodiny. Svoj bakalársky titul získal v roku 1937 na Swarthmore College v Pensylvánii. Magisterský titul získal v roku 1939 na Univerzite v Pensylvánii a v roku 1943 získal titul Ph.D. na Harvardovej univerzite.

V rokoch 19501981 riadil rôzne laboratóriá National Institutes of Health v Bethesde (Maryland); оd roku 1982 bol profesorom biológie na Johns Hopkins University v Baltimore. Študoval vzťahy medzi štruktúrou a funkciou enzýmov.

## Iné projekty

Kategória:Osobnosti z Pensylvánie
Kategória:Biochemici USA
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za chémiu
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny z USA
Kategória:Osobnosti USA nórskeho pôvodu
Kategória:Vyučujúci na Harvard University
Kategória:Členovia United States National Academy of Sciences
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Kategória:Absolventi University of Pennsylvania
Kategória:Absolventi Harvard University
Kategória:Vyučujúci na Johns Hopkins University
Jiří Baborovský

**Jiří Baborovský** (* 28. august 1875, Březové Hory – † 10. október 1946, Brno) bol český fyzikálny chemik. Venoval sa štúdiu kinetiky chemických reakcií.

Vyštudoval v Lipsku, bol vôbec prvým docentom fyzikálnej chémie v Česku. Napísal známe učebnice fyzikálnej chémie *Theoretická a fysikální chemie* (1919) a *Úvod do theoretické a fysikální chemie* (1926), ktoré mali veľký význam v čase, kedy bol pôvodnej českej odbornej chemickej literatúry vážny nedostatok.

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Příbramu
Kategória:Českí chemici
Kategória:Dekani Vysokého učenia technického v Brne
Kategória:Rektori Vysokého učenia technického v Brne
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Karlovej univerzity
Antoine-Jérôme Balard

**Antoine-Jérôme Balard** (* 30. september 1802, Montpellier, Francúzsko – † 30. marec 1876, Paríž) bol francúzsky chemik a objaviteľ brómu (1826) v morskej vode a morských rastlinách. Od roku 1842 profesor na Sorbonne a od roku 1851 na Collège de France v Paríži.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Francúzski chemici
Kategória:Osobnosti z Montpellieru
Kategória:Objavitelia chemických prvkov
Kategória:Bróm
Kategória:Collège de France
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie vied
Adolf von Baeyer

**Johann Friedrich Wilhelm Adolf Ritter von Baeyer** (* 31. október 1835, Berlín – † 20. august 1917, Starnberg) bol nemecký chemik. Nositeľ Nobelovej ceny (1905) za práce o organických farbivách a hydrogenovaných aromatických zlúčeninách.

## Život
Narodil sa v Berlíne. Študoval matematiku a fyziku na Berlínskej Univerzite. Neskôr sa presťahoval do Heidelbergu, kde študoval chémiu s Robertom Bunsenom. Tam pracoval hlavne v laboratóriu Augusta Kekulého. V roku 1858 získal doktorát. Stal sa prednášajúcim profesorom na Berlínskej Obchodnej Akadémii v roku 1860 a profesorom na Štrasburskej Univerzite v roku 1871. V roku 1875 nahradil Justusa von Liebiga na pozícii profesora chémie na Univerzite v Mníchove.

V roku 1881 Kráľovská Spoločnosť v Londýne ocenila Baeyera Davyho medailou za jeho prácu na indigu. V roku 1905 sa stal nositeľom Nobelovej ceny za chémiu.

## Práca
Za Baeyerove hlavné úspechy môžeme považovať syntetizovanie a opísanie rastlinného farbiva indigo, vynájdenie fenolftaleínu, výskum v oblasti acetylénov, objasnenie ionizácie solí, syntetizovanie dusíkatých zlúčenín a derivácie kyseliny močovej (spolu so syntetizovaním kyseliny barbiturovej). Bol prvý ktorý prišiel so správnym vzorcom indolu v roku 1869 po publikovaný prvej syntézy spred troch rokov. Medzi jeho príspevky v oblasti teoretickej chémie môžeme zaradiť teóriu trojitých väzieb a teóriu malých uhlíkatých prstencov.

V roku 1872 experimentoval s fenolom a formaldehydom, z ktorých roku 1907 Leo Baekeland ako prvý syntetizoval bakelit.

## Iné projekty

Kategória:Nemeckí chemici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za chémiu
Kategória:Nemeckí nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Nositelia Davyho medaily
Kategória:Držitelia Radu Pour le Mérite
Kategória:Absolventi Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg
Kategória:Absolventi Humboldt-Universität zu Berlin
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Kategória:Členovia Kráľovskej švédskej akadémie vied
Kategória:Členovia Ruskej akadémie vied
Kategória:Členovia United States National Academy of Sciences
Kategória:Zahraniční členovia American Philosophical Society
Kategória:Vyučujúci na Štrasburskej univerzite
Kategória:Osobnosti z Berlína
Frederick Banting

Sir **Frederick Grant Banting** (* 14. november 1891, Alliston, Ontário, Kanada – † 21. február 1941, Newfoundland, Kanada) bol kanadský fyziológ.

Od roku 1923 profesor v Toronte, v roku 1921 spolu s Richardom Macleodom objavili inzulín, za čo roku 1923 dostali Nobelovu cenu za fyziológiu alebo medicínu. Banting sa vo veku 32 rokov stal najmladším nositeľom Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu.

Pri svojom skúmaní vychádzal z predchádzajúcich poznatkov, vedel, že Langerhansove ostrovčeky v pankrease produkujú špeciálnu látku, ktorá dokáže znížiť hladinu glukózy v krvi. Pokusy robil na psoch, izoloval inzulín a podával ho psom s umelo vyvolanou dysfunkciou pankreasu. Neskôr inzulín získaval z embryí teliatok.

Zomrel pri leteckej nehode.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Frederick Grant Banting na nobelprize.org

Kategória:Kanadskí fyziológovia
Kategória:Kanadskí chemici
Kategória:Farmakológovia
Kategória:Endokrinológovia
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu
Kategória:Kanadskí nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Kategória:Osobnosti na kanadských poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Ontária
Kategória:Absolventi University of Toronto
Kategória:Držitelia Radu britského impéria
Kategória:Obete leteckých nehôd
Kategória:Členovia Nemeckej akadémie prírodných vied Leopoldina
Derek Harold Richard Barton

**Derek Harold Richard Barton** (* 8. september 1918, Gravesend, Spojené kráľovstvo – † 16. marec 1998, College Station, Texas, USA) bol britský chemik.

Objavil štruktúru početných terpénov a steroidov a pracoval vo fotochémii. Ako prvý našiel zákonitosť medzi konformáciou a reaktivitou organických látok. Nositeľ Nobelovej ceny (1969) za svoje stereochemické výskumy.

## Externé odkazy
* Nobelova cena
* [D.H.R. Barton](http://royalsociety.org/DServe/dserve.exe?dsqIni=Dserve.ini&dsqApp=Archive&dsqCmd=Show.tcl&dsqDb=Persons&dsqSearch=(Surname='Barton')&dsqPos=2)

Kategória:Anglickí chemici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za chémiu
Kategória:Nositelia Davyho medaily
Kategória:Nositelia Priestleyho medaily
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Kategória:Členovia United States National Academy of Sciences
Kategória:Držitelia Copleyovej medaily
Kategória:Britskí nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Členovia Slovinskej akadémie vied a umení
Alexander Sommer Batěk

**Alexander (Sommer) Batěk** (* 15. jún 1874, Prádlo - † 6. apríl 1944, Praha) bol český chemik, autor sci-fi, propagátor vedy, správnej životosprávy a vegetariánstva. Reformoval chemické názvoslovie Jana Svatopluka Presla. Návrh nového názvoslovia predniesol v referáte na piatom zjazde českých lekárov a prírodopiscov v roku 1914. 

## Externé odkazy

*http://www.legie.info/autor/2240-alexandr-sommer-batek

Kategória:Českí chemici
Kategória:Českí spisovatelia science-fiction
Kategória:Českí esperantisti
Kategória:Českí pedagógovia
Marcellin Berthelot

**Marcellin Pierre Eugène Berthelot** (* 25. október 1827, Paríž, Francúzsko – † 18. marec 1907, Paríž) bol francúzsky chemik, politik a historik. Jeden zo zakladateľov syntetickej organickej chémie.

Bol profesor (École supérieure de pharmacie (18591876) a Collège de France), v roku 1881 senátor, potom roku 1886 krátko aj minister školstva a štyri mesiace minister zahraničných vecí. Zhrnul základy syntézy v organickej chémii. Zaoberal sa aj termochémiou, chémiou výbušných látok a fyziologickou chémiou.


Berthelot, Marcellin – Révolution chimique, 1890 – BEIC 11800561.jpg|*La Révolution chimique*, 1890


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Berthelot 
* Berthelot, Marcelin (1827-1907), chimiste et homme politique français 
* "Pierre-Eugène-Marcelin Berthelot"  a
* AllRefer.com - Pierre EugEne Marcelin Berthelot (Chemistry, Biography) 

Kategória:Osobnosti z Paríža
Kategória:Francúzski chemici
Kategória:Francúzski pedagógovia
Kategória:Francúzski politici
Kategória:Francúzski ateisti
Kategória:Ministri zahraničných vecí Francúzska
Kategória:Nositelia Davyho medaily
Kategória:Držitelia Radu Pour le Mérite
Kategória:Držitelia Copleyovej medaily
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie vied
Kategória:Členovia United States National Academy of Sciences
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Kategória:Členovia Kráľovskej švédskej akadémie vied
Kategória:Osobnosti na francúzskych poštových známkach
Kategória:Nositelia veľkokríža Radu čestnej légie
Claude-Louis Berthollet

**Claude-Louis, gróf z Berthollet** (* 9. december 1748, Talloires, Francúzsko – † 6. november 1822, Arcueil) bol francúzsky chemik a lekár.

Od roku 1794 profesor, Napoleon Bonaparte z neho spravil grófa a senátora. Objavil bieliaci účinok chlóru, traskavú ortuť, zaoberal sa amoniakom, chlórnymi soľami a pod. Významné sú jeho výskumy o chemickej afinite. Okrem toho použil pri vytváraní nového chemického názvoslovia Lavoisiersov antiflogistický systém, čím založil moderné chemické názvoslovie.

Jeho najvýznamnejším teoretickým dielom je kniha *Essai de statique chimique* (1803). 

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Heslo v Britannice

Kategória:Francúzski chemici
Kategória:Francúzski ateisti
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie vied
Kategória:Členovia Kráľovskej švédskej akadémie vied
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Friedrich Konrad Beilstein

**Friedrich Konrad Beilstein** (; * 17. február 1838, Petrohrad, Rusko – † 18. október 1906, tamže) bol rusko-nemecký chemik.

Študoval chémiu a fyziku v Heidelbergu, Mníchove a Göttingene, k jeho profesorom patrili Robert Wilhelm Bunsen, Justus von Liebig a Friedrich Wöhler.

Od roku 1865 bol profesorom v Göttingene, od roku 1866 profesor na Technologickom inštitúte v Petrohrade ako nástupca Dmitrija Ivanoviča Mendelejeva.
Od roku 1883 bol aj členom Ruskej Akadémie vied. Profesúry sa vzdal v roku 1896 kvôli veku.

Preslávil sa ako autor prvých zväzkov svetoznámej príručky organickej chémie *Handbuch der organischen Chemie*, ktorá sa až dodnes pod názvom *[[Beilsteinova databáza]]* považuje za štandard. Jej prvé vydanie z roku 1881 obsahovalo 1&nbsp;500 zlúčenín na 2&nbsp;200 stranách.

Vyvinul aj takzvaný Beilsteinov test na kvalitatívny dôkaz organických halogénderivátov.

## Literatúra
* Edvard Hjelt: *Friedrich Konrad Beilstein*. Ber. Dtsch. Chem. Ges., Bd. 40, S. 5041 - 5078, 1907 
* F. Richter: *K. F. Beilstein, sein Werk und seine Zeit*. Ber. Dtsch. Chem. Ges., Bd. 71A, S. 35 - 55, 1938
* Friedrich Richter. *75 Jahre Beilsteins Handbuch der Organischen Chemie.* Aufsätze und Reden. 1957

## Externé odkazy
* Výstava ''Kennen Sie Beilstein?'' (Universitätsbibliothek Braunschweig)
* Životopis vo Veľkej sovietskej encyklopédii

Kategória:Ruskí chemici
Kategória:Nemeckí chemici
Kategória:Členovia Ruskej akadémie vied
Kategória:Ruské osobnosti nemeckého pôvodu
Kategória:Osobnosti z Petrohradu
Kategória:Absolventi Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg
Friedrich Karl Rudolph Bergius

**Friedrich Karl Rudolph Bergius** (* 11. október 1884, Goldschmieden, Poľsko – † 31. marec 1949, Buenos Aires, Argentína) bol nemecký chemik.

V roku 1911 vymyslel metódu na výrobu kvapalných uhľovodíkov z uhlia. Okrem toho pracoval na technickej premene etylénu na etylénglykol a pod. Spolu s Carlom Boschom obdržal Nobelovu cenu za rozvoj vysokotlakových metód v chémii (1931).

## Iné projekty

Kategória:Nemeckí chemici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za chémiu
Kategória:Nemeckí nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Osobnosti z Vroclavu
Jöns Jakob Berzelius

**Jöns Jakob Berzelius** (* 20. august 1779, Väversunda, Švédsko – † 7. august 1848, Štokholm) bol švédsky chemik. Spolu s Robertom Boylom, Johnom Daltonom a Antoinom Lavoisierom je považovaný za otca modernej chémie.

V roku 1802 vyštudoval medicínu na univerzite v Uppsale. Od roku 1807 profesor medicíny a farmácie v Štokholme, neskôr aj člen švédskej Akadémie vied.

Položil základy modernej anorganickej chémie, objavil veľa prvkov (cér, selén, lítium, tórium) a prvýkrát vyrobil voľný kremík, zirkónium a tantal. Dodnes sa používajú chemické značky a vzorce, ktoré roku 1811 zaviedol. Je aj autorom pojmov organická chémia a izoméria a dualistickej elektrochemickej teórie.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* List of works by Berzelius 
* Online works at Project Runeberg 
* Online works on Gallica
* ''Nordisk familjebok'' (1905), band 3, s. 90–96
* 
* Digital edition of "Lehrbuch der Chemie" 1823/1824 
* Digital edition of "Das saidschitzer Bitterwasser : chemisch untersucht" 1840	
* Digital edition of "Aus Jac. Berzelius' und Gustav Magnus' Briefwechsel in den Jahren 1828 - 1847" 1900 

Kategória:Švédski chemici
Kategória:Objavitelia chemických prvkov
Kategória:Cér
Kategória:Selén
Kategória:Tórium
Kategória:Držitelia Radu Pour le Mérite
Kategória:Držitelia Copleyovej medaily
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie vied
Kategória:Členovia Kráľovskej švédskej akadémie vied
Kategória:Zahraniční členovia Kráľovskej spoločnosti
Kategória:Absolventi Uppsala universitet
Robert Boyle

**Robert Boyle** (* 25. január 1626jul./4. február 1627greg., Zámok Lismore, Írsko – † 31. december 1691jul./10. január 1692greg., Londýn, Anglicko) bol anglo-írsky prírodný filozof, chemik, fyzik, alchymista a vynálezca.

Ako boháč uskutočnil cestu po Európe a potom sa venoval pokusom v Anglicku. Jeden zo zakladateľov Kráľovskej spoločnosti. V roku 1662 objavil tzv. Boyleov-Mariottov zákon – vzťah medzi tlakom a objemom plynov. Po vypuknutí anglickej občianskej vojny vystúpil s kritikou proti alchymistom v knihe „*Sceptical Chymist*“ (1661;„*Pochybovačný chemik“, čiže rozpravy o pokusoch, ktoré sa obvykle konajú na dôkaz štyroch elementov a troch princípov v zmiešaných látkach*) a podal základnú definíciu pre chemické pojmy prvok, zlúčenina a zmes. Táto kritika napomohla pádu alchýmie v Anglicku.

V medicíne a biológii opísal veľa javov (reflexné pohyby, plávaciu blanu a pod.), zaviedol pojem farmakológia a štandardizoval farmaká.

## Pozri aj
* Boylov-Mariottov zákon

Kategória:Írski chemici
Kategória:Írski filozofi
Kategória:Írski fyzici
Kategória:Britskí chemici
Kategória:Britskí fyzici
Kategória:Britskí farmakológovia
Kategória:Objavitelia chemických prvkov
Kategória:Filozofi vedy
Kategória:Alchymisti
Kategória:Absolventi Oxfordskej univerzity
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Joseph Black

**Joseph Black** (* 16. apríl 1728, Bordeaux, Francúzske kráľovstvo – † 10. november 1799, Edinburgh, Spojené kráľovstvo) bol škótsky fyzik a chemik.

Objavil oxid uhličitý, prvok horčík a preslávil sa definovaním latentného tepla a tepelnej kapacity, čím položil základy termodynamiky.

Od roku 1756 do roku 1766 vyučoval chémiu, medicínu a anatómiu na University of Glasgow, od roku 1766 bol profesor chémie na University of Edinburgh.Vyučoval a prednášal na nej viac ako 30 rokov. Chemické budovy na univerzite v Edinburghu a na univerzite v Glasgowe sú pomenované po Blackovi.

Bol členom slávneho *Pokrového klubu*, kde bol v kontakte s Davidom Hume, Adamom Smithom a ďalšími predstaviteľmi tzv. škótskeho osvietenstva.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Heslo v encyklopédii Britannica
* Encyklopedické zdroje na Answers.com
* Portrét na stránke Univerzity v Glasgowe 

Kategória:Osobnosti z Bordeaux
Kategória:Škótski chemici
Kategória:Škótski fyzici
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie vied
Bohuslav Brauner

**Bohuslav Brauner** (* 8. máj 1855, Praha – † 15. február 1935, Praha) bol český chemik, syn politika Františka Augusta Braunera a brat maliarky Zdenky Braunerovej.

Profesor Karlovej univerzity. Venoval sa najmä vzácnym zeminám, dosiahol svetový význam v oblasti atómových hmotností. Bol priateľom Mendelejeva a propagátorom periodickej sústavy prvkov. Predpovedal existenciu izotopov, v roku 1888 navrhol ako základ relatívnej atómovej hmotnosti kyslík, čo bolo prijaté roku 1904 a platilo do roku 1961. V roku 1902 predpovedal existenciu prométia.

## Dielo
* *Contribution to the chemistry of the cerite metals*
* *Über die Einwirkung von Schwefelwasserstoff auf Arsensäure*

## Referencie


## Iné projekty

## Literatúra
* HAŠKOVEC, Vít, MÜLLER, Ondřej, TATÍČKOVÁ, Irena: *Galerie géniů aneb kdo byl kdo. Osobnosti českých dějin*, Praha: Albatros 2000. ISBN 80-00-00899-8
* 
* 
* 
* 
* S. Štrbáňová: *The Chemical Research of Brauner and Auer*
* Gerald Druce: *Two Czech chemists: Bohuslav Brauner (1855-1935) [and] Frantisek Wald (1861-1930)*; 1948

Kategória:Českí chemici
Kategória:Osobnosti na českých poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Prahy
Kategória:Českí vysokoškolskí pedagógovia
Kategória:Českí univerzitní profesori
Kategória:Vyučujúci na Karlovej univerzite
Rudolf Brdička

**Rudolf Brdička** (* 25. február 1906, Praha – † 25. jún 1970, Mariánské Lázně) bol český fyzikálny chemik, Profesor Karlovej univerzity.

Vyštudoval  Prírodovedeckú fakultu UK. Obhájil dizertačnú prácu o polarografickom a spektrometrickom správaní modrých a ružových roztokov chloridu kobaltnatého a stal sa doktorom prírodných vied.

Venoval sa najmä aplikácii polarografie v lekárskej biochémii a kinetike rýchlych reakcií v roztokoch. Založil českú fyzikálnochemickú školu.

## Dielo
* *Základy fysikální chemie* (1952)
* *Úvod do fyzikální chemie* (1963)
* Brdička bol autorom či spoluautorom 73 pôvodných prác a 63 diskusných článkov.

## Referencie


## Literatúra
* HEYROVSKÝ Michael. *Rudolf Brdička a fyzikální chemie*, in Vesmír 2005/5: 257
* KORYTA Jiří: *Koho jem si opravdu vážil: Rudolf Brdička (1906 - 1970)*, in Vesmír 1989/1: 16
* 
* 

## Externé odkazy
* Rudolf Brdička a fyzikální chemie

Kategória:Českí chemici
Kategória:Českí univerzitní profesori
Kategória:Osobnosti z Prahy
Johannes Nicolaus Brønsted

**Johannes Nicolaus Brønsted** (* 22. február 1879, Varde, Dánsko – † 17. december 1947, Kodaň) bol dánsky fyzikálny chemik.

V roku 1899 získal diplom v chemickom inžinierstve a v roku 1908 doktorát na Københavns Universitet, kde sa hneď stal profesorom anorganickej a fyzikálnej chémie.

Venoval sa najmä termodynamike roztokov, a oblasti teórie kyselín a zásad.
V roku 1906 napísal svoju prvú prácu o elektrónovej afinite. V roku 1923
vytvoril teóriu protónovej acidobázickej reakcie. a (simultánne s Thomasom Lowrym) tzv. Brønstedovu-Lowrovu teóriu kyselín a zásad (jedna z definícií pojmu kyselina).

Za svoj postoj počas druhej svetovej vojny bol v roku 1947 zvolený do dánskeho parlamentu, ale čoskoro po voľbách zomrel.

## Referencie


## Externé odkazy
* 

Kategória:Dánski chemici
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Kategória:Členovia United States National Academy of Sciences
Kategória:Absolventi Københavns Universitet
Eduard Buchner

**Eduard Buchner** (* 20. máj 1860, Mníchov, Nemecko – † 13. august 1917, poľný lazaret Focșani, Rumunsko) bol nemecký biochemik. V roku 1907 dostal Nobelovu cenu za chémiu za teóriu a pozorovanie nebunkového kvasenia (kvasenie spôsobené enzýmom zymáza).

## Životopis
Narodil sa v Mníchove ako syn fyzika a profesora súdneho lekárstva. V roku 1884 začal študovať chémiu s Adolfom von Baeyerom a botaniku s profesorom Karlom Wilhelmom von Nägelim na botanickom inštitúte v Mníchove. Počas spolupráce s Ottom Fischerom v Erlagene získal doktorát na Mníchovskej univerzite v roku 1888. Bol profesor v Kieli, Tübingene, Berlíne, Vroclave a Würzburgu. Venoval sa heterocyklickým organickým zlúčeninám a kvaseniu.

V roku 1900 sa oženil s priateľkou Lotte Stahlovou.

Počas 1. svetovej vojny slúžil Buchner ako major v prvej línii v poľnej nemocnici v Focșani v Rumunsku. Bol zranený 3. augusta 1917 a na toto zranenie zomrel o 10 dní.

Kategória:Nemeckí biochemici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za chémiu
Kategória:Nemeckí nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Osobnosti z Mníchova
Alexandr Michajlovič Butlerov

**Alexandr Michajlovič Butlerov** (po rusky: *Александр Михайлович Бутлеров*) (* 15. september 1828, Čistopoľ – † 17. august 1886, Butlerovka) bol ruský chemik.

Bol tvorcom teórie chemickej štruktúry látky, z ktorej vychádzajú súčasné predstavy o povahe chemických zlúčenín: teória chemickej štruktúry odhalila suvislosť medzi vlastnosťami látky a existenciou pevného poriadku vzájomných súvislostí a vzťahov atómov v jej molekulách, ktorý je špecifický pre každý druh. Teória chemickej štruktúry ovplyvnila systémový prístup.

Objavil formaldehyd (1855), založil teóriu chemickej štruktúry v organickej chémii, zaviedol pojem štruktúrny vzorec v organickej chémii (1861), vynašiel Butlerovu syntézu cukru (1861), objavil sekundárne a terciérne alkoholy (1862), vyrobil terciárny butanol (1863), objavil tautomériu (18621864). V roku 1862 vyslovil myšlienku možného tetraedrického usporiadania valenčných väzieb v uhlíkových zlúčeninách.

## Referencie

## Externé odkazy
* Aleksandr Butlerov (1828 - 1886)
* Alexandr Butlerov

Kategória:Ruskí chemici
Kategória:Vyučujúci na Petrohradskej štátnej univerzite