open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Obišovský hrad

**Obišovský hrad** (normovaný názov; iné názvy: **hrad Obišovce**, staršie: **Zámčisko**) je hrad - zrúcanina v pohorí Čiernej hory.

## Poloha
Zvyšky zrúcanín hradu ležia severne od obce Obišovce, v časti Stráža, v nadmorskej výške () na mieste zvanom Zámčisko v katastrálnom území obce Obišovce.

## Prístup
Na hrad sa dostanete priamo z Ličartoviec alebo z Obišoviec od údolia Svinky.

## Dejiny
Obišovský hrad alebo aj Zámčisko, tiež Stráža, leží v nadmorskej výške 360 metrov. Dodnes sa tam zachovali stopy po hradnom vale. Staroveké hradisko Stráža poskytovalo svoje útočisko už v rímskej dobe, v 2. - 3. storočí. Na hradisku Stráža sa našli vzácne archeologické artefakty. Tieto fakty opisuje aj historik Pavel Dvořák, ktorý v svojej práci píše: ... „Doba bronzová je časom revolúcie vojenstva. ... už v mladšej a neskorej bronzovej dobe žili na Slovensku naozajstní profesionálni bojovníci, pravekí rytieri oblečení do bronzového brnenia, ktorí útočili na bojových bronzových vozoch tak ako hrdinovia z homérskych spevov. Bronzové koleso, ktoré sa našlo v Obišovciach (dostalo sa až do anglického Manchestru, kde ho za druhej svetovej vojny zničilo nacistické bombardovanie, má európsky význam,“ ...

## Súčasný stav
Dnešné ruiny Obišovského hradu sú pozostatkom pevnosti postavenej v 13. storočí na mieste starého slovanského hradiska drienovskými pánmi z rodu Abovcov. Obišovský hrad patrí k najstarším a zanikol v 15. storočí v čase tzv. hradoborectva. V súčasnej dobe na hrade prebiehajú konzervačné práce.

Prvý archeologický výskum.na hrade uskutočnil začiatkom 60. rokov 20. storočia historik, archeológ a archivár Belo Polla.

## Okolie
Blízke hrady:
* Hrad Bodoň 
*Kapušiansky hrad
*Kysacký hrad
*Lipovský hrad
*Šebešský hrad
*Šarišský hrad
*Soľný hrad

## Galéria obrázkov

Súbor:Postcard Prešov16Slovakia.jpg|Pohľadnica
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia32.JPG|Prístupová cesta  od rieky Svinka
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia33.JPG|Hradný vrch
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia3.JPG|Les a hrad
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia64.JPG|Informačná tabuľa na hrade
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia10.JPG|Mostík cez hradnú priekopu
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia7.JPG|Hradná priekopa
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia27.JPG|Časť zrekonštruovaných ruín
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia42.JPG|Pohľad do údolia Svinky, v pozadí Obišovce
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia54.JPG|Pohľad na Slanské vrchy
Súbor:Obišovský hrad16Slovakia37.JPG|Pohľad na časť pohoria Čiernej hory
Súbor:BeloPolla.jpg|Tabuľa upozorňujpca na prvý archeologický výskum na hrade.


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://www.keturist.sk/info/obisovsky-hrad/
* http://obisovce.sk/-historia-obce 

Kategória:Hrady regiónu Šariš
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Prešovská hradná cesta
Kategória:Čierna hora (pohorie na Slovensku)
Kategória:Obišovce
Kategória:Stavby v okrese Košice-okolie
Košický seniorát

**Košický seniorát** (v plnom znení **Košický seniorát Evanjelickej cirkvi augsburského vyznania na Slovensku**, v skratke **KOS**) je samostatnou organizačnou jednotkou Evanjelickej cirkvi augsburského vyznania na Slovensku s právnou subjektivitou podľa čl. 14 a čl. 20 Ústavy ECAV na Slovensku. Tvorí ho 10 cirkevných zborov, v ktorých je evidovaných 8 386 členov. Zbory sa nachádzajú v Košickom kraji a sú rozdelene do štyroch okresov Gelnica (Gelnica, Mníšek nad Hnilcom, Švedlár), Košice I (Košice), Košice II (Košice-Terasa), Košice okolie (Budimír, Obišovce, Opiná, Rankovce, Vyšná Kamenica). Seniorát sídli v sídle cirkevného zboru seniora.

## Seniori
* od 2006 ThDr. PaedDr. Ján Hruška, PhD. (CZ Vyšná Kamenica) 
* 2001 – 2006 Samuel Linkesch (CZ Košice)
*  2001 ThMgr. Mgr. art. Ladislav Fričovský (CZ Obišovce)
* od 1958 Adolf Kevický

## Cirkevné zbory
*Budimír s filiálkami Rozhanovce, Beniakovce, Chrastné
*Gelnica s filiálkami Veľký Folkmar, Prakovce 
*Košice
*Košice-Terasa s filiálkami Štós, Šaca
*Mníšek nad Hnilcom s filiálkou Smolník
*Obišovce s filiálkami Kysak, Trebejov, Drienovská Nová Ves, Suchá Dolina, Lemešany
*Opiná s filiálkami Čižatice, Kecerovce, Kecerovský Lipovec, Vtáčkovce, Bunetice, Varhaňovce, Červenica a Lúčina.
*Rankovce s filiálkami Bačkovík, Boliarov, Čakanovce, diasporami Mudrovce, Herľany, Trsťany, Ďurďošík, Žírovce
*Švedlár s filialkou Nálepkovo
*Vyšná Kamenica s dcérocirkvami Bidovce, Nižná Kamenica a Svinica a diaspory  Borda, Košický Klečenov, Ďurkov, Ruskov, Olšovany, Nižný Čaj, Vyšný Čaj, Bohdanovce, Slančík, Slanec, Blažice, Rákoš, Skároš, Slanské Nové mesto, Slanská Huta a Kalša

## Počet členov
Zo štúdie pre nové usporiadanie mal KOS v Košickom kraji 8 386 členov.

## Referencie


## Externé odkazy
*Košický seniorát oficiálna stránka
*Košický seniorát na ECAV.sk

Kategória:Evanjelické cirkevné senioráty na Slovensku
Jozefova chata

**Jozefova chata** (, ) je zaniknutá chata na Štrbskom Plese vo Vysokých Tatrách.

## História
Postavil ju v roku 1875 Uhorský karpatský spolok. Majiteľ Štrbského Plesa Jozef Szentiványi postavil prvú budovu  - poľovnícku chatu pri plese v roku 1873. Slúžila najprv pre neho a jeho hostí. Zakrátko ju rozšíril pre potreby turistickej verejnosti. Uhorský karpatský spolok v tom čase rozvíjal iniciatívy smerujúce k rozšíreniu turistického ruchu na všetky dovtedajšie tatranské osady. Jozef Szentinányi bol zakladajúcim členom Uhorského karpatského spolku a ponúkol jeho predstaviteľom pozemok pri plese na stavbu novej turistickej ubytovne. Slávnostne ju otvárali 2. augusta 1875 a na počesť štedrého darcu dostala meno Jozefova chata. Pôvodne v nej boli dve spoločné nocľahárne, kuchyňa, komora a miestnosť pre chatára. Po roku k nej pribudovali štyri izby, kúpeľňu a komoru. Turisti mali k dispozícii 40 lôžok. V roku 1877 ju viedol stály hospodár. Poskytoval, okrem nocľahov a stravy aj obyčajné teplé kúpele za 50 grajciarov, kosodrevinové za 60 grajciarov a sprchy za 20 grajciarov. Uhorský karpatský spolok bol majiteľom chatky len rok. Finančne sa vyrovnal s Jozefom Szentiványim a vrátil chatku do jeho majetku. Roku 1879 Štrbské Pleso sa stalo osadou. Jozefova chata bola začlenená do kúpeľného komplexu s názvom *Turistický dom*. V roku 1901 stálo v okolí plesa 15 budov so 72 izbami a 140 posteľami.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

## Galery

Štrbské Pleso Jozefova chata.jpg|Jozefova chata je vpravo hore v lesnom poraste. Vidieť len strechu.
Hungary (1909) (14783908165).jpg|Štrbské pleso - maľba.
Slovakia Strbske Pleso 104.JPG|Lesné úbočie, kde stála Jozefova chata.
Grandhotel Štrbské Pleso.jpg|Grandhotel. 


Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Kategória:Architektúra z 1875
Hubský

**Hubský** je prírodná rezervácia ev. č. 1669 neďaleko mestečka Trhová Kamenice v okrese Chrudim. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Železné hory.

## Ochrana
Predmetom ochrany sú zrašelinovatelé lúky s mnohými ohrozenými druhmi rastlín a živočíchov. V nadväznosti na rybník *Hubský* sa jedná o ucelený ekosystém.

## Galéria

File:Přírodní rezervace Hubský 05.jpg|Prírodná rezervácia Hubský - kvitnúci žltohlav
File:Přírodní rezervace Hubský 07.jpg|Prírodná rezervácia Hubský
File:Přírodní rezervace Hubský 22.jpg|Prírodná rezervácia Hubský
File:Přírodní rezervace Hubský 52.jpg|Prírodná rezervácia Hubský


## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Hubský na mapio.net 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Trhová Kamenice
Kategória:Lúky v Česku
Kategória:Rybníky v Pardubickom kraji
Kategória:Povodie Chrudimky
Kategória:Vodstvo okresu Chrudim
Karamčand Gándhí

náhľad|Karamčad Gándhí
**Karamčad Gándhí** (zvaný Kaba; * 1822† 1885) bol synom dívána Utamčanda Gándhiho, ktorého neskôr M. Gándhi s obdivom nazýval „muž kniežactva”.

Karamčad Gándhí prevzal po otcovi post dívána (čo bolo na úrovni ministerského predsedu) keď sa vlády v Indii ujal Rána Vikrandžít. Mal len dvadsaťpäť rokov keď sa stal poradcom Rána Vikrandžíta v Porbandare. Bolo to v čase najdramatickejšej nadvlády Angličanov v Indii.

Neskôr tento post vymenil za činnosť člena súdu v Rádžkóte. Počas celého svojho života získaval povesť čestného, smelého a štedrého človeka s prchkou povahou. Na sklonku života okolo seba zhromažďoval rozličných predstaviteľov vierovyznaní a nabádal ich k diskusiám a polemikám.

Karamčad mal šesť detí. Dve dcéry sa narodili v predchádzajúcich manželstvách (bol ženatý dokopy štyri kráť). S poslednou manželkou Putlibáí počali známeho Mohamadása Gándhího.

Gándiovci boli známi svojou Višnuistickou vierou. K tomuto kultu pridávali ešte kult sivaita. Chodievali do oboch kostolov. Avšak sekta do ktorej patrili Gándhiovci mala spoločné základy s džinizmom.

## Referencie

Kategória:Indickí politici
Kategória:Narodenia v 1822
Kategória:Úmrtia v 1885
Ploutarchos (olympijský víťaz)

**Ploutarchos** alebo **Plutarchos** (*Ploutarchos*, iný prepis: *Plutarchos*) bol olympijský víťaz v boxe v roku 205.

Na 246. olympijských hrách si víťazstvo v boxe vybojoval Plutarchos. Box (pygmé) sa stal olympijskou disciplínou na 23. hrách v roku 688 pred Kr.   
 
Olympijské víťazstvo Plutarcha, ale bez uvedenia jeho domovskej krajiny, zaznamenal grécky rétor a spisovateľ Flavios Filostratos. Podľa Filostrata finálový zápas Plutarcha so zdatným boxerom Hermeiom z Egypta prebiehal na ostrom poludňajšom slnku. Keď už bol Plutarchos od slnečnej páľavy úplne vysilený, modlil sa k riečnenu bohu Achelóovi a zachránil ho náhly lejak, ktorý mu pomohol pokračovať v zápase a vyhrať.

## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v boxe
Kysak (hrad)

**Kysak** (normovaný názov) alebo **Kysacký hrad** sú zvyšky ruín pôvodného hradu nad rovnomennou obcou v pohorí Čierna hora.

## Poloha
Zvyšky zrúcanín hradu ležia severozápadne od obce Kysak, na vrchu Hrad, v nadmorskej výške  v katastrálnom území obce Kysak, nad údolím rieky Hornád.

## Prístup
Na hrad sa je možné dostať z Kysaku od miestneho cintorína alebo od budovy polície.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka je z roku 1423. Postaviť si ho dali drienovskí páni. Kysacký hrad zanikol na prelome 15. a 16. storočia.

## Súčasný stav
Dnešné ruiny Kysackého hradu sú pozostatkom obrannej pevnosti. Na hrade ešte nebol vykonaný komplexný archeologický výskum.

## Okolie
Blízke hrady:
* Bodoň 
*Kapušiansky hrad
*Obišovský hrad
*Lipovský hrad
*Šebeš
*Šarišský hrad
*Zbojnícky hrad

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://www.keturist.sk/info/kysacky-hrad/
* http://www.slovenskehrady.sk/hrad-kysak

Kategória:Kysak (okres Košice-okolie)
Kategória:Hrady regiónu Šariš
Svatomariánské údolí

**Svatomariánské údolí** je prírodná rezervácia ev. č. 3378 neďaleko mesta Chotěboř v okrese Havlíčkův Brod v nadmorskej výške 394 – 410 metrov. Oblasť spravuje Správa CHKO Železné hory.

## Ochrana
Predmetom ochrany je zachované, prirodzene sa utvárajúce koryto rieky Doubravy s výskytom lužných jaseňových jelšín v nadväzujúcej nive a s výskytom vzácnych a zvlášť chránených druhov rastlín a živočíchov.

Počas vertebratologického prieskumu pred vyhlásením rezervácie tu bolo zaznamenaných 94 druhov stavovcov (9 rýb, 4 obojživelníci, 2 plazy, 64 vtákov a 15 cicavcov). Svojim romnožovacím cyklom je na územie rezervácie viazaných 69 druhov.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Havlíčkův Brod

## Externé odkazy
* Libice nad Doubravou 
* Portál kultúrneho a prírodného dedičstva Kraja Vysočina 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Havlíčkův Brod
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Chotěboř
Kategória:Libice nad Doubravou
Kategória:Povodie Doubravy
Mühlmannova chata

**Mühlmannova chata**, **Chata Klubu československých turistov v Kôprovej doline** (, , ) je bývalá chata, ktorá stála poniže sútoku Nefcerského potoka s Kôprovským potokom v Kôprovej doline vo Vysokých Tatrách.

## História
Štátna lesná správa z Liptovského Hrádku postavila v roku 1912 zrubovú lesnícku chatu. Nebola veľmi využívaná. V roku 1925 ju prevzal Klub československých turistov a prebudoval na turistickú chatu. Pomenovali ju po ministerskom tajomníkovi a vtedajšom predsedovi Slovenskej komisie Klubu československých turistov *Jaroslavovi Mühlmannovi*, pôvodom z Moravského Slovácka, ktorý sa pričinil o jej získanie do majetku klubu. Chata mala trvalého chatára a mohla byť otvorená celý rok. Turisti však veľký záujem o jej služby nemali. Chata mala verandu, spoločenskú  miestnosť, kuchyňu a nocľaháreň. Vzadu bol zrub na drevo. Keď Mühlmannovi zakrátko vytkli jeho chyby v organizovaní turistiky na Slovensku a bol zbavený funkcie, chatu premenovali na *Chatu Klubu československých turistov v Kôprovej doline*. Klub ju prenajímal rôznym záujemcom, najmä v letnom období. Prvé leto (1925) spravovala chatu *rodina Mašínova* z Roudnice nad Labem. Chata, pod jej vedením bola otvorená aj v nasledujúcej zime, ale lyžiarov v tejto časti Tatier bolo málo. Častejšie sa tu ukazovali Poliaci. V rokoch 19271939 sa na chate vystriedali *Jozef Hájek*, *Jozef Kertész* (neskorší majiteľ Važeckej chaty) a *Ján Harich*. V roku 1931, po zriadení prístavby, mala chata 2 nocľahárne pre 32 hostí. Počas druhej svetovej vojny bola opustená. Koncom leta 1944 v nej mal sídlo štáb partizánskeho oddielu Vysoké Tatry. V bojoch bola ťažko poškodená. Po skončení vojny lesná správa vo Východnej chatu čiastočne opravila pre potreby lesných robotníkov. V roku 1956 ju už dlho nepoužívanú strhli vody rozvodneného Kôprovského potoka. Torzo chaty odstránili v roku 1969. Dnes v komplexe Tichej doliny a Kôprovej doliny nie je turistická chata.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam horských chát na Slovensku

## Externé odkazy
*Turistika do Kôprovej doliny
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Kategória:Architektúra z 1925
Trója (rozlišovacia stránka)

**Trója** môže byť:

* archeologická lokalita a staroveké sídlo, pozri Trója
* dobrodružný film z roku 2004, pozri Trója (film)
* fantasy knižná séria David Gemmella, pozri Trója (knižná séria)

## Pozri aj
* mestská štvrť a katastrálne územie Prahy, pozri Troja
Zubří (prírodná rezervácia)

**Prírodná rezervácia Zubří** sa nachádza pozdĺž náučného chodníka "Krajem Chrudimky" medzi obcami Zubří a Hluboká. 

## Prírodné pomery
Rezervácia zahŕňa psicové a bezkolencové lúky a prechodové rašeliniská na južných svahoch. Jedná sa o pred tým bežné spoločenstvá Vysočiny, teraz vzácne kvôli predchádzajúcej intenzívnej, prevažne poľnohospodárskej činnosti. PR bola vyhlásená pre výskyt ohrozených druhov rastlín (rosička okrúhlolistá, kruštík močiarny, vachta trojlistá, vstavačovec májový, všivec lesný, vzácne i horček český, vres obyčajný a borievka obyčajná) a živočíchov (jašterica živorodá, užovka obojková, vretenica severná, svrčiak zelenkavý, ľabtuška hôrna a lúčna, pŕhľaviar červenkastý a strakoš obyčajný). Prevláda snaha o extenzívne hospodárenie, najmä vypásanie.

Počas výskumu v roku 2000 bolo v rezervácii zistených 550 druhov motýľov.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Zubří na mapio.net

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Trhová Kamenice
Kategória:Lúky v Česku
Kategória:Povodie Chrudimky
LG G Pad II 8.3

náhľad|LG G Pad II 8.3 LTE

**LG G Pad II 8.3 LTE** je tablet od spoločnosti LG Electronics, ktorý bol predstavený a uvedený v decembri roku 2015.

Obsahuje IPS kapacitný LCD displej s uhlopriečkou 8,3" a rozlíšením 1920x1200 bodov s bodovou hustotou 273 ppi. Používa systém na čipe Qualcomm MSM8939 Snapdragon 615 s procesorom Quad-core 1.5 GHz Cortex-A53 & quad-core 1.0 GHz Cortex-A53, grafický procesor Adreno 405, 2 GB RAM a 16 GB vnútorného úložiska.

Používa operačný systém Android OS, v5.1.1 (Lollipop).

Kapacita batérie Li-Po je 4800 mAh.

## Zdroj
* Parametre na gsmarena

Kategória:Tablety LG
Oheb (prírodná rezervácia)

**Oheb** je prírodná rezervácia ev. č. 288 neďaleko mesta Seč v okrese Chrudim. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Železné hory.

## Ochrana
Dôvodom ochrany je zachovanie prirodzených podhorských suťových lesov, reliktných bôrov a acidofilných bikových bučín. Jedná sa o rozsiahle suťoviská. Na skalných stanovištiach sa nachádzajú hniezdiská výra skalného. Je to tiež významné malakologické nálezisko.

thumb|Prírodná rezervácia Oheb

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Hubský na mapio.net 
* Podrobnejší popis na Botany.cz

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Seč (okres Chrudim)
Theochréstos Starší

**Theochréstos** (*Theochréstos*) bol v roku 360 pred Kr. olympijský víťaz v tethrippe.

Theochréstos z Kyrény bol na 105. olympijských hrách korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v tethrippe. Tethrippon sa v Olympii zaviedol na 25. hrách v roku 680 pred Kr.

Theochréstovo olympijské víťazstvo zaznamenal v Olympii cestovateľ a spisovateľ Pausanias z nápisu sochárskeho diela venovaného na počesť olympijského víťazstva jeho vnuka: „*Kyrénsky Theochréstos, ktorý po libyjskom vzore choval kone, získal s koňmi víťazstvo v Olympii a ešte pred ním rovnomenný starý otec z otcovej strany, aj Teochréstov otec sa vyznamenal v Isthmii, ako hlása nápis na voze."* Staroveká libyjská Kyréna bola chovom koní preslávená.
    
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v tethrippe
Krkanka

**Krkanka** je prírodná rezervácia ev. č. 1576 neďaleko obce České Lhotice v okrese Chrudim. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Železné hory.

## Ochrana
Predmetom ochrany je morfologicky členité územie s hlbokým kaňonom rieky Chrudimky a jej prítokov. Územie sa vyznačuje radom geomorfologických javov (mrazové zruby, kamenné moria, sute, balvanité riečiská, vodopád na jednom z prítokov Chrudimky), ďalej potom zastúpenie prirodzených lesných spoločenstiev s bohatým výskytom radu botanických a zoologických druhov. Územie je hniezdiskom výra skalného. V rezervácii bolo zistených 499 druhov motýľov, počas výskumu v roku 1996 ich bolo zistených 405 v 11486 jedincoch.

## Poloha
Prírodná rezervácia sa nachádza v juhovýchodnej časti Železných hôr a na území rovnomennej CHKO. Zahŕňa hlboko zarezané údolie rieky Chrudimky vymedzené zo západu hrádzou vodnej nádrže Křižanovice I a z východu mostom na ceste spájajúcej obce Nasavrky a Práčov, ďalej potom trojicou južne smerovaných bočných údolí. Na rezerváciu Krkanka na východe plynule nadväzuje prírodná rezervácia Strádovské Peklo, ktorá ale na rozdiel od Krkanky nie je voľne prístupná z dôvodu oplotenia Slavickej obory. Z rovnakého dôvodu nie je možné k prístupu do Krkanky využiť zmienenú cestu zo smeru od Práčova. Pozdĺž Chrudimky prechádza cez Krkanku chodník, ktorý má začiatok na južnom zakončení křižanovickej priehrady a koniec pri zmienenom moste. Jeho časť využíva okruh náučného chodníka Keltská stezka Železnými horami. Vo východnej časti rezervácie sa nachádza chatová osada.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Krkanka na mapio.net 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Skalné útvary v Česku
Kategória:Nasavrky
Kategória:Povodie Chrudimky
Kategória:České Lhotice
Kategória:Licibořice
Žabia dolina

**Žabia dolina** môže byť:

* v Bielovodskej doline, pozri Žabia Bielovodská dolina
* v Javorovej doline, pozri Žabia Javorová dolina 
* v Mengusovskej doline, pozri Žabia dolina mengusovská
Hincova koliba

**Hincova koliba** (, ) bola malá drevená koliba, ktorú postavili nad rázcestím chodníkov do Žabej a Hincovej doliny vo Vysokých Tatrách.

## Z histórie
V roku 1876 schválilo predsedníctvo Uhorského karpatského spolku stavbu turistickej chaty pri Popradskom plese, ktorú otvorili 4. augusta 1879. Dostala meno po liptovskom podžupanovi a predsedovi Liptovskej sekcie Uhorského karpatského spolku *Vojtechovi Majláthovi* (18311900), ktorý sa pričinil o postavenie prvej chaty pri Popradskom plese. Majláthova chata 18. júla 1880 vyhorela do tla. Údajne ju podpálili bylinkári, lebo sa obávali turistov, ktorí stále častejšie navštevovali Mengusovskú dolinu. Stratu chaty ešte v tom istom roku nahradila provizórna drevená koliba, ktorú postavili trochu vyššie nad rázcestím chodníkov do Žabej a Hincovej doliny. Zanikla v roku 1895.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam horských chát na Slovensku

## Externé odkazy
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Kategória:Architektúra z 1880
Polom (prírodná rezervácia)

**Polom** je prírodná rezervácia ev. č. 333 v lesnom komplexe juhovýchodne od Horného Bradla v okrese Chrudim. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Železné hory. Skladá sa z dvoch navzájom oddelených častí - Malý a Velký Polom, niekedy tiež nazývanými **Prales Polom**. 

## Ochrana
Predmetom ochrany sú fragmenty jedľobukového pralesa s výskytom vzácnych rastlinných a živočíšnych druhov.
Rozloha je 20,2424 ha. Rezervácia leží v nadmorskej výške 545–624 m. Vyhlásená bola v roku 1933 na ochranu posledného zachovaného fragmentu jedľobukového pralesa na hrebeni Železných hôr. Chránené územie bolo rozšírené v roku 1955 a na terajšiu rozlohu v roku 2011. V rezervácii sa nachádzajú torzá mohutných stromov porastené rôznymi machmi.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Hubský na mapio.net 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Horní Bradlo
Kategória:Pralesy v Česku
Apollofanes z Kyparissie

**Apollofanes** (iné názvy: **Apollofanés, Apollónios**; ) bol olympijský víťaz v zápasení dorastencov v roku 72 pred Kr.

Apollofanes, nazývaný aj Apollónios z lakónskej Kyparissie bol na 177. olympijských hrách korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v zápasení dorastencov. V Olympii sa táto disciplína zaviedla na 37. hrách v roku 632 pred Kr. a jej prvým víťazom bol Hipposthenes zo Sparty. 
 
Olympijské víťazstvo Apollofana zaznamenal byzantský učenec Fotios v písomnom diele Myriobiblon, a to v 97. kapitole, ktorá okrem iného uvádza aj zoznam olympijských víťazov zo 177. hier. Fotios vo vyhotovovaní tohto zoznamu čerpal z písomností historika Flegóna z Trallu, autora diel, zachovaných prevažne len vo fragmentoch.
       
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v zápasení
Republikánska ľudová strana

**Republikánska ľudová strana** môže byť:

* politická strana v Turecku, pozri Republikánska ľudová strana (Turecko)
* politická strana v Egypte, pozri Republikánska ľudová strana (Egypt)
* politická strana v Salvádore, pozri Republikánska ľudová strana (Salvádor)
Björnsonova ulica

**Björnsonova ulica** je ulica:

* v Bratislave, pozri Björnsonova ulica (Bratislava)
* v Liptovskom Mikuláši, pozri Björnsonova ulica (Liptovský Mikuláš)
* v Martine, pozri Björnsonova ulica (Martin)
* v Nových Zámkoch, pozri Björnsonova ulica (Nové Zámky)
* v Prešove, pozri Björnsonova ulica (Prešov)

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Hyneria

***Hyneria*** bola prehistorický predátor – ryba, ktorá žila pred približne 360 mil. rokmi, v období devónu. Bola veľká približne 34 metre a vážila až 2 tony. Jej hlava mala veľmi silné čeľuste, telo bolo pokryté hrubými šupinami. 

## Pôvod
Meno hyneria dostala podľa dedinky menom Hyner v Pennsylvánii, neďaleko ktorej ju prvýkrát našli. Prvý kto opísal túto rybu, bol Keith Stewart Thomson.

## Objavenie
Originálne fosílie pochádzajú z dvoch lokalít; jedna z nich bola nájdená medzi dedinami Bend a Hyner a druhá blízko mesta Eporium. Obsahovali zdeformované časti lebky a kúsky z oblasti hrudníka. Fosílie boli nájdené v pieskovci a boli jediné nájdené kúsky až do roku 1993, keď archeológovia objavili ďalšie fosílie.

## Literatúra
*

## Iné projekty

Kategória:Tristichopteridae
Povolžie

náhľad|Povodie rieky Volga.
**Povolžie** je v širšom zmysle povodie rieky Volga. V užšom zmysle zahŕňa hlavne územie na strednom a dolnom toku tejto rieky. Môže mať aj socioekonomický zmysel, ktorý tiež vyjadruje ruská administratívna jednotka Povolžský ekonomický rajón.

Oblasť Povolžia je charakteristická vyvýšeninami pozdĺž oboch brehov toku. Na pravom brehu rieky je to Povolžská pahorkatina, na ľavom brehu je to tzv. Zavolžie.

Povolžie sa z hľadiska toku rieky rozdeľuje na 3 časti:
* Horná Volga: (od prameňa po ústie rieky Oka), ktoré zahŕňa Tverskú, Moskovskú, Jaroslavľskú, Kostromskú, Ivanovskú a Nižnenovgorodskú oblasť.
* Stredná Volga: (od pravého prítoku Sury po južnú časť meandra Samarskaja Luka, ktorá zahŕňa Čuvašsko, Marijsko, Tatarstan, Ulianovskú a Samarskú oblasť.
* Dolná Volga: (od ústia Kamy po Kaspické more), ktorá zahŕňa republiku Tatarstan, Ulianovskú, Samarskú, Saratovskú, Volgogradskú a Astrachanskú oblasť.

Po vytvorení Kujbyševskej vodnej nádrže je za hranicu medzi stredným a dolným tokom Volgy považovaná Žigulevská vodná elektráreň pri meste Samara.

## Zdroj
Strádovské Peklo

**Strádovské Peklo** je prírodná rezervácia ev. č. 1770 neďaleko obce Licibořice v okrese Chrudim. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Železné hory.

## Ochrana
Predmetom ochrany je komplex prirodzených suťových lesov s ohrozenými druhmi rastlín a živočíchov. Celý ekosystém je typickou ukážkou prirodzených spoločenstiev daného územia.

## Galéria

File:Strádovské Peklo 105.jpg|PR Strádovské Peklo
File:Strádovské Peklo 122.jpg|PR Strádovské Peklo
File:Strádovské Peklo 14.jpg|PR Strádovské Peklo
File:Strádovské Peklo 38.jpg|PR Strádovské Peklo


## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Na stránke zeleznehory.net 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Nasavrky
Kategória:Svídnice (okres Chrudim)
Kategória:Lukavice (okres Chrudim)
Kategória:Licibořice
Kategória:Lesy v Česku
Ailios Granianos

**Ailios Granianos** (*Ailios Granianos*) bol niekoľkonásobný olympijský víťaz v 2. storočí.

Ailios Granianos zo Sikyónu bol jedným z najslávnejších športovcov v starovekom Grécku. Olympijské triumfy totiž dosiahol na troch hrách po sebe, na 228. hrách v roku 133 zvíťazil ešte ako dorastenec v behu na jedno stadion, na 229. hrách v roku 137 si vybojoval víťazstvá až v troch disciplínach, a to v behu na dve stadiá, v behu ťažkoodencov a v päťboji a v tejto disciplíne zvíťazil i na 230. hrách v roku 141.

Olympijské víťazstvá Ailia Graniana zaznamenal cestovateľ a spisovateľ Pausanias, ktorý v druhom storočí videl jeho sochu v Sikyóne neďaleko svätyne bohyne Atény: „*Vo vnútri posvätného okrsku je umiestnená bronzová socha, je to Sikyónčan Granianos, ktorý získal v Olympii dve víťazstvá v päťboji, tretie v stadiu za jednoduchý beh a dvoje v diaulu a nahý so štítom."*
    
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v behu na dve stadiá
Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v behu ťažkoodencov
Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v päťboji
Strádovka

**Strádovka** je prírodná rezervácia ev. č. 1670 severne od mestečka Trhová Kamenice v okrese Chrudim. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Železné hory.

## Ochrana
Predmetom ochrany sú zrašelinovatelé lúky s mnohými ohrozenými druhmi rastlín a živočíchov. V nadväznosti na Veľký rohozenský rybník sa jedná o ucelený ekosystém.

## Galéria

File:Přírodní rezervace Strádovka 17.jpg|Kvitnúce vstavačovce májové v PR Strádovka
File:Přírodní rezervace Strádovka 09.jpg|Kvitnúce žltohlavy v PR Strádovka
File:Přírodní rezervace Strádovka 45.jpg|Prírodná rezervácia Strádovka
File:Přírodní rezervace Strádovka 27.jpg|Prírodná rezervácia Strádovka


## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Strádovka na mapio.net
* Trošku podrobnejší popis rezervácie
* Na stránke zámku Klokočov

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Trhová Kamenice
Kategória:Rybníky v Pardubickom kraji
Kategória:Povodie Chrudimky
Kategória:Vodstvo okresu Chrudim
Ruženina chata

**Ruženina chata** (v turistickom žargóne *Ruža, Ruženka, Rózanka*, , , ) bola prvá chata postavená na Hrebienku vo Vysokých Tatrách. Zanikla v roku 1893.

## Z histórie
Uhorský karpatský spolok mal snahu oživiť okolie turistami často navštevovaného Hrebienka. Na výstavbu chaty nemal dostatok finančných prostriedkov. Prihlásili sa mnohí dobrovoľní darcovia a investori, medzi nimi budapeštianska speváčka a klaviristka z obce Megyaszó pod južným úpätím Zemplínskych vrchov *Ružena Graeflová* rodená - *Győrffyová*, ktorá však pochádzala zo Spiša. Usporiadala umelecké turné a výťažok z neho venovala na stavbu chaty. Vďaka jej príspevku mohol Uhorský karpatský spolok už 1. augusta 1875 dať turistom do užívania novú chatu. Bola z dreva s niekoľkými miestnosťami. Postavili ju na tzv. *Kancli* pod Hrebienkom. Na počesť štedrej darkyne dostala meno Ruženina. Chatu ozdobili dreveným reliéfom ruže, ktorú zafarbili na ružovo. Ružena k chate nemala veľký vzťah. A tak spomienka na jej štedrosť upadala do zabudnutia. Turisti spájali jej pomenovanie s ružou, ktorá bola na priečelí chaty. Preto v maďarčine niesla názov *Róza - menedékház* a v nemčine *Rosen - Hütte*. Po desiatich rokoch blízko nej začali vyrastať nové objekty budúcich *Studenopotockých kúpeľov*. Ruženinu chatu premenili na núdzovú ubytovňu pre personál, potom na sklad a napokon na maštale. Roku 1893 vyhorela.

## Galéria

Studenopotocké kúpele hotel Ružena.jpg|Studenopotocké kúpele s hotelom Ružena, ktorý dostal meno po bývalej chate
Hotel Ružena - Studenopotocké kúpele.jpg|Studenopotocké kúpele s hotelom Ružena
Studenopotocké kúpele - Vysoké Tatry.jpg|Studenopotocké kúpele


## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Kategória:Architektúra z 1875
Jakub III. (Škótsko)

**Jakub III.** Stuart (* 10. júl 1451, Stirling - † 11. jún 1488, Bannockbrunn) bol kráľ Škótska z rodu Stuartovcov v rokoch 14601488.

## Život
Bol synom Jakuba II. (14301460). Bol porazený v bitke pri Bannockbrunne a zabitý na úteku.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Biographie
* Site officiel de la monarchie britannique
* Généalogie de la Maison des Stuart 

Kategória:Králi Škótska
Kategória:Stuartovci
Kallippos z Élidy

**Kallippos** (*Kallippos*) bol olympijský víťaz jazdeckých pretekov na žrebcoch v roku 72 pred Kr.

Kallippos z Élidy bol na 177. olympijských hrách korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v jazdeckých pretekoch na žrebcoch. V Olympii sa táto disciplína zaviedla na 131. hrách v roku 256 pred Kr. a jej prvým víťazom bol Hippokrates z Tesálie. 
 
Olympijské víťazstvo Kallippa zaznamenal byzantský učenec Fotios v písomnom diele Myriobiblon, a to v 97. kapitole, ktorá okrem iného uvádza aj zoznam olympijských víťazov zo 177. hier. Fotios vo vyhotovovaní tohto zoznamu čerpal z písomností historika Flegóna z Trallu, autora diel, zachovaných prevažne len vo fragmentoch.
       
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Starovekí športovci z Élidy
Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier jazdeckých pretekov na koni
Prehľad úspechov slovenského plávania

**Prehľad úspechov slovenského plávania** sumarizuje prehľad medailí slovenských plavcov na vrcholných svetových a európskych podujatiach v ére samostatnosti, ako aj v reprezentácii Československa.

## História
Najlepšie výsledky slovenského plavca na majstrovstvách sveta v ére Československa dosiahol Marcel Géry v roku 1986 v Madride, kde tri finálové účasti premenil na štvrté , piate  a šieste miesto . Neskôr reprezentoval Kanadu, na olympijských hrách 1992 v Barcelone získal v jej farbách bronzovú medailu. Jediným československým európskym šampiónom sa stal v roku 1977 Bratislavčan Miloslav Roľko. Miloslav Roľko , Marcel Géry , Marcel Blažo a Barbora Mišendová získali tituly na majstrovstvách Európy juniorov. Najúspešnejšou plavkyňou a jednou z najúspešnejších športovkýň v ére samostatnosti je Martina Moravcová, na vrcholných svetových a európskych podujatiach získala celkom 68 medailí .

## Medailisti z olympijských hier

Poznámka: Marcel Géry získal na OH 1992 v Barcelone bronzovú medailu ako reprezentant Kanady v štafete 4 x 100 m polohové preteky

**Ďalšie bodované umiestnenia**
* 1976 – **6.** Miloslav Roľko, 200 m znak
* 1980 – **4.** Miloslav Roľko, 100 m znak
* 1980 – **6.** Miloslav Roľko, 400 m pol. preteky
* 2000 – **5.** Martina Moravcová, 50 m v. sp.
* 2000 – **5.** Martina Moravcová, 100 m v. sp.
* 2004 – **6.** Martina Moravcová, 100 m motýlik

## Medailisti z majstrovstiev sveta

**Medailisti z majstrovstiev sveta juniorov**

## Majstrovstvá sveta v krátkom bazéne

Martina Moravcová je jedinou slovenskou medailistkou z majstrovstiev sveta v krátkom bazéne.

## Medailisti z majstrovstiev Európy

## Majstrovstvá Európy v krátkom bazéne
Martina Moravcová je jednou z najúspešnejších plavkýň v histórii majstrovstiev Európy v krátkom bazéne, celkom získala 30 medailí, z toho 19 zlatých. Jej parádnou disciplínou bol 100 metrov motýlik, v ktorej vyhrala sedem titulov, v rokoch 2000 až 2005 šesťkrát za sebou . Okrem Moravcovej sa medzi medailistov zaradili už len dvaja slovenskí plavci, Miloslav Dolník v roku 1994 získal bronz na 50 m znak, Ľuboš Križko je v tej istej disciplíne dvojnásobným držiteľom bronzu z rokov 2006 a 2008.

**Medaily Martina Moravcová**

## Referencie

Kategória:Plávanie na Slovensku
Kategória:Úspechy slovenského športu
Prehľad úspechov slovenskej gymnastiky

**Prehľad úspechov slovenskej gymnastiky** sumarizuje prehľad medailí slovenských gymnastov na vrcholných svetových a európskych podujatiach v ére samostatnosti, ako aj v reprezentácii Česko-Slovenska.

## História
Česko-Slovensko patrilo v minulosti medzi gymnastické veľmoci, o čom svedčí množstvo medailí z olympijských hier a majstrovstiev sveta. Slovenskí gymnasti prispeli k tejto medailovej žatve skromným dielom, najmä ako členovia družstiev. Matylda Pálfyová pomohla k striebornej medaile družstva ČSR na Letných olympijských hrách v Berlíne roku 1936, zlatej medaile na MS 1938, kde pridala aj bronz z viacboja jednotlivkýň. Druhou slovenskou majsterkou sveta sa stala v Dortmunde 1966 Marianna Némethová-Krajčírová, dlhé roky česko-slovenská gymnastická „dvojka“ za najväčšou hviezdou 60. rokov 20. storočia Věrou Čáslavskou. Zatiaľ poslednou slovenskou medailistkou z vrcholného podujatia bola Detvianka Jana Labáková, bronzová na bradlách na ME 1983 v Göteborgu.

V ére samostatnosti dosiahol najlepšie výsledky Samuel Piasecký, dvakrát piaty na majstrovstvách Európy v cvičení na bradlách a na tom istom náradí ôsmy na majstrovstvách sveta 2010. Prvú medailu z majstrovstiev Európy získala Barbora Mokošová v roku 2020.

## Medailisti z olympijských hier

**Najlepšie individuálne umiestnenia**
:* 1956 – **4.** Anna Marejková, kladina
:* 1968 – **4.** Marianna Némethová-Krajčírová, preskok
:* 1952 – **5.** Ferdinand Daniš, bradlá
:* 1956 – **6.** Ferdinand Daniš, prostné
:* 1980 – **6.** Jana Labáková, prostné

## Medailisti z majstrovstiev sveta

**Medailisti z majstrovstiev sveta juniorov**

## Medailisti z majstrovstiev Európy

## Referencie

Kategória:Šport na Slovensku
Kategória:Športová gymnastika na Slovensku
Kategória:Úspechy slovenského športu
Debničkovanie

**Debničkovanie** (nespisovne: bedničkovanie) je predajný systém, ktorý spočíva v dodávkach potravín (zelenina, ovocie, mliečne výrobky a pod.) od lokálnych prvovýrobcov (fariem) priamo k spotrebiteľom. Tento systém vznikol v 60. rokoch 20. storočia v západnej Európe. S rozšírením internetu sa využíva objednávanie dodávok prostredníctvom internetových obchodov. Dodávateľ („debničkár“) potraviny zozbierané od prvovýrobcov uskladní vo vlastnom sklade a podľa objednávok zákazníkov ich rozdelí do debničiek (príp. papierových tašiek), ktoré im následne doručí.

## Referencie

Kategória:Obchod
Egidova chata

**Egidova chata**, **Egýdiova chata** (podľa staršieho pravopisu), (, , ) je dávno zaniknutá chata na brehu Zeleného plesa vo Vysokých Tatrách.

## Z histórie
Dolina Bielej vody a Zeleného plesa boli oddávna cieľom turistických výletov už v polovici 16. storočia. Uhorský karpatský spolok v snahe ešte viac sprístupniť túto časť Vysokých Tatier a poskytnúť turistom servisné služby sa rozhodol postaviť v Predných Meďodoloch jednopriestorovú turistickú chatku (útulňu). Vyrástla na ľavom brehu potoka neďaleko betlianskeho košiara, asi v nadmorskej výške . Nazvali ju Egidova chata. Meno jej dal vtedajší predseda Uhorského karpatského spolku, veľkolomnický statkár Egid Berzevici. Chatu často navštevovali a neoprávnene užívali belianski pastieri. Preto ju  v roku 1880 preniesli na severný breh Zeleného plesa. V roku 1883 vyhorela. Druhú Egidovú chatu postavili na tom istom mieste, ale tentoraz na južnom brehu jazera. Premiestnili ju po zlých skúsenostiach s mikroklímou. V roku 1883 ju dva požiare poškodili a potom spustla. Tretia, murovaná, s piatimi izbami (*Fridrichova chata*) vyrástla na severnom brehu plesa v roku 1897. Položila základy svojej nástupkyni neskoršej Chate pri Zelenom plese.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Clona

**Clona** môže byť:
* všeobecne: tieniaca časť
* vo fotografii: súčasť regulujúca množstvo svetla, pozri clona (fotografia)
* v metrológii: prístroj na meranie prietoku, pozri clona (meranie)
Chata na Poľane pod Vysokou

**Chata na Poľane pod Vysokou** () bola chata v Bielovodskej doline vo Vysokých Tatrách. Zanikla v roku 1923.

## Z histórie
Veľkostatkár *Aladár Salamon* vlastnil rozsiahle pozemky v Bielovodskej doline a v Javorine. Bránil verejnosti túto časť Tatier navštevovať. V roku 1877 poľské Towaryzystwo Tatrańske prejavilo záujem postaviť chatu v doline. Veľkostatkár to odmietol, no postavil na *Poľane pod Vysokou* v roku 1877 trojizbovú poľovnícku chatu, v ktorej jednu miestnosť prenechal turistom. Chata nemala chatára. O dva roky neskôr nový majiteľ Javoriny knieža Christian Hohenlohe chatu premenil na lesovňu a zakázal prístup na poľanu. Chata zhorela v roku 1923. Rok po požiari Klub československých turistov vystaval na jej mieste malú útulňu, ktorá v roku 1926 vyhorela. Už nebola obnovená.

## Referencie

## Externé odkazy
*  Poloha na turistickej mape

## Galéria

Polana pod Wysoka.jpg|Poľana pod Vysokou
Dolina Białej Wody a5.jpg|Poľana pod Vysokou v Bielovodskej doline
Bielovodska dolina I.jpg|Bielovodská dolina


Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Chata Kamzík

**Chata Kamzík**  (, , ) bola chata, ktorá stála do roku 1980 na *Starolesnianskej poľane* neďaleko Hrebienka vo Vysokých Tatrách.

## História
Ján Juraj Rainer, nájomca Starého Smokovca, bol prvý, kto objavil výhody poskytovania komplexných služieb hosťom, ktorí prichádzali na liečebný pobyt do Smokovca. Smokovec bol výhodným východiskom pre túry na Lomnický štít aj do Malej a Veľkej Studenej doliny. Starolesnianska poľana poskytovala výhodné miesto na stavbu malej útulne, ktorá mohla poskytovať núdzové prenocovanie a ochranu pred nepohodou. Podujal sa najprv upraviť chodník zo Smokovca na Hrebienok. V roku 1863 vypracoval projekt chaty. O dva roky neskôr ju postavili. Bola z kameňa, s malými okienkami a jednou miestnosťou o rozmeroch 5 x 5,5 m. Vnútri bolo ohnisko a drevené prične. Chata neslúžila dlho. Keď Juraj Rainer zomrel začala chátrať. Hostia Starého Smokovca sa v roku 1876 vyzbierali na jej opravu. Na druhý rok prispel zbierkou Uhorský karpatský spolok. Opravili ju, ale už nelákala turistov.

Urbárnici zo Starej Lesnej využili príležitosť a so zámerom skvalitniť služby na obľúbenej *Starolesnianskej poľane* sa rozhodli postaviť najprv hájovňu, ktorá mala poskytovať služby aj turistom, ale potom zmenili projekt a vedľa Rainerovej chaty v roku 1884 postavili novú, ktorú nazvali Kamzík. Mala osem izieb a reštauráciu. Až sem bolo možné prísť zo Starého Smokovca pešo alebo na koni. V rokoch 19011918 ju vlastnil Uhorský karpatský spolok.

Chata prešla niekoľkými prestavbami. Uhorský karpatský spolok k nej v roku 1907 pristaval presklenú verandu s reštauráciou. V roku 1920 potom prevzal chatu Pracovní sbor sportovní a turistický z Prahy a od roku 1922 Klub československých turistov. Vnútornými prestavbami chata získala novú kapacitu, ktorá sa rozšírila na 55 lôžok. V roku 1934 chatu opäť rozšírili. V desiatich izbách a spoločnej nocľahárni bolo až 100 lôžok. Chatu zásobovali povozmi, saňami, autom, príležitosť dostávali vysokohorskí nosiči. Po druhej svetovej vojne tu pre zamestnancov chovali ošípané. Po zriadení TANAPu chov zastavili.

Chata bola veľmi obľúbená. O jej zveľaďovanie po druhej svetovej vojne už nebol záujem. Mnohé služby, ktoré poskytovala, nahradila Bilíkova chata a hotel na Hrebienku. V roku 1978 ju zatvorili a v roku 1980 asanovali.

### Chatári

## Galéria

Chata Kamzík a Rainerova útulňa.jpg|Rainerova útulňa a chata Kamzík. Rok 1899.
Chata Kamzík Vysoké Tatry.jpg|Chata Kamzík v roku 1907.
Slovakia High Tatras Hb8.JPG|Starolesnianska poľana pri bývalej chate Kamzík.


## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Kategória:Architektúra z 1884
Vápenice (prírodná rezervácia)

**Vápenice** je prírodná rezervácia v chránenej krajinnej oblasti Železné hory.

Územie prírodnej rezervácie leží na pravom brehu rieky Chrudimky neďaleko obce Bojanov, medzi Sečskou a Křižanovickou priehradou. Rezervácia sa nachádza na severne orientovanom svahu.

## Ochrana
Predmetom ochrany je bukový a dubohrabový les, priľahlá časť koryta Chrudimky a vlhké lúky pri osade Vápenice. Z chránených druhov rastlín a živočíchov žijúcich na území rezervácie je najvýznamnejší výskyt podkovára krpatého, ktorý je v Česku kriticky ohrozeným druhom.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Na stránke botany.cz

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Bojanov
Kategória:Lesy v Česku
Kategória:Povodie Chrudimky
Vršovská olšina

**Vršovská olšina** je prírodná rezervácia ev. č. 1636 severozápadne od obce Horní Bradlo v okrese Chrudim. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Železné hory.

## Ochrana
Predmetom ochrany je mozaika mokraďových, lužných a prameniskových jelšín s hojným výskytom bledule jarnej.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Chrudim

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Na stránke botany.cz

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Chrudim
Kategória:Chránená krajinná oblasť Železné hory
Kategória:Horní Bradlo
Kategória:Mokrade v Česku
Kategória:Povodie Chrudimky
Portrétna fotografia

[thumb|[John William Draper: daguerrotypia jeho sestry Dorothy Draper (jún 1840); jedna z najstarších portrétnych fotografií ženy na svete]]
**Portrétna fotografia** je zachytenie podoby jednej alebo viacerých osôb na fotografiu, v ktorej prevláda tvár a jej výraz. Cieľom je, aby fotografia zobrazila podobu, osobitosť alebo tiež jej náladu. Rovnako ako ostatné spôsoby portrétovania, zameriava sa fotografia predovšetkým na tvár osoby, ale na snímke môže byť aj telo a doplňujúce pozadie. Portrét nie je náhodná snímka, ale komponovaný obraz osoby v statickej pozícii. Portrét často zobrazuje osobu hľadiacu priamo do kamery.

## História
Portrétna fotografia existovala od vynálezu fotoaparátu. Bola často lacnejšia, prístupnejšia a rýchlejšia ako technika portrétnej maľby. K veľkému rozšíreniu došlo s vynálezom daguerrotypie. Fotografické štúdiá vznikali vo všetkých väčších mestách po celom svete. Štýl týchto raných diel zodpovedá vtedajším technickým požiadavkám: 30 sekundová expozícia, maliarske a estetické požiadavky. Pre dlhotrvajúce nehybné zotrvanie pred kamerou pri výrobe daguerrotypií a kalotypií boli potrebné rôzne podpierky pre hlavu a telo. 

## Rozdelenie portrétnej fotografie
* *Charakteristický portrét* - preferuje charakterizačnú zložku pred ostatnými dvoma (podoba, výtvarné riešenie). Ukazuje konkrétneho človeka, vyjadruje jeho príslušnosť k určitej sociálnej, vekovej, profesijnej, zdravotnej a inej skupine. Pri vytváraní charakteristického portrétu musíme prihliadať nie k tomu, či jedinec do nejakej skupiny skutočne patrí, ale či vyzerá ako príslušník danej skupiny. Príslušnosť k určitej profesii zľahčuje fakt, že veľká časť profesií je odlíšená rovnošatou (vojaci, hasiči, policajti, letušky), alebo pracujú v určitom typickom prostredí (kaderníčky, baníci, lekári, učitelia).
* *Sociálny portrét* - jeho tvorbe sa venujú fotografi so silným sociálnym cítením. Snímka má motivovať jedinca a inštitúcie k potrebnej náprave na snímke zobrazených nedostatkov, prípadne krívd. Sociálny portrét zahŕňa sociálne postavenie ľudí v spoločnosti od žobrákov, bezdomovcov, prostitútok, až po politiku, herca, športovcov alebo "horných desaťtisíc". Pri tvorbe sociálneho portrétu je potrebná asimilácia s prostredím a získanie dôvery fotografovaných, inak fotografovanie odmietnu, alebo prehnane teatrálne pózujú. Pri tvorbe charakteristických portrétov so sociálnou tématikou je treba k portrétovaným pristupovať veľmi citlivo, pretože sú zvyčajne citovo zraniteľní.
* *Identifikačný portrét* - podobenka.
* *Prezentačný portrét* - svadobné fotografie, herci, politici, športové fotografie.
* *Dokumentačný portrét* - policajné fotografie.
* Novinárska fotografia - pri činnosti, deji.
* Štúdia hlavy - výtvarná fotografia.

## Súčasnosť
thumb|Typický príklad súčasného rodinného portrétu..
Súčasní zahraniční umelci Cindy Sherman, Barbara Kruger, Mitch Kern a ďalší používajú portrétne fotografie ako prostriedok pre sociálnu kritiku.

## Zdroj

Kategória:Fotografické žánre
fotografia
Chata pri Šalviovom prameni

**Chata pri Šalviovom prameni** () bola chata, ktorú postavil Uhorský karpatský spolok na Žeruchovej poľane v Doline Bielej vody vo Vysokých Tatrách.

## Z histórie
V Doline Bielej vody na *Žeruchovej poľane* vo výške asi  postavil v roku 1903 Uhorský karpatský spolok malú útulňu. Mohol ju voľne využívať každý turista na odpočinok. Používala ju aj *Kežmarská poľovnícka spoločnosť*. Blízko zrubu vyvieral *Šalviov prameň*. Stará útulňa v roku 1923 doslúžila. Nástupca Uhorského karpatského spolku Karpathenverein (Karpatský spolok) uvažoval o novej výstavbe. V roku 1930 advokát *Dr. Vojtech Forberger* zo Spišskej Novej Vsi zorganizoval finančnú zbierku.  Namiesto chaty postavili k Šalviovému prameňu vozovú cestu. Ani snahy *Turistického spolku Priateľov prírody* v roku 1931 sa neskončili úspechom. *Július Tardík*, ktorý prevádzkoval staničnú reštauráciu v Tatranskej Štrbe, dostal od mesta Kežmarok v roku 1933, za ročný prenájom 120 korún, pozemok na stavbu chaty. Ešte v tom istom roku na mieste bývalej útulne postavil drevenú chatu so štyrmi izbami a spoločnou nocľahárňou, ktorú turisti nazvali **Tardíkova  chata**, **Tardíkova útulňa**, (), niekedy sa na ňu prenášal názov *Chata pri Šalviovom prameni* (). V roku 1945 ju prevzal do majetku Klub slovenských turistov a lyžiarov. Po jeho zrušení ju v roku 1950 dostalo do majetku Revolučné odborové hnutie. Zotavovňa pod jeho vedením chátrala. V roku 1956 ju asanovali. Dodnes po nej zostali vedľa cesty dolinou na Chatu pri Zelenom plese základy.

## Galéria

Chata pri Šalviovom prameni - Tardíkova chata.jpg|Tardíkova chata v roku 1934.
Chata pri Šalviovom prameni.jpg|Tardíkova chata v roku 1949, keď bol jej majiteľom Klub Slovenských turistov a lyžiarov.
Tatry, Dolina Bielej vody, cestou na Zelené pleso (6).JPG|Dolina Bielej vody, Kežmarská Biela voda.
Tatry, Dolina Bielej vody, cestou na Zelené pleso (10).JPG|Dolina Bielej vody.


## Referencie

## Externé odkazy
*  Poloha na turistickej mape

Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Kategória:Architektúra z 1903