Buštěhradská železnica

náhľad|Sieť Buštěhradskej železnice
**Buštěhradská železnica** (, skratka **B.E.B.** z nemeckého *Buschtěhrader Eisenbahn*) bola privátna železničná spoločnosť na území Čech. Spoločnosť prevádzkovala v rokoch 1855 – 1922 sieť železníc v severozápadných Čechách. Jej sieť spájala Krušné hory a Podkrušnohorie s Prahou.

## História
[náhľad|Stanica Křímov, opustená trať do [Reitzenhainu (2007)]]
náhľad|Krušovický pivovar prepravoval pivo v chladiacich vozoch BD (železničné múzeum Lužná u Rakovníka; 2008)
Rozvoj ťažby uhlia na Kladensku v polovici 19. storočia vyvolal požiadavku nahradiť doteraz fungujúcu konskú železnicu výkonnejším dopravným prostriedkom. Z tohto dôvodu bola v roku 1852 založená *Buštěhradská železničná spoločnosť* (), ktorá od 1. januára 1855 dostala koncesiu na prevádzkovanie parostrojnej železnice, ktorej meno bolo odvodené od Buštěhradu. V tamojšom zámku malo administratívne centrum jedno panstvo z majetku cisára Ferdinanda, preto sa niekedy usudzuje, že práve preto bola táto dráha pomenovaná ako *Buštěhradská*. Pravdou však je, že Kladno bolo v čase vzniku malým mestečkom, pokým Buštěhrad bol oveľa známejší.

Spoločnosť uviedla do prevádzky prvú trať 5. novembra 1855 - jednalo sa o úsek Staré Kladno - Kralupy nad Vltavou s dĺžkou 20,5 km; v Kralupoch trať nadväzovala na štátnu dráhu Praha-Podmokly a tiež tu bola možná prekládka uhlia na lode a jeho ďalšia doprava po Vltave a Labe. Súčasne bola prevzatá stará trať ''koněspřežky'' medzi Starým Kladnom a Vejhybkou (dnes žst. Kladno) a prestavaná pre parostrojnú prevádzku. Roku 1863 získala spoločnosť koncesiu k prestavbe konskej železnice v úseku Vejhybka - Bruska na parostrojnú prevádzku a jej predĺženie do Bubien. V roku 1867 nasledovala koncesia pre zvyšný úsek Vejhybka - Lány (dnešná žst. Stochov), kde boli niektoré úseky vedené v novej trase.
 
Na základe požiadavky na železničné spojenie od producentov cukru a chmeľu na Žatecku a Lounsku a rozvoja ťažby hnedého uhlia v Podkrušnohorí postupne spoločnosť BD rozvinula sieť svojich železníc do celej oblasti. 4. februára 1871 bola zahájená prevádzka na novom, 83,8 km dlhom úseku Lány - Chomutov, čím Chomutov získal priame spojenie s Prahou. V Chomutove vystavala vlastnú stanicu, ktorú potom využívala spoločne s Ústecko-teplickou železnicou.

3. marca 1872 sa začala prevádzka na úseku Smíchov - Hostivice, čím BD získala nové spojenie s Prahou, ktoré bolo navyše sklonovo priaznivejšie, než dejvická vetva. V pôvodných plánoch bolo postaviť na Smíchove novú, reprezentatívnu stanicu, no od jej výstavby sa upustilo a využívala sa provizórna stanica severného nástupišťa. Myšlienka nádražia v tejto lokalite ožila po takmer 130 rokoch v roku 2010 pri výluke električkových tratí v oblasti Motola a Řep, kedy bola zriadená na konci jednej z koľají bývalej nákladnej stanice zastávka Na Knížecí.

1. augusta 1872 začala BD prevádzku na 57,7 km dlhom jednokoľajovom úseku z Chomutova do Vejprt s odbočkou Křímov - Nová Ves s napojením na saskú železničnú sieť v Reitzenhaine. 1. marca 1873 bol uvedený do prevádzky 12 km úsek Chomutov - Kadaň - Prunéřov. Aj v nasledujúcich rokoch bola sieť postupne rozširovaná, až v roku 1891 dosiahla svojej najväčšej dĺžky - 465 km.

Už pred 1. svetovou vojnou sa uvažovalo o zoštátnení BD. V roku 1918 sa ocitli trate BD na území novozaloženého Česko-Slovenska, ktoré zoštátňovanie tratí uprednostňovalo. 1. januára 1923 bola BD zákonom zoštátnená a jej trate sa stali súčasťou ČSD.

## Vozidlá
Z lokomotív BD sa zachovali dve v zbierkach Národného technického múzea - lokomotíva Kladno z roku 1855 je najstaršou dochovanou lokomotívou v Čechách a bývalá IIIa 272 (ČSD 324.391) ako nepojazdný exponát je v súčasnosti v múzeu v Lužnej pri Rakovníku. Ďalej sa zachoval stroj 300.619, ktorý je v súčasnej dobe tiež v Lužnej.

 

## Trate BD

## Trate prevádzkované BD
* Miestna trať Vojkovice - Kyselka (sprevádzkovaná 1. februára 1895)

## Literatúra
* Jiří Ryvola, Zdeněk Pospíšil: Buštěhradka, Radix 2005, ISBN 80-86031-62-4
* Walter Rollmann: *Eisenbahngeographie der Sudetenländer.* Zahn & amp; Jaensch, Dresden 1935 [Prag, phil. Diss.] ÖNB
* Siegfried Bufe, Heribert Schröpfer: *Eisenbahnen im Sudetenland.* Bufe-Fachbuchzentrum, München 1991, ISBN 3-922138-42-X

## Referencie


## Pozri aj
* Lánská koněspřežka
* Železničná trať Praha - Rakovník
* História železničnej dopravy v Česku

## Externé odkazy
* Buštěhradská dráha 
* Komotauer Hauptbahnhof
* Reichsgesetzblatt Nr. 16 aus 1867 (Seiten 29ff): "Koncesná listina z 11.januára 1867" pre stavbu tratí "Prag-Wejhybka" a "Kladno-Kralupy"
* Reichsgesetzblatt Nr. 138 aus 1869 (Seiten 399ff): "Koncesná listina z 1.júla 1868" pre stavbu trate "Prag (Smichow) -Saaz-Kommotau-Weipert-königlich Sächsische Granz"
* Reichsgesetzblatt Nr. 43 aus 1874 (Seiten 79ff): "Koncesná listina z 30.októbra 1874" pre stavbu trate "Falkenau-böhmisch-Sächsische Granz bei Graßlitz"
* Spolok pre predaj uhlia a Buštěhradská dráha
* Zoznam lokomotív Buštěhradskej železnice (nemecky)

## Zdroj
* 

Kategória:České železničné spoločnosti
Kategória:Doprava v Rakúsko-Uhorsku
Kategória:Železničné trate v Česku
Kategória:Vzniklo v 1885
Kategória:Zaniklo v 1923