Pevnosť mesta Olomouc

[náhľad|Plán dokončenej bastiónovej pevnosti z roku [1757 so zaplavením, ale hladina ešte nedosiahla na maximum]]
**Pevnosť mesta [[Olomouc]]** bola budovaná od založenia mesta, ale najviac sa rozvíjala najmä od 16. do 19. storočia. Vo svojej dobe šlo o modernú bastiónovú pevnosť. Zrušená bola v roku 1886.

## Vývoj pevnosti
Ako prvý vznikol v 11. storočí Olomoucký hrad s opevnením. Medzi rokmi 1239 až 1246 došlo k spájaniu jednotlivých kupeckých osád v jedno mesto, ktoré bolo postupne opevňované kamennými hradbami. Na prelome 13. a 14. storočia a už dá hovoriť o celistvom ranogotickom opevnení. K rozšíreniu hradieb došlo po roku 1526: do mestského obvodu bolo pridané územie Bělidel v severnej časti mesta (dnes Sokolská ulica).

Počas tridsaťročnej vojny bolo mesto okupované Švédmi (1642 až 1650). Švédska armáda podnikla rozsiahle opravy hradieb a novú výstavbu predovšetkým v severnej strane mesta. Pre lepšiu obranyschopnosť mesta boli vypálené všetky predmestia za hradbami. V tom čase boli funkčné len štyri mestské brány: Hradská, Blažejská, Střední a Rohelská. Roku 1655 bol Olomouc cisárom Ferdinandom III. prehlásený za pevnosť. Na Morave mali tento status ešte mestá Brno, Jihlava, Uherské Hradiště a hrad Helfštýn.
[náhľad|Obliehanie mesta [Olomouca cisárskymi vojskami roku 1643 a 1644]]
Písal sa rok 1658, keď maršal Louis Raduit de Souches navrhol plán zosilnenia vtedajšieho opevnenia a jeho doplnenia päťuholníkovými bastiónmi. Roku 1699 bol predložený nový návrh pevnostného systému podľa Vaubanovho systému a fortifikačný projekt z roku 1711, nadväzujúci na návrh z roku 1699, navrhoval úplnú sústavu bastiónov okolo celého mesta. Jeho autorom bol Louis de Rochetz.

Nakoniec bola úplná bastiónová pevnosť vybudovaná až z rozhodnutia cisárovnej Márie Terézie z roku 1742. Bastiónová pevnosť podľa plánov inžinera Petra Filipa Bechade de Rochepine bola vybudovaná do roku 1757. Olomouc sa stal veľmi modernou bastiónovou polygónnou pevnosťou s množstvom redút a predsunutých pevnôstok. Opevnené bolo aj Kláštorné Hradisko. Opevnenie bolo vystavané podľa francúzskej školy. Po strate Sliezka sa Olomouc stal strategickou hraničnou pevnosťou, ktorú v roku 1758 neúspešne po dobu piatich týždňov obliehali Prusi. Potom nasledovala výstavba fortov okolo celého mesta, išlo o veniec z 17, neskôr z 21, pevnôstok, ktoré boli umiestnené dookola mesta.

Počas napoleonských vojen bol v pevnosti väznený generál Lafayette a ubytovaný tu bol aj maršal Suvorov. Keď v roku 1850 vzrastalo napätie medzi Pruskom a Rakúskom, bol do Olomouca povolaný maršal Radecký. V tom čase tiež pevnosť a priľahlé novopostavené pevnôstky na západnej strane mesta niekoľkokrát navštívil cisár František Jozef I., stretol sa tu s ruským cárom Mikulášom I. Predpokladané dobývanie olomouckej pevnosti pri rakúsko-pruskej vojne sa v roku 1866 neuskutočnilo a pevnosť stratila svoj strategický význam. Ešte v rokoch 1870 až 1876 bola vystavaná posledná pevnôstka v Radíkove, ale už v roku 1886 došlo k zrušeniu pevnosti. V novembri toho tiež roku bolo do Olomouca doručené cisárske nariadenie z 9. marca 1886, ktorým bola olomoucká pevnosť zrušená a bol tak umožnený ďalší rozvoj mesta. Ešte pred cisárskym „posvätením“ bola v roku 1876 zbúraná Hradská brána vedúca na východ smerom k železničnej stanici. Na jej mieste vznikol súbor nájomných domov.

## Architektúra pevnosti
náhľad|400x400bod|

<div style="float: right; width: 50%;">'''1''' – ''Cigánska bránka<br>'''''2''' – hranolová obranná veža<br>

'''3''' – okrúhla románska veža<br>

'''4''' – priestor zbúranej ''Vnútornej Hradskej brány''<br>

'''5''' – ''Židovská brána''<br>'''6''' – ''Michalský výpad''<br>

'''7''' – ''Katovská bránka''<br>

'''8''' – priestor zbúranej ''Blažejskej brány''<br>

'''9''' – priestor zbúranej ''Kateřinskej brány''<br>

'''10''' – priestor zbúranej ''Dolnej brány''<br>

'''11''' – ''Terezská brána''<br>

'''12''' – priestor zbúranej ''Strednej brány''<br>

'''13''' – priestor zbúranej tzv. ''Putzentürl-pfört''<br>

'''15''' – priestor zbúranej ''Litovelskej brány''<br>

'''16''' – pozostatky stredovekého opevnenia s ''Prašnou vežou''<br>

'''17''' – pozostatky renesančného opevnenia s ''Růžovou bránkou''<br>

'''18''' – priestor zbúranej ''Rohelskej brány'' a zbúranej ''Vodárnej veže''<br>

'''19''' – priestor zbúranej ''Barborinej brány'' s pozostatkami neskorogotických hradieb<br>

'''20''' – priestor zbúranej ''Novej brány''<br>

'''21''' – pozostatky ''Locatelliho bastiónu''<br>

'''22''' – bývalá ''Brána Všetkých svätých''<br>

'''23''' – ''Špitálský bastión''<br>

'''24''', '''25''', '''26''' – pás stredovekých hradieb</div>'''A''' – ''Hanácká kasáreň''<br>

'''B''' – ''Dom armády''<br>

'''C''' – ''Vojenská pekáreň''<br>

'''D''' – ''Tereziánska zbrojnica''<br>

'''E''' – ''Korunná pevnôstka''<br>

'''F''' – ''Vodná kasáreň''<br>

'''G''' – priestor zbúranej ''Mestskej zbrojnice''<br>

'''H''' – priestor zbúraných ''Mauríciovských kasárien''<br>

'''I''' – ''Staromestská kasáreň''

### Brány, veže a hradné prvky

#### Juhovýchodná strana

* *Hradská (Opavská, Kopecká) brána*, zbúraná roku 1876. Delila sa na vnútornú a vonkajšiu, vzdialené od seba niekoľko metrov a spojené padacím mostom. Vnútorná brána mala vlastný strážny domček a tiež v nej boli umiestené lavice na telesné tresty (Schwitzbänke). Roku 1678 bola obnovená z odkazu generála Felixa Scherovského. Vonkajšia brána mala podobu barbakánu
* *Židovská brána* medzi budovami Jezuitského konviktu v Univerzitnej ulici je zachovaná dodnes ešte s otvormi pre uchytenie padacieho mostu
* *Michalský výpad*, hranolová štvorboká veža so schodiskom z roku 1756. Podľa Václava Richtera by mohla pochádzať už z 13. storočia.
* *Katovská bránka*, hranolová štvorboká veža, dnes nezastrešená, schodisko zriadené roku 1943
* *Blažejská brána* v ústí Blažejského námestia do Bezručových sadov, jedna z najstarších brán, uzatvorená Švédmi roku 1645, po otvorení Kateřinskej brány slúžila ako pracháreň, zbúraná postupne 1826 – 1904
* *Kateřinská brána* v ústí Kateřinskej ulice, zriadená roku 1699 v starej hradnej stene, vďaka svojej výhodnejšej polohe nahradila Blažejskú bránu, zbúraná 1878

#### Západná strana

* *Litovelská brána* na dnešnom námestí Hrdinov, v rokoch 1644 až 1645 úplne zničená, následne znovu vybudovaná. Zbúraná roku 1882, jej časť bola prenesená ku vchodu do Čechových sadov
* tzv. *Putzentürl-pförtl* (niekedy tiež *Butzen-Thürl*) – bránka na čistenie stôk v ústí Švédskej uličky, zbúraná
* *Stredná brána* v ústí Pavelčákovej ulice, v 18. storočí premenovaná na *Vnútornú Terezskú*, zbúraná 1883
* *Terezská brána*, baroková tehlová stavba s kamenosocharskou výzdobou z 18. storočia na triede Slobody je zachovaná dodnes, je krytá zeleným drnom
* *Dolní brána* v ústí Lafayettovej ulice, zbúraná roku 1884. V 14. storočí označovaná tiež ako brána *Řeznická* (*Mäsiarska*) podľa blízkych obchodov s mäsom

#### Severná strana

* Okrúhla románska veža s barokovou kaplnkou svätej Barbory
* Hranolová obranná veža Olomouckého hradu, dnes súčasť Arcidiecézneho múzea
* *Cigánská bránka* v Špitálskom bastióne používaná ako spojnica s Kláštorom Hradisko, zachovaná
* *Špitálský bastion* v Parku pod Letným kinom, zachovaný, stavba začatá za švédskej okupácie, dostavaný roku 1676
* *Brána Všetkých svätých*, zachovaná dodnes v areáli Olomouckého hradu, viditeľná z Letného kina
* *Locatelliho bastión* medzi ulicami Dobrovského a Koželužskou, stavaný od roku 1656, neskôr zbúraný, jeho tvar kopíruje päťuholníková vojenská pekáreň
* *Barbořina brána* (Warberturm) v Koželužskej ulici, novopostavená 1661, ale existovala už skôr, dnes zbúraná, ale zachovali sa fragmenty neskorogotických hradieb
* *Nová brána* v dnešnej Denisovej ulici v ústí pri kostole Panny Marie Snežnej spájala mesto s Predhradím, doložená už roku 1388, zbúraná roku 1787
* *Vodárna veža* vedľa *Rohelskej brány*, zbúraná 1905
* *Rohelská (Františkova) brána* na súbehu ulíc Kačení a Vodární, roku 1834 prestavaná a premenovaná na Františkovu, zbúraná 1884
* *Růžová bránka* na Slovenskej ulici, čiastočne zachovaná v tehlovom opevnení
* *Prašná veža* v bloku medzi ulicami *8. mája* a *Sokolskou,* zbúraná

### Kasárne a vojenské objekty

* *Tereziánská zbrojnica* na Biskupskom námestí, dnes Knžnica Univerzity Palackého v Olomouci
* *Staroměstská kasáreň* na Slovenskej ulici z roku 1810
* *Dom armády* (bývalá kadetka, ešte skôr augustiniánsky kláštor) na triede 1. Mája
* *Hanácká kasáreň* na triede 1. Mája
* *Vodná kasáreň* a kasematy na triede Slobody
* *Mauríciovská kasáeň* na mieste dnešného Koménia, zbúraná (čiastočne zachovaný zadný trakt)
* *Městská zbrojnica* na mieste dnešnej školy Na Hradě (v majetku Univerzity Palackého), zbúraná
* *Vojenská pekáreň* v bývalom Locatelliho bastionu, päťuholníková stavba, dnes sídlo Galerie Podkova

### Pevnôstky (forty)
náhľad|Fort XXII Černovír
Forty boli dookola olomouckej pevnosti budované od konca 18. storočia, do roku 1866 bolo postavených 17 pevnôstok, v nasledujúcich rokoch boli potom pristavané ďalšie 4, najneskôr roku 1874 bola postavená Radíkovská pevnôstka. Najznámejšie sú:

* *Korunná pevnôstka* v Botanickej záhrade, ktorá ale patrila k barokovému bastiónovému opevneniu (nie je to teda fort)
* forty pri Křelove
* forty v Neředíně, Slavoníně, Chválkovicích, na Tabulovém vrchu, na Nové Ulici
* *[[Radíkov (Olomouc)|Radíkovská]] pevnôstka*
* a ďalšie

Podľa dnešného pomenovania sú to tieto:

* Fort I Černovír – dvojitá pevnôstka na oboch stranách dráhy Olomouc-Praha – dnes nejestvuje
* Fort II Chválkovice – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 14751/8-1719
* Fort IV Bystrovany – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 42054/8-1720
* Fort VIII Holice – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 23725/8-1721 – z veľkej časti zanikol
* Fort XI Slavonín – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 26836/8-1722
* Fort XIII Nová Ulice – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 37376/8-1717
* Fort XV Neředín – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 27455/8-1723
* Fort XVII Křelov – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 28993/8-1724
* Fort XX Křelov – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 14189/8-1725
* Fort XXII Černovír – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 15080/8-1726

Medzi forty sa radia aj dve pevnosti (Fort Tabulový vrch a Fort Šibeniční vrch), ktoré ale de facto nie sú súčasťou fortovej pevnosti a vznikli ako rozšírenie staršieho systému opevnenia po úspešnom ukončení obliehania Olomouca roku 1758.

* Fort Tabulový vrch – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 23652/8-1728
* Fort Šibeniční vrch – nehnuteľná kultúrna pamiatka, registračné číslo ÚSKP 104985

V 19. storočí bolo ale nutné kvôli vývoju delostrelectva vzdialiť obliehaciu líniu, preto sa objavil návrh na vybudovanie troch festov: na Babe, na Chlume a na Svatom Kopečku. Z nich bol vybudovaný len fort v Radíkove, súčasť festu Svatý Kopeček.

Niektoré forty sú zapísané v Ústrednom zozname kultúrnych pamiatok Českej republiky (ÚSKP), ktorý vedie Národný pamiatkový ústav (NPÚ). Niektoré forty prešli po roku 1989 do súkromného vlastníctva a nadšenci ich revitalizujú (napr. Občianske združenie Fortový veniec).

## Galéria

Súbor:Seminarni zahrada.JPG|Hradobné veže v Bezručových sadoch
Súbor:Terezska brana.jpg|Terezská brána
Súbor:Zbrojnice - pohled z prvního patra budovy, Olomouc.jpg|Tereziánská zbrojnica
Súbor:Zbytky hradeb.JPG|Zvyšky gotických hradieb v Koželužskej ulici
Súbor:Locatelliho bastion.JPG|Zvyšok zboúraného Locatelliho bastiónu v parku pod Letným kinom
Súbor:Cikanska branka.JPG|Cigánská bránka v Špitálskom bastióne
Súbor:Pevnost, Olomouc (02).jpg|Korunná pevnôstka


## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Kultúrne pamiatky v okrese Olomouc
Kategória:Stavby v Olomouci
Kategória:Pevnosti