open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krásné Pole (Ostrava)

**Krásné Pole** je bývalá obec a od 24. novembra 1990 mestský obvod štatutárneho mesta Ostrava.

## História
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1424. Na základe mníchovskej dohody bola obec 9. októbra 1938 pripojená k nacistickému Nemecku a začlenená do tzv. Sudetskej župy vo vládnom obvode Opava. 26. apríla 1945 bola po ťažkých bojoch oslobodená Červenou armádou. K Ostrave bola obec pripojená 26. apríla 1976.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* krasne-pole.cz  Oficiálna stránka

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské obvody Ostravy
Keuper

**Keuper** je najmladšia skupina, z troch litostratigrafických skupín germánskeho triasu v Západnej Európe. Trojdielne členenie sedimentov triasu germánskeho vývoja (germánska superskupina pozostávajúce zo spodnej časti buntsandstein, strednej muschelkalk a najvyššej časti - keuper, dalo názov samotnému obdobiu triasu. Po sedimentácii keupra nasleduje tzv. čierna jura alebo lias (vyvinutá hlavne v južnom Nemecku). 

Roku 1882 ho vymedzil a pomenoval keuper Leopold von Buch. Geológmi sa tento pojem používa na označenie najmä slieňov, zriedkavo pieskovcov vápencov a dolomitov s významnou prímesou železa, vyskytujúcich sa zvyčajne neďaleko rudných ložísk. Tento minerál má prevažne žltú až žltohnedú farbu a veľmi rýchlo podľahne erózii.

## Členenie
Sedimenty keuperskej skupiny zodpovedajú morskej regresii. Keuper v Severonemeckej panve tvoria tieto súvrstvia:
* erfurtské súvrstvie (Letten Keuper)
* grabfeldské súvrstvie (starší sadrovcový keuper, gipskeuper)
* stuttgartské súvrstvie (schilfsandstein)
* weserské súvrstvie (mladší sadrovcový keuper)
* arnstadtské súvrstvie (steinmergelkeuper)
* exterské súvrstvie (rétske pieskovce)

## Referencie

## Pozri aj
* karpatský keuper

Kategória:Trias
Kategória:Geológia Nemecka
Štola Mořic

**Štola Mořic** je prírodná pamiatka, ktorá sa nachádza neďaleko obce Zvěstov v katastrálnom území dediny Bořkovice. Ide o už uzatvorenú baňu na zlato, kde sa ťažba začala ešte v stredoveku. Najväčší rozmach zažila baňa v 19. storočí. Aj po zastavení prác pokračovali prieskumné práce a okolo roku 1960 sa definitívne rozhodlo, že ťažba nebude obnovená.

## Ochrana
Predmetom ochrany je samotná baňa a v nej zimujúce kolónie netopierov. Odborníkmi tu bolo zaznamenaných 5 druhov netopierov, z ktorých najvýznamnejší je vzácny netopier veľký *(Myotis myotis)*. Ďalšími druhmi sú netopier vodný *(Myotis daubentoni)*, netopier svetlý *(Plecotus auritus)*, netopier sivý *(Plecotus austriacus)* a  netopier riasnatý *(Myotis nattereri)*.

Baňa bola zaradená do zoznamu európsky významných lokalít pod kódovým číslom CZ0213620.

## Prírodné pomery
Územie leží vo Vlašimskej pahorkatine. Podklad územia tvoria migmatity a biotitické pararuly moldanubika.

Štôlňa sa nachádza vo svahu nad Bořkovickým potokom v kopcovitom teréne. Je stabilne zatopená do výšky asi 1 metra. Tvorí ju asi 300 metrov dlhá a priama chodba s dvomi krátkymi odbočkami. Štôlňa vyúsťuje na brehu potoka pri okraji lesa. Priemerná svetlosť štôlne je 1,6 x 2 m.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Benešov

## Externé odkazy
* http://drusop.nature.cz/ost/chrobjekty/zchru/index.php?frame&SHOW_ONE=1&ID=14254 5861
* http://benesovsky.denik.cz/zpravy_region/laj-opustena-stola-zlateho-dolu-je-kvuli-kolonii-netopyru-chranena-20140124.html Benešovský denník.cz

Kategória:Chránené územia v okrese Benešov
Tunel Kysuca

**Tunel Kysuca** bol plánovaný hĺbený diaľničný tunel na Slovensku s dĺžkou 584 m, ktorý sa mal nachádzať na diaľnici D3 v úseku *Žilina, Brodno - Kysucké Nové Mesto*. Podľa štúdie realizovateľnosti z roku 2015 sa už s tunelom neráta, nahradený má byť estakádou na rovnakom mieste, vďaka čomu sa zlepšia výškové parametre trasy, zníži sa bezpečnostné riziko (v tuneli by kvôli smerovým parametrom musela byť maximálna povolená rýchlosť 80 km/h, ktorej by predchádzalo prudké brzdenie z neprehľadného esíčka) a celý úsek zlacnie o desiatky miliónov €.

## Externé odkazy
* Tunely na stránke Národnej diaľničnej spoločnosti 

Kysuca
Kategória:Doprava v okrese Kysucké Nové Mesto
Kategória:Stavby v okrese Kysucké Nové Mesto
Krásné Pole

**Krásné Pole** môže byť:

* mestský obvod štatutárneho mesta Ostrava, pozri Krásné Pole (Ostrava)
* dedina, časť mesta Chřibská v okrese Děčín, pozri Krásné Pole (Chřibská)
Lhotka (Ostrava)

**Lhotka** je bývalá obec a od 24. novembra 1990 mestský obvod štatutárneho mesta Ostrava. Takmer celý kataster mestského obvodu leží v hlučínskej časti Sliezska, ale malá okrajová časť katastra leží podľa historických máp na Morave.

## História
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1464. Na základe mníchovskej dohody bola obec 9. októbra 1938 pripojená k nacistickému Nemecku. Lhotka bola z nemeckej okupácie oslobodená 30. apríla 1945 Červenou armádou. Oficiálny názov Lhotka bol v roku 1960 zmenený na Lhotka u Ostravy. Dňa 6. apríla 1976 bola opäť premenovaná na Lhotku. K Ostrave bola obec pripojená 24. apríla 1976.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* lhotka.ostrava.cz  Oficiálna stránka

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské obvody Ostravy
Martinov

**Martinov** môže byť:

* mestský obvod štatutárneho mesta Ostravy, pozri Martinov (Ostrava)
* časť obce Vlkovice v okrese Cheb, pozri Martinov (Vlkovice)
* časť obce Záryby v okrese Praha-východ, pozri Martinov (Záryby)
Týnecká rotunda

**Týnecká rotunda** je prírodná pamiatka, ktorá sa nachádza v husto zastavanej časti Týnca nad Sázavou. Netopieria kolónia, pre ktorú bola táto lokalita vyhlásená za chránenú, sídli vo veži stredovekého hradu, intenzívne navštevovaného turistami.

## Ochrana
Predmetom ochrany je letná kolónia kriticky ohrozeného a zvlášť chráneného netopiera veľkého *(Myotis myotis)*, ktorá sídli v podkrovných priestoroch stredovekej veže rotundy.

Hlavným cieľom ochrany lokality je dlhodobo zaistiť vhodné životné podmienky pre túto kolóniu.

Rotunda bola zaradená do zoznamu európsky významných lokalít pod kódovým číslom CZ0213629.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Benešov

## Externé odkazy
* Návrh vyhlásenie PP Týnecká rotunda 
* Rotunda na stránke ČSOP Vlašim  
* Niekoľko fotografií lokality 

Kategória:Chránené územia v okrese Benešov
Suchdolský rybník

**Suchdolský rybník** je prírodná pamiatka, ktorá sa nachádza neďaleko od obcí Borotín a Sudoměřice u Tábora v katastrálnom území obce Mezno.

Jedna z najvýznamnejších lokalít mloka hrebenatého *(Triturus cristatus)* v Česku.

## Ochrana
Predmetom ochrany je mlok hrebenatý, ktorý je kriticky ohrozeným a zvlášť chráneným druhom a jeho biotop.

Rybník bol zaradený do zoznamu európsky významných lokalít pod kódovým číslom CZ0213077.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Benešov

## Externé odkazy
* Na stránke Natura 2000 
* Stránka AOPK ČR 

Kategória:Chránené územia v okrese Benešov
AKSM-100

**AKSM-100** je model dovjnápravového trolejbusu, vyrábaného bieloruskou spoločnosťou Belkommunmaš. Vozidlá sa vyrábali v rokoch 1993 až 1994 a koncepčne vychádzali z trolejbusov Ziu-682. V roku 1994 začal Belkamunmaš vyvíjať vylepšený model trolejbusu s označením AKSM-101, ktorý sa stal nástupcom AKSM-100.

## Zdroj

Kategória:Trolejbusy Belkommunmaš
AKSM-101

thumb|AKSM-101
**AKSM-101** je model dvojnápravového trolejbusu, vyrábaného bieloruskou spoločnosťou Belkommunmaš. Je nástupcom vozidla AKSM-100, od ktorého sa líši menšími technickými detailmi.

## Zdroj

Kategória:Trolejbusy Belkommunmaš
Živých nás nedostanú

***Živých nás nedostanú*** je štrnásty štúdiový album slovenskej rockovej skupiny Elán, ktorý v roku 2014 vydalo hudobné vydavateľstvo Warner Music. 

Na výrobe tohto albumu sa ako textár najvýraznejšie podieľal Juraj Soviar, ktorý na album prispel troma textami, Pavol Jursa sa po textovej stránke podieľal na troch a po hudobnej stránke na dvoch skladbách, dvoma textami prispela dvojica Miro Jurika/Marián Brezáni rovnako ako aj Ľuboš Zeman, jedným textom prispeli aj Martin Sarvaš, Kamil Peteraj a Boris Filan. Najviac skladieb na album zložil Vašo Patejdl, troma skladbami prispel Jano Baláž, dve skladby zložil Peter Farnbauer a jednu Jožo Ráž.

## Zoznam skladieb
# „Živých nás nedostanú“ (Pavol Jursa / Pavol Jursa) - 2:48
# „A predsa sa točí“ (Vašo Patejdl / Miro Jurika, Marián Brezáni) - 4:27
# „Páni pripime“ (Jano Baláž / Martin Sarvaš) - 3:28
# „Ryšavá“ (Vašo Patejdl / Ľuboš Zeman) - 3:46
# „Belmondo“ (Jožo Ráž / Boris Filan) - 3:12
# „Iba si pískam“ (Jano Baláž / Juraj Soviar) - 3:10
# „Neodchádzaj“ (Vašo Patejdl / Marián Brezáni, Miro Jurika) - 3:59
# „Lístky na státie“  (Peter Farnbauer / Ľuboš Zeman) - 2:52
# „Uchom ihly“ (Jano Baláž / Juraj Soviar) - 3:19
# „Nedám si ťa vziať“ (Peter Farnbauer / Juraj Soviar) - 3:22
# „Do frasa“ (Vašo Patejdl / Kamil Peteraj) - 2:55
# „Uletený deň“ (Pavol Jursa / Pavol Jursa) - 3:02
# „Len kým tu si“ (bonus) (Vašo Patejdl / Pavol Jursa) - 4:24

## Výroba albumu
* Jožo Ráž - spev, basová gitara
* Ján Baláž - vokály, sólová gitara
* Vašo Patejdl - spev, klávesy
* Peter Farnbauer - gitary
* Ľubo Horňák - klávesy, vokály
* Boris Brna - bicie
* Richard Šimurka - saxofón, hosť v skladbách č. 1, 2, 4
* Martin Haas - trombón, hosť v skladbách č. 1, 2, 4
* Samuel Šimek - trúbka, hosť v skladbách č. 1, 2, 3, 4
* Lenka Lo Hrůzová - spev, hosť v skladbe č. 7
* Jano "Puco" Baláž - zvuková réžia
* Jozef Krajčovič a Peter Farnbauer - mixáž albumu
* Alan Lesyk - obal a dizajn

## Referencie


Kategória:Hudobné albumy z 2014
Kategória:Albumy skupiny Elán
Basketbal na Letných olympijských hrách 1996

**Basketbal na Letných olympijských hrách 1996** bol basketbalový turnaj v rámci multišportového podujatia Letných olympijských hier 1996, ktorý sa konal v Atlante, v Spojených štátoch v dňoch od 20. júla4. augusta 1996, za účasti 12 mužských a 12 ženských tímov. Basketbalový turnaj sa na hrách organizuje od roku 1936 a toto bolo jeho 14. vydanie. Zápasy sa hrali v dvoch atlantských arénach: Georgia Dome a Morehouse College Gymnasium. Nováčikmi olympijského turnaja boli družstvo mužov FR Juhoslávie, a 3 družstvá žienDR Kongo, Rusko a Ukrajina. 

Domáce družstvo mužov , ktoré bolo takmer výhradne zložené z hráčov NBA, získalo svoj jedenásty olympijský titul po finálovom víťazstve nad . Ženský turnaj vyhrali rovnako domáce , keď vo finále zvíťazili nad .

## Kvalifikácia
;Muži
náhľad|Umiestnenie mužských tímov na LOH 1996

;Ženy
náhľad|Umiestnenie ženských tímov na LOH 1996

## Arény

## Výsledky
### Mužský turnaj
#### Základné skupiny

##### Skupina A

##### Skupina B

#### Play-off
##### Stretnutia o 9.12. miesto

##### Stretnutie o 11. miesto

##### Stretnutie o 9. miesto

##### Štvrťfinále

##### Stretnutia o 5.8. miesto

##### Stretnutie o 7. miesto

##### Stretnutie o 5. miesto

##### Semifinále

##### Stretnutie o 3. miesto

##### Finále

----
### Ženský turnaj
#### Základné skupiny

##### Skupina A

##### Skupina B

#### Play-off
##### Stretnutia o 9.12. miesto

##### Stretnutie o 11. miesto

##### Stretnutie o 9. miesto

##### Štvrťfinále

##### Stretnutia o 5.8. miesto

##### Stretnutie o 7. miesto

##### Stretnutie o 5. miesto

##### Semifinále

##### Stretnutie o 3. miesto

##### Finále

## Konečné poradie

;Muži

;Ženy

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Medzinárodnej basketbalovej federácie  
* Basketbalový turnaj na stránke olympic.org 

## Zdroje
* Oficiálne výsledky LOH 1996 
* Turnaj mužov a žien LOH 1996 na archívnej stránke FIBA 
* Basketbalový turnaj mužov a žien LOH 1996 na stránke todor66.com 
* Basketbalový turnaj LOH 1996 na stránke sports-reference.com 
* Basketbalový turnaj mužov LOH 1996 na stránke linguasport.com /

Kategória:Basketbal v 1996
Kategória:Basketbal na Letných olympijských hrách
Kategória:Športy na Letných olympijských hrách 1996
AKSM-201

[thumb|AKSM-201 v [Minsku]]	
**AKSM-201** je model dovjnápravového trolejbusu, vyrábaného bieloruskou spoločnosťou Belkommunmaš. Spolu 538 vozidiel bolo vyrobených v rokoch 1996 až 2011. Vozidlá boli dodané do Astany, Barnaulu, Belehradu, Bălţi, Moskvy, Nižného Novogrodu, Petrohradu a Rubcovsku.
 
## Zdroj

Kategória:Trolejbusy Belkommunmaš
AKSM-213

[thumb|AKSM-213 v [Minsku]]	
**AKSM-213** je model kĺbového trolejbusu, vyrábaného bieloruskou spoločnosťou Belkommunmaš. Spolu 149 vozidiel bolo vyrobených v rokoch 2002 až 2007. 144 vozidiel bolo dodaných do Minsku, 2 vozidlá do Kišiňova a iba jeden trolejbus do Gomeľu.
 
## Zdroj

Kategória:Trolejbusy Belkommunmaš
Kategória:Kĺbové trolejbusy
AKSM-221

[thumb|AKSM-221 v [Minsku]]	
**AKSM-221** je model dvojnápravového a nízkopodlažného trolejbusu, vyrábaného bieloruskou spoločnosťou Belkommunmaš. Ide o podvozok a karosériu autobusu MAZ-103, ku ktorému je iba primontovaná elektrická výzbroj. Spolu 169 vozidiel bolo vyrobených v rokoch 2003 až 2010.
 
## Zdroj

Kategória:Trolejbusy Belkommunmaš
Ján Arpáš

**Ján Arpáš** (* 7. november 1917, Bratislava – † 16. apríl 1976, Bratislava) bol slovenský futbalista a reprezentant Slovenska.

## Klubová kariéra
V roku 1939 prišiel z malého bratislavského klubu Donaustadt SC do ŠK Bratislava, za ktorý odohral 166 zápasov a strelil 146 gólov. Najúspešnejšie boli pre neho vojnové roky, trikrát bol kráľom strelcov slovenskej futbalovej ligy. V sezóne 1943/44 dal pri dvanástich účastníkoch v lige 33 gólov. Šimonovanom strelil šesť gólov, Ružomberku 5, päťkrát dal v jednom zápase 4 góly. V sezóne 1947/48 hral za slávny Juventus Turín s bilanciou 18 zápasov / 6 gólov. Hneď pri svojom debute skóroval dvakrát v stretnutí US Alessandria - Juventus Turín (1:3) . Cudzina a samota mu však nezachutili, v lete 1947 sa vybral domov na dovolenku a - zabudol sa vrátiť. Juventus protestoval, hráč dostal dvojročný dištanc, no po jeho skončení sa opäť objavil v belasom. 

## Reprezentačná kariéra
Ján Arpáš bol autorom historicky prvého aj posledného gólu reprezentácie Slovenska v období 1939-1944. Debutoval 27. augusta 1939 v Bratislave proti Nemecku (2:0). V poslednom zápase slovenskej reprezentácie 9. apríla 1944 s Chorvátskom (3:7) strelil všetky tri góly a stal sa prvým Slovákom, ktorý dosiahol v medzištátnom zápase hetrik.

## Ligové štatistiky
* Prvý ligový gól: VAS BratislavaŠK Bratislava 1:4 (hetrik), 1. kolo 1939/40
* Stý ligový gól: FC VrútkyŠK Bratislava 4:5, 16. 4. 1944
* Prvý gól v Serii A: US AlessandriaJuventus Turín 1:3, 14. 9. 1947
* Najviac gólov v jednom zápase: 6, ŠK BratislavaHG Šimonovany 14:0, 1944
* Najviac gólov v jednej sezóne: 33, 1943/1944

## Úspechy
**Klubové**
:* majster Slovenska: 1940, 1941, 1942, 1944
:* majster Česko-Slovenska: 1950, 1951

**Individuálne**
:* najlepší strelec slovenskej ligy: 1940/41, 1941/42, 1943/44
:* člen Klubu ligových kanonierov (152 gólov)

## Referencie


## Externé odkazy
*ŠK Slovan

Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Hráči Juventus FC
Kategória:Hráči ŠK Slovan Bratislava
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
AKSM-321

thumb|AKSM-321 v Moskve	
**AKSM-321** je model veľkokapacitného a nízkopodlažného trolejbusu, vyrábaného bieloruskou spoločnosťou Belkommunmaš. Od roku 2000 bolo dodnes vyrobených 2274 trolejbusov, ktorých výroba sa ešte nezastavila. Vozidlá boli dodávané predovšetkým do Ruska a Bieloruska, ale aj do Kirgizstanu, Lotyšska, Moldavska, Srbska a na Ukrajinu. Zo všetkých vyrobených vozidiel 33% jazdí v Minsku a 11% v Moskve.
 
## Zdroj

Kategória:Trolejbusy Belkommunmaš
AKSM-333

[thumb|AKSM-333 v [Belehrade]]	
**AKSM-333** je model kĺbového a nízkopodlažného trolejbusu, vyrábaného bieloruskou spoločnosťou Belkommunmaš. Prvý prototyp bol vyrobený v roku 1998, sériová výroba prebiehala v rokoch 1999, 2003 - 2004, 2009 a od roku 2011 dodnes. Doposiaľ bolo vyrobených spolu 153 trolejbusov.

## Zdroj

Kategória:Trolejbusy Belkommunmaš
Kategória:Kĺbové trolejbusy
Evektor EuroStar SL

**Evektor EuroStar SL** je model ultraľahkého lietadla vyrábaného českou spoločnosťou Evektor.

## Technické údaje
* *Posádka:* 2
* *Pasažieri:* 9/14
* *Rozpätie:* 8,15 m
* *Dĺžka:* 5,98 m
* *Výška:* 2,48 m 
* *Hmotnosť prázdneho stroja:* 276 kg 
* *Max. vzletová hmotnosť: * 472,5 kg
* *Objem palivovej nádrže: * 60 l
* *Motor:* Rotax 912ULS / Rotax 912UL
* *Dolet:* 750 km
## Externé odkazy a zdroj
* Evektor EuroStar SL na stránke výrobcu 

Kategória:Lietadlá Evektor
Ján Strausz

**Ján Strausz** (* 16. november 1942, Mukačevo† 29. november 2017, Košice) bol slovenský futbalista a reprezentant Česko-Slovenska.

## Klubová kariéra
Najlepší košický kanonier všetkých čias, keď v jedinom ligovom drese VSS Košice nastrieľal 115 gólov. Všetky svoje ligové góly strelil z hry, ani jeden nedal z jedenástky či priameho kopu. Zaujímavé je, že nebol ani raz kráľom ligových strelcov, ale zato niekoľkokrát druhým najlepším v najvyššej súťaži, osemkrát najlepším strelcom klubu. Výborný hlavičkár, 74 gólov dosiahol hlavou 

## Reprezentačná kariéra
V reprezentácii Česko-Slovenska odohral jeden zápas, 30. mája 1965 v Bukurešti v kvalifikácii o postup na MS 1966 proti Rumunsku (0:1).

## Ligové štatistiky
* Prvý ligový gól: VSS KošiceSONP Kladno 3:0 (prvý hetrik), 22. 9. 1963
* Stý ligový gól: VSS KošiceInter Bratislava 1:1, 10. 5. 1974
* Najviac gólov v jednej sezóne: 15, VSS Košice, 1974/1975

## Úspechy
**Klubové**
:*Majster Česko-Slovenska: 1965/66
:*Vicemajster Česko-Slovenska: 1970/71
:*Víťaz Slovenského pohára: 1973

**Individuálne**
:*člen Klubu ligových kanonierov (115 gólov)

## Referencie
 

## Externé odkazy
*FOTBAL CZ 

Kategória:Česko-slovenskí futbalisti
Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Osobnosti z Mukačeva
Vlčkovice - Dubský rybník

**Vlčkovice - Dubský rybník** je prírodná pamiatka, ktorá sa nachádza neďaleko od obce Jankov. Skladá sa z dvoch nádrží v plytkej kotline, z ktorých jedna zanikla a premenila sa na mokraď a z nadväzujúcich lúčnych porastov.

## Ochrana
Predmetom ochrany je kunka červenobruchá *(Bombina bombina)* a jej biotop. Je veľmi ohrozeným druhom, nakoľko jej populácie sú závislé od dostatku vodných plôch bez intenzívneho rybárskeho hospodárenia.

Lokalita bola zaradená do zoznamu európsky významných lokalít pod kódovým číslom CZ0213084.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Benešov

## Externé odkazy
* AOPK ČR 
* Na stránke Regiony24.cz 

Kategória:Chránené územia v okrese Benešov
Sandra Schmittová

**Sandra Schmittová** (* 26. apríl 1981, Mörfelden, Nemecko – † 11. november 2000, Kaprun, Rakúsko) bol nemecká akrobatická lyžiarka, ktorá súťažila v disciplínach jazda na terénnych nerovnostiach a paralelná jazda na terénnych nerovnostiach. Vo veku 18 rokov sa stala vôbec prvou majsterkou sveta v disciplíne paralelná jazda na terénnych nerovnostiach. Merala 168 centimetrov a vážila 55 kilogramov.

Zomrela s rodičmi 11. novembra 2000 pri požiari lanovky v Kaprune.

## Kariéra
### Zimné olympijské hry [[Súbor:Olympic rings.svg|50px]]
Vo veku 16 rokov súťažila na Zimných olympijských hrách 1998 v Nagane v disciplíne jazda na terénnych nerovnostiach. Skončila na 9. mieste so skóre 23,67 bodu. Za treťou Nórkou Kari Traovou zaostala o 0,42 bodov a za olympijskou víťazkou 1,39 bodu.

### Majstrovstvá sveta
V roku 1999 vyhrala na Majstrovstvách sveta v Meiringen-Hasliberge súťaž v disciplíne paralelná jazda na terénnych nerovnostiach.

#### Juniorské majstrovstvá sveta

### Svetový pohár
V Európskom pohári debutovala 17. januára 1997 na pretekoch v českom Špindlerůvom Mlýne, v ktorých skončila v disciplíne paralelná jazda na terénnych nerovnostiach na prvom mieste. Vo Svetovom pohári debutovala vo francúzskom meste Tignes 5. decembra 1997 v disciplíne jazda na terénnych nerovnostiach. Obsadila 10. miesto. Počas kariéry štartovala celkovo 22-krát v pretekoch Svetového pohára, z toho až 10-krát sa umiestnila na pódiovom mieste. V Európskom pohári štartovala spolu 10-krát a sedemkrát sa umiestnila na pódiovom stupni, a z toho aj dvakrát preteky vyhrala. Posledné preteky v kariére absolvovala 16. marca 2000 v talianskom Livigne, kde skončila na druhom mieste v disciplíne paralelná jazda na terénnych nerovnostiach.

#### Umiestnenia v klasifikáciách
* 1997/1998: celková klasifikácia: 36. miesto
* 1998/1999: celková klasifikácia: 23. miesto
* 1999/2000: celková klasifikácia: 5. miesto
* 1999/2000: klasifikácia disciplíny jazda na terénnych nerovnostiach: 3. miesto
* 1999/2000: klasifikácia disciplíny paralelná jazda na terénnych nerovnostiach: 3. miesto

#### Umiestnenia na pódiových priečkach (5 - 1 - 4)

## Referencie

## Externé odkazy
* Sandra Schmittová na stránke Medzinárodnej lyžiarskej federácie 
* Sandra Schmittová na stránke *sports-reference.com* 

Kategória:Lyžiari
Kategória:Nemeckí športovci
Anton Moravčík

**Anton Moravčík** (* 3. jún 1931, Komárno – † 12. december 1996, Bratislava) bol slovenský futbalista a reprezentant Česko-Slovenska.

## Klubová kariéra
Rodák z Komárna hrával za Žilinu, ÚDA Praha a Slovan Bratislava a svoju kariéru zakončil v drese austrálskeho klubu FC Prague Sydney, ktorý založili vysťahovalci z vtedajšieho Česko-Slovenska. Najväčšie úspechy dosiahol v drese Slovana, kde v rokoch 19561964 odohral 177 zápasov a strelil 73 gólov. Jeho prednosťami boli rýchlosť, výborná technika v pohybe a pohotová strela.

## Reprezentačná kariéra
V čase pôsobenia v reprezentácii Česko-Slovenska bol často jediným Slovákom v reprezentačnom mužstve. Najviac sa mu darilo v roku 1956, keď nastúpil vo všetkých desiatich medzištátnych stretnutiach. Dvomi gólmi prispel k víťazstvu 4:2 nad silným Maďarskom v Budapešti na Népstadióne. Na slávnej Maracané rozhodol o výhre 1:0 nad Brazíliou. Česko-Slovensko sa stalo prvým európskym tímom, ktorý zvíťazil v tomto futbalovom svätostánku.

## Úspechy
**Reprezentácia**
:*Majstrovstvá Európy vo futbale 1960: 3. miesto

**Klubové**
:*Majster Česko-slovenska: 1953
:*Víťaz Česko-slovenského pohára: 1962, 1963

**Individuálne**
:*člen Klubu ligových kanonierov (109 gólov)

## Externé odkazy
* FOTBAL CZ 
* ŠK Slovan

Kategória:Česko-slovenskí futbalisti
Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Hráči ŠK Slovan Bratislava
Kategória:Hráči MŠK Žilina
Kategória:Osobnosti z Komárna
AKSM-420

thumb|AKSM-420 v Minsku
**AKSM-420 Vitovt** *(АКСМ-420 Витовт, tiež uvádzané ako Belkamunmaš 42003A, Белкамунмаш 42003А)* je model nízkopodlažného trolejbusu, vyrábaného bieloruskou spoločnosťou Belkommunmaš. Prvýkrát bol predstavený v auguste 2007.

Trolejbus má 35 miest k sedeniu, z toho 29 tvoria pevné sedačky, 6 je sklopných. Vďaka tomu je tak možné upraviť kapacitu vozidla v dobách dopravných špičiek (menej sediacich a viac stojacich). Trolejbusom môže v jeden okamih cestovať až 115 cestujúcich.

Rozmery trolejbusu odpovedajú všeobecne prijatým štandardom – dĺžka , šírka , výška . Rám stroja je vyrobený z kompozitného materiálu. Trolejbus je vybavený nájazdovou rampou pre osoby so zníženou schopnosťou pohybu, takže je možné, aby vozičkár našiel do vozidla priamo z úrovne chodníka. Voz je tiež vybavený klimatizáciou, takže okná nemajú priestor pre vetranie.

Trolejbus je vybavený akumulátormi, takže vozidlo môže ísť až 5 km bez potreby neustáleho kontaktu s trolejovou sieťou. Tento prvok, ktorý je známy tiež aj z niektorých bratislavských  trolejbusov, je úplne kľúčový pre rôzne situácie, medzi ktoré sa radia napríklad výluky, akutné zmeny trasy a pod.

## Zdroj

Kategória:Trolejbusy Belkommunmaš
Mariánské Hory a Hulváky

**Mariánské Hory a Hulváky** sú od 24. novembra 1990 mestský obvod štatutárneho mesta Ostrava.  Mestský obvod tvoria miestne časti Mariánské Hory a Hulváky.

## Známe osobnosti
* Otmar Mácha (* 1922 – † 2006), dramaturg, skladateľ a režisér
* Jaromír Nohavica (* 1953), folkový spevák, textár, skladateľ a gitarista

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské obvody Ostravy
Basketbal na Letných olympijských hrách 2000

**Basketbal na Letných olympijských hrách 2000** bol basketbalový turnaj v rámci multišportového podujatia Letných olympijských hier 2000, ktorý sa konal v Sydney, v Austrálii v dňoch od 16. septembra1. októbra 2000, za účasti 12 mužských a 12 ženských tímov. Basketbalový turnaj sa na hrách organizuje od roku 1936 a toto bolo jeho 15. vydanie. Zápasy sa hrali v dvoch arénach: The Dome a Sydney Superdome. Nováčikmi olympijského turnaja boli 2 družstvá mužovNový Zéland a Rusko, a až 5 družstiev žienFrancúzsko, Nový Zéland, Poľsko, Senegal a Slovensko. 

Družstvo mužov  získalo svoj dvanásty olympijský titul po finálovom víťazstve nad . Ženský turnaj vyhrali rovnako , keď vo finále zvíťazili nad domácou .

## Kvalifikácia
;Muži
náhľad|Umiestnenie mužských tímov na LOH 2000

;Ženy
náhľad|Umiestnenie ženských tímov na LOH 2000

## Arény

## Výsledky
### Mužský turnaj
#### Základné skupiny

##### Skupina A

##### Skupina B

#### Play-off
##### Stretnutie o 11. miesto

##### Stretnutie o 9. miesto

##### Štvrťfinále

##### Stretnutie o 7. miesto

##### Stretnutie o 5. miesto

##### Semifinále

##### Stretnutie o 3. miesto

##### Finále

----
### Ženský turnaj
#### Základné skupiny

##### Skupina A

##### Skupina B

#### Play-off
##### Stretnutie o 11. miesto

##### Stretnutie o 9. miesto

##### Štvrťfinále

##### Stretnutie o 7. miesto

##### Stretnutie o 5. miesto

##### Semifinále

##### Stretnutie o 3. miesto

##### Finále

## Konečné poradie

;Muži

;Ženy

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Medzinárodnej basketbalovej federácie  
* Basketbalový turnaj na stránke olympic.org 

## Zdroje
* Oficiálne basketbalové výsledky LOH 2000  
* Turnaj mužov a žien LOH 2000 na archívnej stránke FIBA 
* Basketbalový turnaj mužov a žien LOH 2000 na stránke todor66.com 
* Basketbalový turnaj LOH 2000 na stránke sports-reference.com 
* Basketbalový turnaj mužov LOH 2000 na stránke linguasport.com /

Kategória:Basketbal v 2000
Kategória:Basketbal na Letných olympijských hrách
Kategória:Športy na Letných olympijských hrách 2000
Martinov (Ostrava)

**Martinov** je bývalá obec a od 24. novembra 1990 mestský obvod štatutárneho mesta Ostrava. Leží na pravom brehu rieky Opavy.

## História
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1424. Na základe mníchovskej dohody bola obec 10. októbra 1938 pripojená k nacistickému Nemecku a začlenená do tzv. Sudetskej župy. Martinov bol z nemeckej okupácie oslobodený 28. apríla 1945 Červenou armádou v rámci Ostravskej operácie. K Ostrave bola obec pripojená 1. júla 1961.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* martinov.ostrava.cz Oficiálna stránka

## Zdroj
* 


Kategória:Mestské obvody Ostravy
Tunel Okruhliak

**Tunel Okruhliak** je tunel vo výstavbe rýchlostnej cesty na Slovensku s dĺžkou 1 913 m, ktorý sa bude nachádzať na rýchlostnej ceste R4 v úseku *[[Prešov]], severný obchvat, II. etapa*. Pôvodný termín začatia výstavby na koniec roka 2020, ktorý Národná diaľničná spoločnosť v minulosti avizovala, sa nepodarilo dodržať, keďže súťaž na zhotoviteľa bola vyhlásená až v roku 2022. 

Tunel Okruhliak je riešený ako dvojrúrový s jednosmernou premávkou kategórie 2T–7,5. Celková dĺžka ľavej tunelovej rúry (severnej) bude  a pravej tunelovej rúry (južnej) bude . V zmysle STN 73 7507 je výška prejazdného gabaritu navrhovaná . Šírka chodníkov je  a svetlá výška nad chodníkmi je navrhovaná . Tunel je po celej svojej dĺžke aj s ohľadom na riziko napúčania hornín v jeho trase navrhnutý s protiklenbou. Zárezy do horninového prostredia budú na západnom portáli vysoké , na východnom portáli . Otvorenie je naplánované na október 2027.

## Výberové konanie
Pôvodne mal byť úsek s týmto tunelom rozostavaný koncom roku 2021. Po ukončení súťaže podpísala 29. júna 2023 NDS zmluvu so *Združením R4.* Keďže však výberové konanie bolo sedemkrát posúvané, NDS predpokladá začatie prác na tomto úseku vrátane tunela koncom augusta 2023. V súťaži na výstavbu severného obchvatu etapy úseku R4 Prešov, ktorého súčasťou je aj Tunel Okruhliak uspelo konzorcium a čele so spoločnosťou Eurovia SK. Zmluvná cena je približne 337 miliónov eur bez DPH.

## Výstavba
23. apríla 2024 sa slávnostne zahájili raziace práce. Minister dopravy Jozef Ráž sa vyjadril, že by sa tunel mohol motoristom do užívania odovzdať o štyri roky neskôr. Tunel Okruhliak je razený z oboch portálov, cyklickým spôsobom razenia. Razí sa v nepretržitej prevádzke 24 hodín denne, 7 dní v týždni. Celkovo je do procesu razenia zapojených približne 180 technických pracovníkov a tunelárov. V auguste 2025 Národná diaľničná spoločnosť informovala, že raziace práce v tuneli postupujú podľa harmonogramu a priebežne sa budujú základy aj pre sekundárne ostenie. K 20. augustu 2025 bolo  zo západu vyrazených 1 013 m v kalote v ľavej tunelovej rúre (LTR) a 947 m v pravej tunelovej rúre (PTR), čo predstavuje už viac ako polovicu dĺžky celého tunela.

V novembri 2025 sa v obciach Prešov, Kapušany, Lada a Lipníky konal protest formou blokovania dopravy na priechode pre chodcov v trvaní 30 minút. Dôvodom protestu bola vládna konsolidácia, ktorá sa dotkla aj rozpočtu na výstavbu tohto úseku a podľa aktivistov stavbárom  malo byť nariadené spomalenie prác a výstavba úseku sa mala predĺžiť o jeden rok navyše.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Tunely na stránke Národnej diaľničnej spoločnosti 

Okruhliak
Kategória:Doprava v okrese Prešov
Kategória:Stavby v okrese Prešov
U Výpustku

** U Výpustku** je prírodná rezervácia, ktorá leží v Křtinskom údolí v katastrálnych územiach obcí Březina v okrese Brno-venkov a Habrůvka v okrese Blansko.

Rezervácia bola zriadená výnosom Ministerstva kultúry Českej socialistickej republiky dňa 11. júla 1977. Celková výmera rezervácie, ktorá leží v Chránenej krajinnej oblasti Moravský kras, činí 21,43 hektárov.

Dôvodom jej vyhlásenia je ochrana prirodzených lesných porastov so vzácnymi druhmi rastlín na devónskom vápenci a krasové javy. V rezervácii sa nachádza niekoľko jaskýň vrátane sprístupnenej jaskyne Výpustek.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Brno-venkov
* Zoznam chránených území v okrese Blansko

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Stránka Turistika.cz 

## Zdroj

Kategória:Chránená krajinná oblasť Moravský kras
Kategória:Chránené územia v okrese Blansko
Kategória:Chránené územia v okrese Brno-venkov
Kategória:Lesy v Česku
Tunel Bikoš

**Tunel Bikoš** je tunel rýchlostnej cesty na Slovensku s dĺžkou 1 150 m, ktorý sa nachádza na rýchlostnej ceste R4 v úseku Prešov, severný obchvat I. etapa (Prešov, Sever - Prešov, Západ). Spolu s tunelom Okruhliak na susednom úseku a tunelom Prešov na diaľnici číslo 1 dotvára kompletnú trojicu prešovských diaľničných tunelov budovaných v rámci obchvatu tretieho najväčšieho mesta na Slovensku. Bikoš je vyrazený pod úpätím rovnomenného vrchu v Spišško-sarišskom medzihorí. Výstavba 1. etapy Severného obchvatu mesta Prešov sa začala v júli 2019. Víťazom súťaže na zhotoviteľa tohto úseku R4, sa stalo Združenie VÁHOSTAV-SK - TuCon - R4 Severný obchvat Prešova. Zmluvná hodnota celého stavebného diela, vrátane tunela, je 142 876 816,00 € bez DPH.

S razením tunela sa začalo 5. júna 2020, tunel bol slávnostne prerazený 27. mája 2021. Slávnostné otvorenie tunela sa uskutočnilo 25. septembra 2023.

## Technické údaje
Tunel Bikoš je projektovaný pre cestnú dopravu. Tvoria ho dve tunelové rúry, ľavá (západná) a pravá (východná), ktoré budú trvalo prevádzkované jednosmerne. Orientácia trasy tunela podľa svetových strán je v osi juh – sever, podľa ktorej sa rozlišujú označenia portálov tunela. Návrhová rýchlosť v tuneli je 100 km/h. Celková dĺžka pravej tunelovej rúry je 1164,5 m a ľavej tunelovej rúry 1144,5 m. Pozdĺžny sklon oboch tunelových rúr je navrhnutý ako jednosmerný, s klesaním od južného portálu smerom k severnému portálu v sklone 1,49 % (PTR) a 1,5 % (ĽTR). Priečny sklon oboch tunelových rúr je jednotný 2,5 %. Protipožiarne výklenky s hydrantmi sú navrhnuté vždy vľavo v smere jazdy vo vzdialenosti max. 150 m. SOS výklenky sú navrhnuté vždy vpravo v smere jazdy vo vzájomnej vzdialenosti max. 150 m. V každej tunelovej rúre sa bude nachádzať 7 PV a 7 SOS výklenkov. Medzi ďalšie vybavenie tunela patrí cementobetónová vozovka, samostatné odvodnenie vozovky, akumulačná havarijná nádrž či drenážne odvodnenie horninových vôd. Súčasťou bude aj bezpečnostné vybavenie ako zavodnený požiarny vodovod, akumulačné nádrže požiarneho vodovodu, automatická tlaková stanica, technologická centrála tunela a technologické vybavenie tunela. Vozovka bude cementobetónová so samostatným odvodnením. Tunel je razený novou rakúskou tunelovacou metódou (NRTM) s použitím mechanického rozpojovania a rozpojovania vrtno-trhacími prácami. Klesá od južného portálu smerom k severnému portálu v sklone 1,49 % (PTR) a 1,5 % (ĽTR). Priečny sklon oboch tunelových rúr je jednotný 2,5 %.

Motoristom by mal ušetriť približne 10 minút.

## Výstavba
Razenie tunela sa začalo 19. mája 2020 zo severného portálu v ľavej tunelovej rúre. Prerazenie sa uskutočnilo v máji 2021 v ľavej tunelovej rúre, resp. v júni 2021 v pravej tunelovej rúre. Počas razenia sa nevyskytli žiadne problémy. Práce na tuneli realizovala firma TuCon, a. s. V septembri 2023 bol celý úsek rýchlostnej cesty vrátane tunela Bikoš uvedený do prevádzky.

## Iné projekty

## Referencie

Bikoš
Električková doprava v Nižnom Novgorode

**Električková doprava v [[Nižný Novgorod|Nižnom Novgorode]]** doplňuje systém metra a je významnou sieťou MHD v meste.

Sieť s rozchodom koľají na ruské pomery klasickým, , bola v roku 2007 dlhá 98 km. V celkom troch vozovňách (Нагорное, Гордеевское, Автозаводское – Nagornoje, Gordějevskoje, Avtozavodskoje) sa nachádza spolu okolo dvesto električkových vozňov, veľká časť z nich je štvordverová. Prevádzkovateľom celej siete je spoločnosť MUP Nižegorodelektrotrans.

## Vozňový park

## Zdroj

 
Nižný Novgrod
Kategória:Doprava v Nižnom Novgorode
Električková doprava v Lipecku

thumb|Električka KTM-5 v Lipecku
**[[Lipeck]]**, oblastné mesto v európskej časti Ruska, s dovedna 521 600 obyvateľmi, obsluhuje **električková sieť**. Ide o sieť relatívne malú, s iba niekoľkými fungujúcimi linkami.

## Vozňový park

## Zdroj

Kategória:Doprava v Lipecku
Lipeck
Babí lom (prírodná rezervácia)

náhľad|Jeseň na hrebeni Babieho lomu
**Babí lom** je prírodná rezervácia ev. č. 189 medzi obcami Lelekovice v okrese Brno-venkov a Svinošice v okrese Blansko, ktorá zahŕňa skalnatý hrebeň s rovnomenným vrcholom. Oblasť spravuje AOPK Brno.

## Ochrana
Dôvodom ochrany je zachovanie geomorfologicky i geologicky jedinečnej a pozoruhodnej lokality skalných útvarov s mozaikou prírode blízkych až prirodzených lesných spoločenstiev extrémnych stanovíšť, ktoré svojou rozlohou nemajú na spodnodevonských zlepencoch v Česku obdobu.

Na prevažnej ploche extrémneho stanovišťa zostala zachovaná mozaika lesných spoločenstiev borovice lesnej (*Pinus sylvestris*), duba zimného (*Quercus petraea*) a buka s prímesou ďalších drevín (javory, lipy, hraby) a to väčšinou v prírode blízkom až prirodzenom stave so zodpovedajúcim bylinným podrastom. Lokalita je významná aj ornitologicky.

## Turizmus
Babí lom je skalnatý hrebeň, zdvíhajúci sa nad obcou Lelekovice. Má dva vrcholy, južný (521 m) a severný (562 m). Oba boli v minulosti využité pre vyhliadkové stavby. Obe stavby sa stali veľkou atrakciou okolia, zanikli však niekedy počas druhej svetovej vojny. V šesťdesiatych rokoch 20. storočia bola na Babom lome znovu postavená vyhliadková veža, ktorá slúži dodnes.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Brno-venkov
* Zoznam chránených území v okrese Blansko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Na BioLib.cz 
* Alas ceska.cz 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Brno-venkov
Kategória:Chránené územia v okrese Blansko
Kategória:Skalné útvary v Česku
Kategória:Prírodné pamiatky v Česku
Kategória:Lelekovice
Kategória:Svinošice
Električková doprava v Jekaterinburgu

right|thumb|Mapa siete
Ruské veľkomesto **[[Jekaterinburg]]** disponuje vlastnou **električkovou sieťou**. Tú doplňujú tiež trolejbusy a metro. Rovnako ako v celom Rusku, je aj tunajšia električková sieť širokorozchodná ().

Miestna sieť električkovej dopravy patrí k tým väčším; slúži tu celkom 461 vozňov. Celá sieť má dĺžku 78,9 km. Prevádzku električiek začali 7. novembra 1929 (otvorený prvý úsek), o tomto druhu dopravy sa v Jekaterinburgu začalo hovoriť ale už v roku 1896, kedy k mestskému zastupiteľstvu dorazil prvý z návrhov.

## Vozňový park

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Doprava v Jekaterinburgu
Jekaterinburg
Električková doprava v Bijsku

right|thumb|Električková vozovňa

**[[Bijsk]]**, mesto v ruskom Altajskom kraji, obsluhuje **električková sieť**. Nejde o veľký systém (za rok 2006 prepravil 21,2 miliónov cestujúcich), električka však zaisťuje dopravu do všetkých významných častí mesta na oboch brehoch rieky Bija.

Električková doprava v meste nemá dlhú históriu. S výstavbou jej prvej trati sa začalo v roku 1958, od 13. júna 1960 ju mohli využiť prvý cestujúci. Vtedy sa jazdilo električkami typu KTM-1 s vlečnými vozňami KTP-1.

## Vozňový park

## Zdroj

Kategória:Doprava v Bijsku
Bijsk
Električková doprava v Barnaule

right|thumb|Mapa siete
right|thumb|Historický voz

**[[Barnaul]]**, mesto na ruskom Altaji, obsluhuje **električková sieť** od roku 1948. V súčasnej dobe jazdí na sieti s dĺžkou 123 km cez desať električkových liniek a vozne sú vypravované z dovedna troch vozovní.

## Vozňový park

## Zdroj

Kategória:Doprava v Barnaule
Barnaul
Električková doprava v Angarsku

right|thumb|Mapa siete

**Električková sieť** v **[[Angarsk]]u**, meste s 245 000 obyvateľmi na ruskej východnej Sibíri neďaleko Bajkalu, tu tvorí nosnú dopravu.

Ide o sieť strednej veľkosti, prevádzkovaných je okolo sto vozňov na viac než desiatich linkách. Rovnako ako mnohé ďalšie električkové prevádzky v Rusku je to širokorozchodná sieť (). Trate sú dvojkoľajné, umiestené väčšinou na vlastných telesách, či úplne mimo cestnej komunikácie (koľajový zvršok je štrkový, zatrávnený alebo z betónových panelov). Električky obsluhujú aj prímestské oblasti, po dlhých tratiach vedených otvorenou krajinou.

## Vozňový park

## Zdroj

 

Kategória:Doprava v Angarsku
Angarsk
Električková doprava v Ačinsku

right|thumb|Mapa siete

**Električková sieť** v **[[Ačinsk]]u**, meste s 121 000 obyvateľmi v ruskom Krasnojarskom kraji, je veľmi malá; tvorí ju v podstate len jedna rozvetvená trať, ktorá zaisťuje dopravnú obsluhu miestnym závodom a centru mesta (dĺžka siete je 26,5 km). V prevádzke sú len tri linky. Rozchod koľají je .

## Linky
* **1** Moloďožnyj centr – Ačinskij glinoziomnyj kombinat
* **2** Moloďožnyj centr – ZFA
* **3** Moloďožnyj centr – Tramvajnoje depo

## Vozňový park
V roku 2003 vozňový park tvorilo 58 električiek typu KTM-5.

## Zdroj
* 

Kategória:Doprava v Ačinsku
Ačinsk
Električková doprava v Čerepovci

náhľad|Mapa siete

**Električková doprava** v ruskom meste **[[Čerepovec]]** funguje od 19. októbra 1956.

V súčasnej dobe fungujú v Čerepovci 4 električkové linky:
* **2** DommenajaVokzal
* **4** Aglofabrika 3Olimpijskaja
* **4A** DommenajaOlimpijskaja
* **8** OlimpijskajaVokzal

## Vozňový park

## Zdroj
* 

Kategória:Doprava v Čerepovci
Čerepovec
Električková doprava v Kolomne

right|thumb|Mapa siete (rusky)
**[[Kolomna]]**, mesto  v ruskej Moskovskej oblasti, s dovedna 161 100 obyvateľmi, je od roku 1948 obsluhované **električkovou sieťou**. Dĺžka električkových tratí v súčasnosti dosahuje približne 40 km.

## Vozňový park

## Zdroj

Kategória:Doprava v Kolomne
Kolomna
Apoštol Jakub

**Apoštol Jakub** môže byť:

* Jakub starší (známy aj ako Jakub Väčší, Jakub Zebedeov alebo Svätý Jakub z Compostely)
* Jakub mladší (známy aj ako Jakub Alfeov (Alfejov) alebo Jakub Menší)
Električková doprava v Čeriomuškách

thumb|Trať
thumb|LM-68M

**Električková doprava** v ruskom meste **[[Čeriomuški]]** je mladá – funguje od 18. mája 1991.

Jedinú jednokoľajnú trať obsluhuje jedna linka, s hodinovým intervalom a jazdná doba je 15 minút.

Vozňový park tvorí šesť električiek typu LM-68M.

## Zdroj

Kategória:Doprava v Čeriomuškách
Čeriomuški
Električková doprava v Dzeržinsku

thumb|Mapa siete
thumb|KTM-5

**Električková doprava** v ruskom meste **[[Dzeržinsk]]** funguje od 7. novembra 1933.

## Linky
Až do reorganizácie v roku 2006 fungovalo 6 električkových liniek, dnes však existujú len tri.

## Vozňový park

## Zdroj

Kategória:Doprava v Dzeržinsku
Dzeržinsk
Električková doprava v Chabarovsku

thumb|Zaniknutá električková trať

**Električková doprava** v ruskom meste **[[Chabarovsk]]** funguje od roku 1956. V súčasnosti je na sieti dlhej 33,5 km prevádzkovaných 9 liniek.

## Vozňový park

## Zdroj

 

Kategória:Doprava v Chabarovsku
Chabarovsk
Električková doprava v Irkutsku

thumb|Fotografia z roku 1982
**Električková doprava** v ruskom meste **[[Irkutsk]]** funguje od 3. augusta 1947. V súčasnosti je na sieti dlhej 23,4 km prevádzkovaných 6 liniek.

## Vozňový park

## Zdroj

Kategória:Doprava v Irkutsku
Irkutsk
Vývěry Punkvy

**Vývěry Punkvy** je národná prírodná rezervácia, ktorá sa rozkladá na 556,5 ha na území Suchého a Pustého žľabu a Punkevního údolí v Moravskom krase. Rezerváciou bola vyhlásená v roku 1997.

V lokalite sa nachádzajú vývery riečky Punkvy, Punkevní jaskyňa, priepasť Macocha, Kateřinská jaskyňa, Amatérska jaskyňa, Konský spád a mnoho ďalších voľne prístupných alebo neprístupných jaskýň a iných zaujímavých prírodných úkazov.

## Prírodné podmienky
V rezervácii rastú smreky, jasene, javory, jedle, tisy, a ďalšie druhy drevín. Nachádza sa tu mnoho chránených a vzácnych druhov rastlín, ako je napr. mesačnica trváca (*Lunaria rediviva*), ploštičník európsky (*Cimicifuga europaea*), jazyk jelení (*Phyllitis scolopendrium*), kortúza Matthioliho (*Cortusa Matthioli*) a ďalšie.

V krasových žľaboch žijú vzácne živočíchy, ako je napr. motýľ piadivka šťaveľová (*Entephria infidaria*). V jaskyniach prezimujú netopiere podkovár malý (*Rhinolophus hipposideros*), netopier veľký (*Myotis myotis*) a netopier čierny (*Barbastella barbastellus*).

## Turizmus
V rezervácii sa nachádza zrúcanina hradu Blansek a jediný doposiaľ známy jaskynný hrad v Česku - Rytířská jeskyně. Na zaujímavosti v lokalite upozorňujú panely Náučného chodníka Macocha.

## Referencie


## Pozri aj
* Punkevní jeskyně
* Macocha (priepasť)
* Moravský kras

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Národná prírodná rezervácia Vývěry Punkvy 

## Zdroj

Kategória:Chránená krajinná oblasť Moravský kras
Kategória:Chránené územia v okrese Blansko
Kategória:Národné prírodné rezervácie v Česku
Kategória:Vavřinec (okres Blansko)
Habrůvecká bučina

**Habrůvecká bučina** je národná prírodná rezervácia, ktorá je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Moravský kras. Rozkladá sa na výmere  v katastrálnom území obce Habrůvka v okrese Blansko. Tvorí ju časť plošiny a svahy kóty Košův žlíbek ( nm) na pravom brehu Křtinského potoka na Rudické plošine v Drahanskej vrchovine. Predmetom ochrany sú lesné porasty (bučiny a dubové bučiny) na vápencoch. Predmetom ochrany je aj nálezisko geód v rudických vrstvách a súbor povrchových a podpovrchových krasových javov. Na území rezervácie sa už od stredoveku vykonávala ťažba a spracovanie nerastných surovín, čo dokladajú napríklad zvyšky šachtovej pece alebo milierov.

## Prírodné podmienky

### Geológia
Na značnej časti rezervácie pokrývajú podložné lažánecké vápence zvetraliny rudických vrstiev s rohovcami, ktoré obsahujú početné kremenné geódy a tiež skameneliny ježoviek a amonitov. Pôdy zastupuje kambizem  a asociácie terra calcis s kyslými kambizemami.

### Flóra
Dominantným porastom sú bučiny, prevažuje buk lesný (výborná vitalita na vápencoch), Brest hrabolistý, dub zimný, javor horský a javor mliečny. V bylinnom podraste je typická veternica hájna, ďalej je tu z jarných bylín pečeňovník trojlaločný, bažanka trváca a zubačka deväťlistá, z letných Lipkavec marinkový, ostrica chlpatá, chlpaňa hájna, ľalia zlatohlavá, vemenník dvojlistý, vtáčia prilba dlholistá. Kriticky ohrozeným je sklenobyľ bezlistá. Z krovín je významnejší lykovec jedovatý. Postupne dochádza k odstraňovaniu nepôvodných drevín, ako je borovica lesná, smrek obyčajný a duglaska tisolistá, dosadzovaný je smrekovec opadavý.

### Fauna
Z motýľov je to piadivka brestová *(Abraxas sylvata*), jesenica Christyho *(Epirrita christyi)* a chochlatka buková *(Drymonia obliterata)*, zo stavovcov hrdziak lesný (Clethrionomys glareolus), Ryšavka obyčajná (Apodemus sylvaticus), ryšavka žltohrdlá (Apodemus flavicollis), zriedkavo je tu jeleň lesný, z vtákov hniezdia bocian čierny.

thumb|Prirodzená obnova lesa
thumb|Stredná časť rezervácie

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ochrana prírody a krajiny v ČR  
* Portal Blansko.cz 
* AOPK ČR 

## Zdroj
* 

Kategória:Národné prírodné rezervácie v Česku
Kategória:Chránená krajinná oblasť Moravský kras
Kategória:Chránené územia v okrese Blansko
Kategória:Lesy v Česku
Električková doprava v Jaroslavli

[thumb|Mapa siete v roku [1976]]
[thumb|Pohľad z roku [1960]]

**Električková doprava** v ruskom meste **[[Jaroslavľ]]** funguje od 17. decembra 1900. V súčasnosti sú na sieti dlhej 40,3 km prevádzkované 4 linky.

## Vozňový park

## Zdroj

Kategória:Doprava v Jaroslavli
Jaroslavľ
Električková doprava v Kaliningrade

náhľad|Mapa siete
náhľad|Trať

**Električková doprava** v ruskom meste **[[Kaliningrad]]** funguje od roku 1881. V súčasnosti sú na úzkorozchodnej () sieti prevádzkované 3 linky.

## Vozňový park

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Kaliningrad
Kaliningrad
Električková doprava v Kazani

thumb|RVZ-6

**Električková doprava** v ruskom meste **[[Kazaň]]** funguje od roku 1899. V súčasnosti je na sieti dlhej 120 km prevádzkovaných 6 liniek.

## Vozidlový park

## Zdroj

Kazaň
Kategória:Doprava v Kazani
Volčansk (Sverdlovská oblasť)

**Volčansk** () je ruské mesto nachádzajúce sa v Sverdlovskej oblasti, 452 km vzdialené od Jekaterinburgu, administratívneho centra oblasti. V roku 2015 tu žilo 9 380 obyvateľov.

Mesto je známe najmä vďaka svojej električkovej trati.

## Galéria

Volchansk, Sverdlovsk Oblast.JPG|Vojenský pamätník
Волчанск. 71-619КТ выезжает из депо.jpg|Električka pri vozovni


## Pozri aj
* Električková doprava vo Volčansku (Sverdlovská oblasť)

## Zdroj


Kategória:Mestá a osady vo Sverdlovskej oblasti
Električková doprava v Iževsku

thumb|Mapa siete

**Električková doprava** v ruskom meste **[[Iževsk]]** funguje od 18. novembra 1935. V súčasnosti je na sieti dlhej 75,5 km prevádzkovaných 11 liniek.

## Vozidlový park

## Zdroj

Kategória:Doprava v Iževsku
Iževsk
Basketbal na Letných olympijských hrách 2004

náhľad|Finálový zápas mužov medzi Argentínou a Talianskom

**Basketbal na Letných olympijských hrách 2004** bol basketbalový turnaj v rámci multišportového podujatia Letných olympijských hier 2004, ktorý sa konal v Aténach, v Grécku v dňoch od 15.28. augusta 2004, za účasti 12 mužských a 12 ženských tímov. Basketbalový turnaj sa na hrách organizuje od roku 1936 a toto bolo jeho 16. vydanie. Zápasy sa hrali v dvoch aténskych arénach: Hellinicon Olympic Arena a Olympic Indoor Hall. Nováčikmi olympijského turnaja boli 3 družstvá žienČesko, domáce Grécko a Nigéria. 

Olympijský titul získalo družstvo mužov  po finálovom víťazstve nad . Ženský turnaj vyhrali  a získali svoj piaty titul, keď vo finále zvíťazili nad .

## Kvalifikácia
;Muži
náhľad|Umiestnenie mužských tímov na LOH 2004

;Ženy
náhľad|Umiestnenie ženských tímov na LOH 2004

## Arény

## Výsledky
### Mužský turnaj
#### Základné skupiny

##### Skupina A

##### Skupina B

#### Play-off
##### Stretnutie o 11. miesto

##### Stretnutie o 9. miesto

##### Štvrťfinále

##### Stretnutie o 7. miesto

##### Stretnutie o 5. miesto

##### Semifinále

##### Stretnutie o 3. miesto

##### Finále

----
### Ženský turnaj
#### Základné skupiny

##### Skupina A

##### Skupina B

#### Play-off
##### Stretnutie o 11. miesto

##### Stretnutie o 9. miesto

##### Štvrťfinále

##### Stretnutie o 7. miesto

##### Stretnutie o 5. miesto

##### Semifinále

##### Stretnutie o 3. miesto

##### Finále

## Konečné poradie

;Muži

;Ženy

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Medzinárodnej basketbalovej federácie  
* Basketbalový turnaj na stránke olympic.org 

## Zdroje
* Oficiálne basketbalové výsledky LOH 2004 
* Turnaj mužov a žien LOH 2004 na archívnej stránke FIBA 
* Basketbalový turnaj mužov a žien LOH 2004 na stránke todor66.com 
* Basketbalový turnaj LOH 2004 na stránke sports-reference.com 
* Basketbalový turnaj mužov LOH 2004 na stránke linguasport.com /
* Basketbalový turnaj mužov LOH 2004 na stránke nba.com 
* Basketbalový turnaj žien LOH 2004 na stránke wnba.com 

Kategória:Basketbal v 2004
Kategória:Basketbal na Letných olympijských hrách
Kategória:Športy na Letných olympijských hrách 2004