Gemerské spojky

náhľad|Portál Slavošovského tunela

**Gemerské spojky** je názov projektu, ktorý pozostáva zo štyroch železničných úsekov, ktoré mali prepojením existujúcich železníc vytvoriť celistvú dopravnú sieť v Gemeri. Projektované a budované boli po viedenskej arbitráži a počas II. svetovej vojny, no ich výstavbu prerušilo blížiace sa povstanie. Ukončenie vojny a návrat území Slovensku znamenalo pominutie potreby ich dokončenia a sprevádzkovania.

## Úseky

* Pohronská PolhoraTisovec (rekonštrukcia ozubnicovej trate) + TisovecRevúca (nedokončený; 24 km a 6 tunelov)
* Chyžnianská Voda (dnes Lubeník)Slavošovce (nedokončený; 14 km, 3 tunely)
* ŠtítnikNižná Slaná (projekt; 20 km, 5 tunelov)
* Rimavská BaňaKokava nad Rimavicou (zámer)
* *[[Dobšiná]][[Dedinky]] (zámer)*

## Dejiny
Na základe viedenskej arbitráže zabralo Maďarské kráľovstvo široký pás južného pohraničia vtedajšej Slovenskej krajiny, čím došlo k odstrihnutiu viacerých gemerských lokálnych tratí. Strata úsekov tratí od Rožňavy po Lučenec znamenala prístup na túto časť Gemera po železnici možný len územím Maďarska, čo komplikovalo život obyvateľov, podnikanie i spravovanie územia. Vážnym problémom bolo prerušenie železničného spojenia do Slavošovských papierní, ktorých zásobovanie a doprava výrobkov bola na železnici závislá. Trate BreznoTisovecJesenské, PlešivecMuráň a PlešivecSlavošovce vytvorili izolované úseky, ktoré bolo možné vzájomne prepojiť tzv. gemerskými spojkami a sprístupniť tak odrezané územia. Štítnická dolina bola dokonca odrezaná nielen od železničnej, ale aj od cestnej infraštruktúry, čo vyústilo v novembri 1938 do vzbury v štítnickej doline. Bolo potrebné prepojiť Tisovec s Revúcou a Lubeník so Slavošovcami, výhľadovo aj Štítnik s Nižnou Slanou (na tento úsek bol vypracovaný projekt), ako aj Dobšinú s traťou Červená Skala – Margecany blízko obce Dedinky (zostalo pri zámere).

## Výstavba
Slovenská dopravná komisia rozhodla už v septembri 1939 o výstavbe úsekov Nižná SlanáŠtítnik, SlavošovceLubeník, MuráňTisovec a Rimavská BaňaKokava nad Rimavicou. Projektová príprava pre prvé 3 úseky bola zriadená 4. decembra 1939 v Brezne. Vzhľadom na záujem Nemeckej ríše udržiavať a rozvíjať vojensky významné železničné trate bolo však tempo výstavby týchto úsekov pomalé. Stavať sa začalo v decembri roku 1940 a veľká časť (2. a 3. úsek) z 58 km plánovaných spojok mali byť odovzdané do prevádzky 1. novembra 1942, kedy by sa začal budovať 1. úsek. Krátko pred dokončením najzložitejších objektov bola v lete 1944 výstavba pre vypuknutie SNP prerušená.

Dokončený bol Tisovecký tunel, no tunel pod Homôľkou, pod Dielikom a Koprášsky tunel, ako aj Koprášsky (niekedy označovaný ako Mníšanský) viadukt zostali nedokončené. Dodnes sú okrem týchto stavieb v dobrom stave piliere viaduktov, priepusty a oporné múry, pozorovateľné sú na mnohých miestach aj násypy i zárezy. Po ukončení II. svetovej vojny a vrátení anektovaného územia sa obnovil pôvodný prístup k lokálnym tratiam a hoci sa práce na dobudovaní spojok rozbehli, boli po znárodnení stavebníctva k 31. decembru 1948 ukončené. Nedobudovaná trať je dnes unikátnym lákadlom pre turistov a železničiarskych nadšencov, ktorí obdivujú tieto 7 desaťročí opustené stavebné diela.

## Zaujímavosť
Slavošovský tunel, dlhý , je súčasťou cyklotrasy, čím sa stal najdlhším cyklotunelom v Európe a tretím najdlhším na svete. V minulosti tunel využívali miestni obyvatelia na skrátenie trasy medzi obcami.

## Dnešný stav
V poslednej dobe sa stávajú gemerské spojky vyhľadávaným turistickým cieľom. Slavošovský tunel aj Koprášsky tunel sú voľne prístupné a je možné ich po celej dĺžke prejsť. Ich okolie je upravené a nachádzajú sa tu informačné tabule. Tunel pod Dielikom je neprístupný, kedže je čiastočne zatopený a ide o významné zimovisko netopierov.

## Slavošovský tunel
Slavošovský tunel, známy aj ako Tunel pod Homôľkou je najdlhším tunelom v rámci Gemerských spojok. Je dlhý 2,4 km. Ústie tunela zo slavošovskej strany bolo partizánmi počas druhej svetovej vojny zavalené, z obavy že by tadiaľ mohli prejsť nemecké vojská, preto sa dnes toto ústie nachádza pod úrovňou terénu. V súčasnosti je upravené a do tunela z tejto strany vedie drevené schodisko, vďaka čomu je možné ním prejsť z jednej strany na druhú. Cez tunel vedie oficiálna cyklotrasa.


Súbor:Slavosovce tunel vstup.jpg|Vstup do Slavošovského tunela zo slavošovskej strany
Súbor:Slavosovce tunel ustie.jpg|Pohľad zo Slavošovského tunela
Súbor:Slavosovce tunel.jpg|Portál Slavošovského tunela z revúckej strany


## Koprášsky viadukt a Koprášsky tunel
Koprášsky tunel, známy ako aj Mníšanský tunel je s dĺžkou 245 m najkratším z troch tunelov Gemerských spojok. Z mníšanskej strany naň nadväzuje cez 120 m dlhý železobetónový Koprášsky viadukt, prezývaný aj Mníšanský viadukt.


Súbor:Koprassky viadukt.jpg|Koprášsky viadukt
Súbor:Koprassky viadukt p.jpg|Pohľad z Koprášskeho viaduktu na portál Koprášskeho tunela
Súbor:Koprassky tunel.jpg|Pohľad z Koprášskeho tunela
Súbor:Koprassky tunel ustie.jpg|Portál Koprášskeho tunela z koprášskej strany


## Tunel pod Dielikom
náhľad|Portál Tunela pod Dielikom
Tunel dlhý 2 km. Jeho výstavba začala v roku 1941. Jedno z ústí tunela je zamrežované, druhé ústie je zatopené. V roku 1997 bol tento tunel vyhlásený za chránený areál, keďže sa v ňom nachádza významné zimovisko netopierov.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam železničných tunelov na Slovensku
* Zoznam železničných tratí na Slovensku

## Externé odkazy
* 

Kategória:Železničné trate na Slovensku
Kategória:Železnica na Slovensku
Kategória:Doprava v okrese Brezno
Kategória:Doprava v okrese Poltár
Kategória:Doprava v okrese Revúca
Kategória:Doprava v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Doprava v okrese Rožňava