Dohoda o pomere mezi československou správou a sovietskym vrchným veliteľom po vstupe sovietských vojsk na československé územie

**Dohoda o poměru mezi československou správou a sovětským vrchním velitelem po vstupu sovětských vojsk na československé území** bola bilaterálna dohoda podpísaná 8. mája 1944 v Londýne medzi Dočasným štátnym zriadením a ZSSR. Zo strany Sovietskeho zväzu dochádzalo k závažným porušovaniam dohody.

Signatármi zmluvy boli minister zahraničných vecí, štátny minister Hubert Ripka a splnomocnený veľvyslanec ZSSR pri vláde republiky Československej Viktor Zacharievič Lebedev.

Dohoda nadväzovala na Zmluvu o priateľstve, vzájomnej pomoci a povojnovej spolupráci medzi Československou republikou a Zväzom sovietskych socialistických republík zo dňa 12. decembra 1943 a stanovovala proces odovzdávania moci a kompetencií československým vládnym orgánom Červenou armádou počas oslobodzovania Československa.

## Štruktúra a obsah
Zmluva bola vyhotovená v dvoch exemplároch – v *československom* a ruskom jazyku. Obsahovala deväť článkov:
# Stanovenie najvyššej moci a zodpovednosti pre veci vzťahujúce sa na vedenie vojny po vstupe sovietskych (spojeneckých) vojsk na územie Československa.
# Menovanie československého vládneho delegáta pre oslobodené územia.
# Využitie československých vojsk v zväzku sovietskych vojsk na československom území.
# Stanovenie československej vojenskej misie pri sovietskom (spojeneckom) vrchnom veliteľovi.
# Komunikácia prostredníctvom vládneho delegáta.
# Na územiach, ktoré prestali byť pásmom vlastných vojnových operácií, preberá moc československá vláda.
# Otázka jurisdikcie: všetky osoby patriace sovietskym (spojeneckým) vojskám na československom území podliehajú jurisdikcii sovietskeho (spojeneckého) veliteľa. Všetky osoby patriace k československej brannej moci budú podliehať československej jurisdikcii. Tejto jurisdikcii podlieha tiež civilné obyvateľstvo na československom území, a to aj vtedy, ak ide o trestné činy spáchané proti sovietskym (spojeneckým) vojskám, ledaže boli spáchané v pásme vojnových operácií. 
# Finančné záležitosti budú riešené dodatočnou dohodou.
# Záverečný článok o dvoch vyhotoveniach, v *československom* a ruskom jazyku.

## Reakcia vlády Slovenskej republiky
Vláda Slovenskej republiky vydala k tejto dohode vyhlásenie, v ktorom ju odmietla s tým, že o Slovensku a slovenskom území má právo rozhodovať a uzatvárať dohody len slovenská vláda a Slovenský snem.

## Porušovanie dohody Sovietskym zväzom, deportácie československých občanov

Zmluva bola od počiatku sovietskou stranou ignorovaná a hrubo porušovaná. Najzávažnejšie porušenia sa týkali článkov 6 a 7. 

Československej vláde nebolo umožnené prevziať moc v zmysle článku 6 dohody na oslobodenom území Podkarpatskej Rusi a neskôr si Sovietsky zväz vynútil pripojenie tohto územia.

Červená armáda resp. NKVD odvliekli v rozpore s článkom 7 dohody počas prechodu a po prechode frontu Slovenskom tisíce československých občanov na nútené práce do Sovietskeho zväzu, pričom najväčšiu časť z nich tvorili Slováci. Publikácia Milady Polišenskej *„Čechoslováci v Gulagu a československá diplomacie 1945 – 1953“* uvádza 7&nbsp;419 mien osôb odvlečených do ZSSR, z toho 2&nbsp;359 žien. Publikácia *„Zločiny komunizmu“* uvádza menný zoznam 6&nbsp;793 odvlečených, z toho 210 žien, pričom eviduje 528 občanov, ktorí v Sovietskom zväze umreli. Porovnaním zoznamov Múzeum obetí komunizmu vypracovalo menný zoznam 12&nbsp;870 zavlečených. Skutočný počet odvlečených civilistov a vojnových zajatcov bol výrazne vyšší.

## Poznámky


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Medzinárodné zmluvy
Kategória:Dejiny Česko-Slovenska