open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tratex

**Tratex** (pôvodne *GePos*) je font patriaci do rodiny písiem sans-serif, ktorý je využívaný ako normové písmo pre švédske dopravné značenie. Bol vyvinutý Karlom-Gustavom Gustafsonom s dôrazom na najvyššiu zreteľnosť v cestnej doprave. Takisto obsahuje aj znaky laponského jazyka, ktoré sú využívané na dvojjazyčných dopravných značkách na severe krajiny.

Tratex je licencovaný ako freeware a je k dispozícii na stiahnutie aj širokej verejnosti.

## Typy
Font Tratex bol vyvinutý v štyroch verziách.

Verzia *Svart* () je základná verzia fontu Tratex. Používa sa len na vyznačovanie miestnych cieľov na informatívnych značkách.

Verzia *Vit* () je modifikovaná verzia typu Svart, ktorá obsahuje znaky bielej farby. Používa sa na farebných podkladoch niektorých informatívnych značiek.

Verzia *PosVersal* () je modifikovaná verzia typu Svart, ktorá obsahuje len znaky veľkej abecedy.

Verzia *NegVersal* () je modifikovaná verzia typu PosVersal, ktorá obsahuje len znaky veľkej abecedy bielej farby. Ide o najčastejšie používanú verziu tohto fontu, keďže sa využíva na takmer všetkých farebných podkladových doskách viacerých druhov dopravných značiek.

## Galéria

Súbor:E66 gammal motorvägsskylt.jpg|Použitie na dopravnom značení
Súbor:Svensk motorvägsavfart, Trafikplats Hurva.jpg|Použitie na dopravnom značení
Súbor:Sweden Kiruna 3.jpg|Použitie na dopravnom značení


## Externé odkazy
* Download fontu Tratex

Kategória:Fonty
Kategória:Dopravné značky
Schweizerische Normen-Vereinigung (font)

**Schweizerische Normen-Vereinigung** (doslovne *Švajčiarske združenie pre normy*, skrátene **SNV**) je font patriaci do rodiny písiem sans-serif, ktorý je využívaný ako normové písmo pre dopravné značenie vo viacerých krajinách Európy.

Font bol vyvinutý Švajčiarskym združením pre normy, no v roku 2003 bol v tejto krajine nahradený fontom Frutiger. V súčasnosti sa používa v licencii na dopravnom značení v štátoch bývalej Juhoslávie, v Rumunsku, Bulharsku, Belgicku a Luxembursku.

## Typy
Font bol vyvinutý v troch verziách: 
* *Regular* – normálna proporcia písma
* *Condensed* – kondenzované (zúžené) písmo
* *Extra Condensed* – extrémne kondenzované (zúžené) písmo

## Galéria

Súbor:D414 Ž6215.JPG|Použitie na dopravnom značení v Chorvátsku
Súbor:Constanta.jpg|Použitie na dopravnom značení v Rumunsku
Súbor:Отбивка за Буново.jpg|Použitie na dopravnom značení v Bulharsku
Súbor:Beffe1.JPG|Použitie na dopravnom značení v Belgicku


Kategória:Fonty
Kategória:Dopravné značky
Rodina písma (typografia)

thumb|right|Rodina písma Helvetica
**Rodina písma** je skupina rezov odvodených od jedného typu písma (fontu).

Používanie jednej písmovej rodiny zaisťuje jednotný vzhľad sadzby.

Úplná rodina daného fontu obsahuje základné písmo a jeho vyznačovacie verzie stojatého písma a kurzívy. Písma jednej rodiny majú spoločné kresbové vlastnosti, rovnakú strednú výšku, výšky verzálok i dĺžku horných a dolných doťahov. Niektoré rodiny obsahujú veľké množstvo rezov, no väčšina typov písiem obsahuje štyri základné rezy. Iné typy rodiny ani netvoria, pretože sú navrhnuté len v jednom reze, prípadne majú len jeden vyznačovací rez.

## Zdroj
* 

Kategória:Typy písma
Caractères

**Caractères** () je font patriaci do rodiny písiem sans-serif, ktorý je využívaný ako normové písmo pre francúzske dopravné značenie.

## Typy
Caractères bol vyvinutý v troch typoch.

**Typ L1** je tučný variant, používaná zvyčajne v čiernej farbe na bielom podklade pre informatívne dopravné značky ukazujúce na miestny cieľ. Obsahuje len znaky veľkej abecedy.

**Typ L2** sa používa na informatívnych značkách na diaľniciach a štátnych cestách. Takisto tu existujú len znaky veľkej abecedy.

**Typ L4** je kurzívny variant, používaná zvyčajne v čiernej farbe na bielom podklade pre informatívne dopravné značky ukazujúce na miestny cieľ či objekt. Obsahuje už aj znaky malej abecedy.

## Galéria

Súbor:A31 FR (april 2008) 041.jpg|Použitie typu L2 a L4
Súbor:Beussent Sign.JPG|Použitie typov L1 a L4


Kategória:Fonty
Kategória:Dopravné značky
Jaco Pastorius

**John Francis Pastorius III.** (* 1. december 1951, Norristown, Pensylvánia, USA – † 21. september 1987, Fort Lauderdale, Florida, USA), známy ako Jaco Pastorius, bol americký basgitarista a hudobný skladateľ, ktorý spopularizoval bezpražcovú basgitaru a z basgitary vytvoril rovnocenný melodický nástroj.

Okrem sólovej kariéry je známy najmä vďaka svojmu pôsobeniu v jazz-fussion kapele Weather Report. Vo svojej fascinujúcej, no krátkej kariére spolupracoval s takými významnými hudobníkmi ako John McLaughlin, Joni Mitchell, Al Di Meola, Mike Stern a mnohým ďalšími. 

Zomrel vo veku 35 rokov po bitke s vyhadzovačom nočného klubu.

## Iné projekty

Kategória:Džezoví basgitaristi USA
Kategória:Funkoví basgitaristi USA
Kategória:Džezoví klaviristi USA
Kategória:Funkoví klaviristi USA
Kategória:Džezoví bubeníci USA
Kategória:Funkoví bubeníci USA
Kategória:Hudobní producenti USA
Kategória:Skladatelia modernej hudby USA
Kategória:Členovia skupiny Wheater report
Kategória:Osobnosti z Philadelphie
Kategória:Osobnosti USA fínskeho pôvodu
Karkúk

**Karkúk** alebo nepresne **Kirkúk** (po arabsky كركوك -  prepis: Karkúk alebo [nepresne] Kirkúk ; po anglicky *Kirkuk* ), resp. **Kerkûk/Kerkúk**  (po kurdsky Kerkûk/کهرکووک - výslovnosť: [kärkúk]/[kerkúk]), je hlavné mesto rovnomenného irackého guvernorátu a centrum irackého ropného priemyslu. 

V roku 2003 malo 755 700 obyvateľov, a to najmä Arabov a Kurdov. Nachádza sa v severovýchodnej časti Iraku na hranici medzi arabskou časťou krajiny a Kurdistanom.

## Referencie


Kategória:Mestá v Iraku
Test magazín

***Test magazín*** je slovenská publicistická televízna relácia, televízny magazín, prostredníctvom ktorého  Asociácia spotrebiteľov Slovenska v spolupráci s českým časopisom *[[dTest]]* oboznamuje spotrebiteľov o testoch nezávadnosti a kvality rôznych produktov na slovenskom trhu, ako aj o aktuálnych spotrebiteľských problémoch na Slovensku a o ich možných riešeniach na príklade európskych krajín. Reláciu režíruje a námet a scenár pripravuje Miloš Lauko. Moderátorom je Michal Slanička.

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálny web (neaktuálny)
* 
* ''Test magazín'' na stránkach Rozhlasu a televízie Slovenska

Kategória:Televízne relácie Slovenskej televízie
Austria

**Austria** (etymológia: germánske slovo austar = východ + latinská koncovka -ia) môže byť:
* v ranom stredoveku:
**u Frankov a Langobardov germánsko-latinské označenie pre časť ríše či krajiny ležiacu na východe
**v 6. a 7. storočí: Austrázia
** v prvej polovici 8. storočia: územie Langobardov, pozri Longobardi (kmeň)
* od 12. storočia germánsko-latinský resp. latinský (neskôr aj taliansky, španielsky, anglický a pod.) názov Rakúska, a to už od 12. storočia aj ako jeden z úradných názvov Rakúska, pozri Rakúsko a Rakúsko (rozlišovacia stránka)
* zastarano: staré Rakúsko (t.j. Rakúsko pred rokom 1918)
* typ písma, pozri Austria (font)
* názov planétky, pozri 136 Austria
* názov viacerých lodí
* priezvisko, napr.:
**Evelyn Austriová-Garciová, filipínska diplomatka
**Maria Austriová (1915–1975), holandská fotografka
**Steve Austria (* 1958), politik USA

## Pozri aj
* FK Austria Viedeň (rakúsky futbalový klub)
* Austria Center Vienna (konferenčné a výstavné centrum vo Viedni)

## Zdroje
Zasadnutie NR SR

***Zasadnutie NR SR*** je slovenská televízna relácia, záznam zo zasadnutí a rokovaní Národnej rady Slovenskej republiky.

## Vysielanie
Relácia je uvádzaná v nočných až skorých ranných hodinách (od 00:00 až 04:00) na programe STV 2. Nemá pevne daný vysielací čas.

## Externé odkazy
* ''Zasadnutie NR SR''  na stránkach Slovenskej televízie 2

Kategória:Televízne relácie Slovenskej televízie
Polícia (televízna relácia)

***Polícia*** je slovenská televízna relácia, magazín o práci Policajného zboru.

## Vysielanie
Reláciu vysielala Dvojka, televízna stanica Rozhlasu a televízie Slovenska.

## Externé odkazy

* 
* ''Polícia'' v televíznom videoarchíve RTVS

Kategória:Televízne relácie Slovenskej televízie
Miestodržiteľský palác (Brno)

**Miestodržiteľský palác** () je barokový palác nachádzajúci sa na Moravskom námestí v Brne, v mestskej časti Brno-střed.

## Dejiny
Pôvodne tu bol augustiniánsky kláštor, ktorý založil v roku 1350 markgróf Ján Henrich, barokovú podobu mu dal v 30. rokoch 18. storočia brniansky architekt Moritz Grimm. Len o niekoľko desaťročí neskôr, výnosom z 15. marca 1783, však cisár a moravský markgróf Jozef II. nariadil, aby augustiniáni existujúci kláštor opustili. Následne ho využil na umiestnenie nových štátnych, zemských a stavovských úradov. Augustiniáni boli nútení presťahovať sa do budov zrušeného kláštora cisterciačiek s kostolom Nanebovzatia Panny Márie na Starom Brne.
 
V súčasnej dobe je miestodržiteľský palác jednou z kľúčových budov Moravskej galérie a priestory reprezentatívnej časti bývalého kláštora sú využívané k výstavným účelom a koncertom predovšetkým komornej hudby.

V tesnej blízkosti paláca sa nachádza Kostol Zvestovania Panny Márie a svätého Tomáša apoštola.

## Literatúra

## Referencie


## Externé odkazy
* Článok na o budove www.moravska-galerie.cz

## Zdroj

Kategória:Kultúrne pamiatky v okrese Brno-město
Kategória:Stavby v Brne
Kategória:Kláštory v Česku
Kategória:Augustiniánske kláštory
Kategória:Barokové stavby v Česku
Kategória:Paláce v Česku
Brnianska mešita

thumb|Brnianska mešita

**Brnianska mešita** je prvá funkčná stavba tohto typu v Česku. Spravuje ju organizácia *Islámská nadace v Brně*. Budova mešity sa nachádza v blízkosti Vídeňskej ulice v brnianskej mestskej časti Brno-střed, v katastrálnom území Štýřice.

V júli 1998 bola v Brne postavená prvá funkčná mešita v Česku. Jej výstavbu sprevádzal nesúhlas časti obyvateľov. Magistrát mesta stanovil podmienky, podľa ktorých mešita nesmie mať minaret, kupolu a nesmie byť odlišná od okolitej zástavby. Jej zariadenie vnútri je v porovnaní s ostatnými mešitami známymi z iných krajín tiež relatívne strohé. Objekt slúži skôr ako kultúrne centrum, orientovaný je smerom k Mekke (oproti okolitej zástavbe je budova mierne pootočená) a jeho hlavnou súčasťou je priestor pre modlitbu pre asi sto ľudí. V súčasnosti sa do mešity poriadajú tiež exkurzie.

Pred začiatkom výstavby mešity občania mesta Brna (najmä obyvatelia mestskej štvrti Štýřice, kde mešita stojí) prejavovali petíciami svoj nesúhlas s výstavbou mešity. Po skúsenostiach obyvateľov s mešitou sa však napätie zmiernilo. *Islámská nadace v Brně* na svoje náklady nechala rozšíriť parkovisko o šesť parkovacích miest. S dovolením polície počas islamských náboženských sviatkov môžu moslimovia parkovať na Vídeňskej ulici pred mešitou.

## Galéria

Brno Mosque 2.jpg
Brno, Štýřice, mešita - DOD (02).jpg
Brno, Štýřice, mešita - DOD (06).jpg
Brno, Štýřice, mešita - DOD (03).jpg


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Obrázky a informácie na oficiálnych stránkach mešity 

## Zdroj

Kategória:Brno-střed
Kategória:Stavby v Brne
Kategória:Mešity
Au (Vorarlbersko)

**Au** je obec v Rakúsku v spolkovej krajine Vorarlbersko v okrese Bregenz.

Žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

## Zdroj

Kategória:Obce okresu Bregenz
Jennifer Garnerová

**Jennifer Garnerová** (* 17. apríl 1972, Houston, Texas, USA) je americká herečka.

## Životopis
Jennifer Anne Garner sa narodila v texaskom Houstone ako druhé z troch detí. Jej mama Pat Garner pracuje ako profesorka angličtiny a jej otec Bill John Garner pracuje ako chemický inžinier. Má dve sestry – staršiu Melissu Lynn Garner Wylie a mladšiu Susannah Kay Garner Carpenter. Zmaturovala na Denison University v Ohio. 19. októbra 2000 sa vydala za herca Scottа Foleyhо, ktorého stretla v seriáli Felicity. V marci 2003 sa rozviedli. 29 júna 2005 sa opäť vydala, tentoraz za Benna Afflecka. Svoje prvé dieťa Violet Anne Affleck porodila 1. decembra 2005, druhé, Seraphina Rose Elizabeth Affleck prišlo na svet 6. januára 2009. Syn Samuel sa narodil v roku 2012.

## Filmografia

### Televízne seriály
Pôvodné názvy v angličtine

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Divadelné herečky USA
Kategória:Filmové herečky USA
Kategória:Televízne herečky USA
Kategória:Filmoví producenti USA
Kategória:Držitelia Screen Actors Guild Award
Kategória:Osobnosti z Houstonu
Kategória:Hollywoodsky chodník slávy
Malý Fürstenberský palác

**Malý Fürstenberský palác** je palác nachádzajúci sa v Prahe v Česku. Je súčasťou sídla Senátu, do ktorého podľa zákona č. 59/1996 Sb. patrí aj komplex Valdštejnského paláca (Valdštejnská zahrada, Valdštejnská jazdiareň) a Kolovratský palác.

Malý Fürstenberský palác bol postavený v roku 1770 a stavebne súvisí s Kolovratským palácom. Pripája sa k nemu zaujímavá rokoková terasovitá záhrada so schodiskom a balustrádami, vystupujúca do trojdielnej sala terreny. Záhrada je súčasťou komplexu záhrad pod Pražským hradom.

Malý Fürstenberský palác a priľahlý Kolovratský palác sú od roku 1918 vo vlastníctve štátu. Počas prvej česko-slovenskej republiky tu sídlilo predsedníctvo ministerskej rady, po roku 1945 ministerstvo informácií a osvety, neskôr ministerstvo kultúry. V roku 2003 začala celková rekonštrukcia Kolovratského paláca a Malého Fürstenberského paláca, ktorá bola dokončená v roku 2006.

Palác je súčasť národnej kultúrnej pamiatky *sídlo Parlamentu České republiky*.

## Galéria

Súbor:maly_furstenbersky_palac.jpg
Súbor:Kolovratsky palac.jpg
Súbor:maly_furstenbersky_palac_palac.jpg


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Článok o paláci na oficiálnych stránkach Senátu Parlamentu Českej republiky

## Zdroj

Kategória:Paláce v Prahe
Kategória:Barokové stavby v Prahe
Kategória:Národné kultúrne pamiatky v Prahe
Kategória:Architektúra z 1770
Krumbach (Dolné Rakúsko)

**Krumbach** je obec v Rakúsku v spolkovej krajine Dolné Rakúsko v okrese Viedenské Nové Mesto-vidiek.

Žije tu  obyvateľov ().

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Obce okresu Viedenské Nové Mesto-vidiek
Odpočívadlo

**Odpočívadlo** môže byť:
* ležadlo, pohovka
* v stavebníctve: plošina medzi poschodiami alebo na úrovni poschodia, kde ústi alebo sa začína rameno schodiska a kde schodisko mení smer, synonymum: podesta, pozri podesta (stavebníctvo)
* miesto upravené na odpočinok, najmä:
** pri ceste, pozri odpočívadlo (cesta)
** na turistickej trase, pozri odpočívadlo (turizmus)

## Pozri aj
* podesta

## Referencie
Kostja Ullmann

**Kostja Ullmann** (* 30. máj 1984, Hamburg, Nemecko) je nemecký herec.

## Kariéra
Jeho otec bol herec a viedol v Hamburgu hereckú agentúru. Matka je tanečnica a sestra Shantia herečka. Na pódiu stál prvýkrát ako 11 ročný v hamburskom divadle *Ernst Deutsch Theater*. Nasledovali účinkovania v krátkometrážnych filmoch a prvé filmové role. V roku 2003 prerušil hereckú školu v Hamburgu, pre natáčanie filmu *Sommersturm*, ktorý bol nasledujúci rok v kinách úspešný. Tým položil základný kameň svojej kariéry a nasledovali ďalšie celovečerné filmy, role v televíznych filmoch a hosťovské role v mnohých nemeckých televíznych seriáloch.

## Filmografia
Pôvodné názvy v nemčine
* 1996: *Das Rennen* (krátkometrážny film)
* 1999: *Strandnähe* (krátkometrážny film)
* 2004: *Mein Weg zu dir heißt Liebe* – Alexander
* 2004: *Sommersturm* – Achim
* 2004: *Schwarze Erdbeeren* (krátkometrážny film) – Jonas
* 2005: *Game Over* (krátkometrážny film)
* 2006: *Verfolgt* – Jan Winkler
* 2006: *Ode an die Freude* 
* 2007: *Stellungswechsel* – Lasse
* 2007: *Warten auf Angelina* – Momme Ulmer
* 2008: *Die Zeit, die man Leben nennt* – Luca
* 2008: *Die Wilden Hühner und das Leben* – Herbergsvater Max
* 2008: *Das Wunder von Berlin* – Marco Kaiser
* 2010; *Groupies bleiben nicht zum Frühstück* – Chris
* 2013: *Rubinrot* - James August Peregrin Pimplebotto

## Zdroj

Kategória:Nemeckí filmoví herci
Kategória:Nemeckí televízni herci
Kategória:Nemecké osobnosti indického pôvodu
Kategória:Osobnosti z Hamburgu
Guvernorát (Irak)

náhľad|Guvernoráty
**Guvernorát** alebo **provincia** (po arabsky - muháfada / muháfaza) je názov najvyššej administratívnej jednotky v Iraku. 

Guvernorátov je celkovo 18:
#Bagdad (بغداد)
#Saláh ad-Dín (صلاح الدين)
#Dijálá (ديالى)
#Wásit (واسط)
#Majsán (ميسان)
#Al-Basra (البصرة)
#Dí Kár/iný prepis: Dhí Qár (ذي قار)
#Al-Mutanná/iný prepis:Al-Muthanná (المثنى)
#Al-Kádisíja/iný prepis:Al-Qádisíja  (القادسية)
#Babylon - Bábil (بابل)
#Karbalá’ (كربلاء)
#An-Nadžaf (النجف)
#Al-Anbár (الأنبار)
#Ninive - Nínawá (نينوى)
#Dahúk (دهوك) / po kurdsky Dihok
#Arbíl (أربيل) / po kurdsky Hewlêr   resp.  هه ولێر  - Hewlér
#Karkúk (التاميم) (do roku 2006:At-Ta’mím)
#As-Sulajmáníja (السليمانية)/ po kurdsky Silêmanî resp. سلێمانی-Silémaní

Do roku 1974 sa najvyššia jednotka nevolala muháfada, ale liwá. Do roku 1976 bolo guvernorátov len 14 a aj tie, ktoré mali dnešné hranice, mali často iné názvy (pozri napr. ).

## Referencie
Zoznam dopravných značiek v Poľsku

Toto je **zoznam [[Dopravná značka|dopravných značiek]] v [[Poľsko|Poľsku]]** vypracovaný podľa poľského zákona o cestnej premávke (). Na značení sa používa normové písmo Drogowskaz.

## Výstražné značky

## Zákazové značky

## Príkazové značky

## Informatívne značky

## Informatívne smerové značky

## Doplnkové značky

Kategória:Doprava v Poľsku
Poľsko
Dopravné značky
Dopravné značky
Chrám Všetkých svätých (Moskva)

náhľad|Chrám Všetkých svätých v Moskve.

**Chrám Všetkých svätých na Kuliškach** () je pravoslávny chrám v Moskve na Slovanskom námestí neďaleko Kitaj-goroda.

## História
Prvý chrám postavil vládca Moskvy a víťaz nad tatárskymi hordami Dmitrij Donský na pamiatku víťazstva na Kulikovskom poli. Je to prvý chrám, ktorý bol postavený ako pamätník bojovej slávy ruských vojakov. Išlo o drevený chrám, ktorý niekoľkokrát vyhorel. Preto bol v rokoch 1687 až 1689 prestavaný v štýle moskovského baroka. Chrám bol v roku 1930 komunistami zatvorený a dlho chátral. V roku 1975 bola jeho budova zveraná Múzeu histórie mesta Moskvy.

### Súčasnosť
V roku 1991 bol chrám po dlhých rokoch vrátený ruskej pravoslávnej cirkvi a opäť sa v ňom slúžia pravoslávne bohoslužby. Od roku 1998 sa stal sídelným chrámom Alexandrijskej pravoslávnej cirkvi (patriarchát Alexandria) v Rusku, ktorý bol preložený z mesta Odesa.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Оficiálna stránka chrámu
* Росписи в Храме 
* Официальная информация
* Церковь Всех Святых на Православие.Ru
* Церковь Всех Святых на ''sobory.ru''

Kategória:Stavby v Moskve
Kategória:Architektúra z 1689
Kategória:Pravoslávne chrámy v Rusku
Chrám svätých Borisa a Gleba (Daugavpils)

náhľad|Pohľad na katedrálu
náhľad|Interiér katedrály
náhľad|Katedrála sv. Borisa a Gleba
**Chrám svätých Borisa Gleba** v meste Daugavpils, Dvinsk (, ) je najväčší pravoslávny chrám v Lotyšsku (časť Latgalsko, v ktorom žije veľká ruská menšina).

## História
Chrám bol postavený v rokoch 1904 až 1905 v novoruskom architektonickom štýle, ktorý bol typický pre sakrálnu architektúru Ruského impéria. Vybudovaný bol podľa plánov ruského architekta M. Pozarova. Od roku 1922 sa stal farským chrámom a od roku 1938 získal status katedrálneho chrámu. V roku 1925 sa začali v chráme konať okrem ruských bohoslužieb aj bohoslužby v lotyšskom jazyku. Počas druhej svetovej vojny nebol síce poškodený, ale po nej ho poškodil požiar. Neskôr prišiel aj o status katedrálneho chrámu. Napriek tomu nebol počas sovietskej vlády zatvorený. Katedrálny status bol chrámu vrátený v roku 1989.

## Súčasnosť
Chrám prešiel po roku 1990 rozsiahlymi rekonštrukciami. Najväčšia z nich sa uskutočnila v rokoch 2004 až 2008. Počas nej získal chrám čiastočne svoj pôvodný vzhľad a boli pozlátené jeho kupoly. Chrám patrí k typickým atribútom latgalského mesta Daugavpils (Dvinsk) a je cieľom návštev pravoslávnych veriacich z Latgalska a celého Lotyšska, ale aj zo zahraničia.

## Architektúra
Chrám bol vybudovaný v novoruskom architektonickom štýle a podobá sa na staroruské chrámy. Jeho ozdobou je desať pozlátených kupol, ktoré vidno už z diaľky. Krásnou je aj zvonica so štyrmi zvonmi, ktoré pravidelne vyzváňajú. Ikonostas zdobia nádherné ikony patrónov chrámu – sv. Borisa a sv. Gleba, ale aj ikony Spasiteľa a Bohorodičky. Do chrámu sa zmestí 5 000 veriacich.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* «Даугавпилсский кафедральный собор Святых благоверных князей Бориса и Глеба отмечает свое 100-летие» 
* «Вековой юбилей храма»  
* Борисоглебский собор в Народном каталоге православной архитектуры

Kategória:Daugavpils
Kategória:Pravoslávne chrámy v Lotyšsku
Mohavská púšť

**Mohavská púšť** zaberá veľkú časť juhovýchodnej Kalifornie, južnej Nevady, juhozápadneho Utahu a severozápadnej Arizony. Je pomenovaná podľa pôvodných obyvateľov v tejto oblasti - indiánsky kmeň Mohave.

Hranice púšte sú vo všeobecnosti definované výskytom juky Jozueho strom (*Yucca brevifolia*). Topografické hranice tvoria pohoria, Tehachapi Mountains na západe, San Gabriel Mountains a San Bernardino Mountains na juhozápade. Hranice pohorí sú dosť jednoznačné, pretože ich tvoria dva najväčšie tektonické zlomy v Kalifornii: San Andreas a Garlock.
Veľká panva leží na severe a púšť Sonoran na juhu a východe. Severovýchodná hranica nie je zreteľná a je tvorená práve výskytom Jozueho stromu.

Mohavská púšť má rozmanité členenie a viaceré biotopy. Nachádzajú sa tu 300 metrov vysoké pieskové duny, soľné pláne, vysychajúce jazerá a pramene. V púšti sa nachádza aj známe „údolie smrti“ - Death Valley, ktoré je najnižšie položenou pevninou v USA a jednou z najteplejších oblastí v USA.

## Fauna a flóra
V púšti sa nachádza od 1 000 do 2 000 druhov rastlín, medzi ktoré patria kaktusy, kry, niekoľko parazitických rastlín a veľké množstvo kvitnúcich rastlín. Medzi endemické druhy patria napríklad ryby v malých prameňoch a  približne 22 rastlín.

### Ochrana prírody
Medzi chránené územia patria: Antelope Valley California Poppy Reserve, Arthur B. Ripley Desert Woodland State Park, Národný park Death Valley, Národný park Joshua Tree, Mojave National Preserve, Providence Mountains State Recreation Area, Red Rock Canyon State Park a Saddleback Butte State Park.

## Podnebie
Leto v púšti je veľmi suché a horúce. Ochladenie nastáva na konci jesene a v zime, keď nastane obdobie zrážok. Ročné zrážky predstavujú príjem menej ako  a to najmä v nadmorskej výške nad  V extrémne horúcom údolí Death Valley pravidelne dosahujú teploty 49 °C. Napriek svojej vyprahnutosti bola Mohavská púšť (aj Antelope Valley na juhozápade) strediskom produkcie ďateliny, ktorú zavlažovali pomocou akvaduktu California Aqueduct. 

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Púšte USA
Kategória:Geografia Kalifornie
Kategória:Geografia Utahu
Kategória:Geografia Arizony
Kategória:Geografia Nevady
Chrám Kristovho narodenia (Riga)

náhľad|Katedrála Kristovho narodenia v Rige
náhľad|Pohľad na katedrálu
**Chrám Kristovho narodenia** (, ) je hlavným katedrálnym chrámom pravoslávnej cirkvi v lotyšskom hlavnom meste Riga. Nachádza sa neďaleko pamätníka lotyšskej nezávislosti, ktorí poznajú turisti pod názvom Milda.

## História
Chrám bol vybudovaný z iniciatívy gubernátora P. Bagrationa pre potreby rozrastajúcej sa pravoslávnej komunity v meste Riga, ktorá bol strediskom gubernie a významným ruským baltským prístavom. Stavba sa realizovala v rokoch 1876 až 1884. Chrám bol postavený v novobyzantskom architektonickom štýle. Kupola chrámu sa vznáša do výšky 40 metrov. Počas nemeckej okupácie v čase prvej svetovej vojny (1917 - 1918) bola katedrála pravoslávnej cirkvi odobratá a prevzala ju evanjelická cirkev augsburského vyznania. Pravoslávnym veriacim sa chrám vrátil v roku 1921 a konali sa v ňom bohoslužby v ruskom a v lotyšskom jazyku. V roku 1961 komunisti chrám zatvorili a v jeho priestoroch zriadili planetárium.

## Súčasnosť
Po obnovení nezávislosti Lotyšska v roku 1991 bol chrám opäť vrátený pravoslávnym veriacim a začali sa v ňom konať pravoslávne bohoslužby. V roku 2000 dostala katedrála nový ikonostas, ktorý chrámu daroval I. Malyškov, ktorého rodina pochádzala z Lotyšska.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Исторические сведения Справка на сайте епархии 
* КАФЕДРАЛЬНЫЙ СОБОР ВО ИМЯ РОЖДЕСТВА ХРИСТОВА (РИГА) 

Kategória:Pravoslávne chrámy v Lotyšsku
Kategória:Stavby v Rige
Jaroslav Vývlek

Generálporučík Ing. **Jaroslav Vývlek** (* 18. december 1955, Látky) je slovenský generál vo výslužbe. Od 1. októbra 2011 bol vo funkcii druhého zástupcu Náčelníka Generálneho štábu Ozbrojených síl Slovenskej republiky. Koncom augusta 2012 odišiel do výslužby.

## Život
Vojakom z povolania sa stal 29. augusta 1973. V roku 1974 absolvoval Jednoročnú dôstojnícku školu Mikulov na Morave. Potom v období 1976 až 1979 študoval na Vojenskej vysokej škole vo Vyškove na Morave a roku 1974 bol prijatý v hodnosti podporučík za vojaka z povolania. Po ukončení štúdia pôsobil v Česku, kde vykonával základné veliteľské funkcie v motostreleckom vojsku. Po ukončení postgraduálneho štúdia na Vojenskej akadémii A. Zápotockého v Brne bol v roku 1989 ustanovený do funkcie zástupcu veliteľa 104. motostreleckého pluku Tachov. 

Po zániku Česko-Slovenska sa v roku 1992, stal veliteľom 60. tankového pluku v Kežmarku. V roku 1998 absolvoval štúdium na Veliteľskej akadémii generálneho štábu SRN Hamburg. Po jeho absolvovaní sa stal náčelníkom operačného oddelenia 1. armádneho zboru Topoľčany a následne veliteľom 1. mechanizovanej brigády Prešov. V roku 1995 bol veliteľom 60. tankového pluku v Kežmarku, ktorý bol v roku 1996 premenovaný na 23. mechanizovanú brigádu a vo funkcii jej veliteľa ho prezident SR vymenoval do prvej generálskej hodnosti brigádny generál. 

V roku 2003 absolvoval kurz anglického jazyka v kanadskom meste Borden. Po jeho absolvovaní nastúpil v Trenčíne do funkcie zástupcu veliteľa pozemných síl Generálneho štábu OS SR. V roku 2005 sa stal náčelníkom štábu riadenia operácií GŠ OS SR. Od 1. júna 2009 vykonával funkciu veliteľa Pozemných síl OS SR. Od 1. októbra 2011 bol vo funkcii druhého zástupcu Náčelníka Generálneho štábu Ozbrojených síl Slovenskej republiky.
 
Do druhej generálskej hodnosti ho prezident SR povýšil v roku 2005. Ovláda anglický, nemecký a ruský jazyk. Generálmajor Ing. Jaroslav Vývlek je ženatý, otec dvoch detí.

Do hodnosti generálporučík ho prezident Ivan Gašparovič povýšil 4. mája 2011.

## Miesta vojenského pôsobenia
* Slovensko: Trebišov,  Michalovce, Kežmarok,  Trenčín, Prešov, Topoľčany,  Bratislava
* Česko: Mikulov na Morave, Vyškov na Morave, Tachov, Brno, Vysočany/Bor u Tachova
* Nemecko: Hamburg
* Kanada: Borden

## Referencie

## Externé odkazy
* Fotografia 

## Zdroj
* Štaigl, J. a kolektív: *Generáli - slovenská vojenská generalita  1918 – 2009*, Magnet Press, Slovakia 2009, str. 86

Kategória:Osobnosti z Látok
Kategória:Slovenskí generáli
Kategória:Velitelia Pozemných síl Slovenskej republiky
Kategória:Zástupcovia Náčelníka Generálneho štábu Ozbrojených síl Slovenskej republiky
Kategória:Príslušníci Ozbrojených síl Slovenskej republiky
Trojmedzie

**Trojmedzie** je geografický bod, kde sa stretávajú hranice troch geografických celkov na rovnakej úrovni (štáty, historické krajiny, spolkové krajiny). Známymi sa stávajú väčšinou, až keď existujú dlhšiu dobu a keď sa tu napríklad stretávajú hranice troch kultúr a pod.

Väčšinou sa označujú vlajkami všetkých troch štátov, prípadne monumentom.

Slovensko má päť medzištátnych trojmedzí: v katastrálnom území obce Čierne, na sútoku Moravy a Dyje, v mestskej časti Bratislavy Čunovo, v koryte Tisy pri Čiernej nad Tisou a na predvrchole Kremenca.

Niektoré štáty, ako napr. Japonsko, ale tiež Portugalsko a Dánsko nemajú žiadne trojmedzie. Taktiež ho nemajú štáty, ktoré ležia vnútri iného štátu, napr. San Maríno, Lesotho.

## Galéria
*Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.*

Kremenec 009.jpg|Trojmedzie Slovensko-Poľsko-Ukrajina (vrch Kremenec)
SF-IMG 8707-P.jpg|Trojmedzie Slovensko-Rakúsko-Maďarsko (pri Čunove)
Tripoint AT-SK-CZ.jpg|Trojmedzie Slovensko-Rakúsko-Česko (sútok Dyje a Moravy)
Tripoint CZ-PL-SK.jpg|Trojmedzie Slovensko-Česko-Poľsko (pri Čiernom)
Trojmedzie SK-HU-UA.jpg|Trojmedzie Slovensko-Maďarsko-Ukrajina, znak Tisa/SK (rieka Tisa)
Hátárkő - Záhony.jpg|Trojmedzie Slovensko-Maďarsko-Ukrajina, znak Tisa/HU


## Iné projekty

## Zdroje

Kategória:Politická geografia
Kategória:Trojmedzia
Milošová

náhľad|Osada Prívarovci
**Milošová** je časťou mesta Čadca. Nachádza sa severozápadne od centra mesta a s mestom ju spája autobusová linka číslo 4. Je dostupná po ceste III/2016, ktorá odbočuje z cesty I/11 v Podzávoze a pokračuje do Česka do obce Mosty u Jablunkova.

Nachádza sa vo východnej časti Turzovskej vrchoviny (podcelky Predné vrchy a Kornická brázda). Na severe susedí s českou obcou Mosty u Jablunkova, na východe so Svrčinovcom, na juhovýchode s Podzávozom a na západe s Rakovou.

V lokalite Megoňky sa nachádza prírodná pamiatka – miesto s výskytom pieskovcových skalných gúľ (najväčšie nálezisko v Európe).

## Referencie

Kategória:Mestské časti Čadce
A-103 (SA-9)

**A-103** (**SA-9**, **Saturn-Apollo 9**) bola orbitálna misia nosnej rakety Saturn I v rámci programu Apollo. Bola to tretia misia rakety Saturn s maketou veliteľského a servisného modulu. Raketa niesla aj prvý satelit programu Pegasus.

## Ciele misie

Misia mala za úlohu otestovať komponenty kozmickej lode Apollo a zároveň vyniesť satelit Pegasus. Maketa kozmickej lode Apollo bola tentokrát upravená tak, že v priestore servisného modulu bol umiestnený zložený satelit Pegasus. Po štarte sa mali postupne oddeliť prvý stupeň, únikový systém a potom veliteľský modul. Druhý stupeň so servisným modulom mali dosiahnuť obežnú dráhu spoločne a zotrvať na nej až do zániku v atmosfére. Satelit Pegasus sa mal postupne vysunúť z útrob servisného modulu a potom rozvinúť panely na testovanie frekvencie dopadov mikrometeoritov.

Tak ako pri predchádzajúcich misiách, aj tentokrát bola raketa a maketa Apolla vybavená množstvom meracích prístrojov a systémom na prenos telemetrie. Hlavným záujmom bolo otestovanie schopnosti rakety Saturn I dopraviť náklad na odlišnú dráhu ako predtým. Ďalšie testy sa týkali odhodenia veže únikového systému a mechanického systému na rozvinutie detekčných ramien satelitu Pegasus.

## Priebeh letu
Takmer ako každý štart aj misia A-103 bola postihnutá meškaniami a prerušovaním odpočítavania. Prvé meškanie bolo spôsobené poruchou napájania počítača letovej bezpečnosti na Eastern Test Range. Ďalšie meškanie si vyžiadalo vynútené vybitie a nabitie batérií satelitu Pegasus. Potom už všetko prebehlo bez problémov a náklad dosiahol požadovanú obežnú dráhu približne desať a pol minúty po štarte. V čase T+804 sekúnd sa oddelil veliteľský modul a o minútu neskôr začal proces rozvíjania detekčných ramien satelitu Pegasus. Misia bola úspešná vo všetkých bodoch aj napriek drobným poruchám nosiča aj nákladu. Satelit mal projektovanú životnosť 1188 dní a deaktivovaný bol 29. augusta 1968.

## Pozri aj
* Program Apollo
* Saturn I

## Literatúra
* 

## Zdroje

## Iné projekty

Kategória:Program Apollo
Kategória:Kozmonautika v 1965
Jablunkovský priesmyk

**Jablunkovský priesmyk** (, ) je priesmyk v nadmorskej výške , v obci Mosty u Jablunkova v Moravsko-sliezskom kraji, približne  severne od hranice so Slovenskom.

Priesmyk oddeľuje od seba Moravsko-sliezske Beskydy a Jablunkovské medzihorie a zároveň od juhu uzatvára Jablunkovskú brázdu. Je tiež súčasťou rozvodie medzi európskymi veľtokmi Odrou a Dunajom.

## Význam
### Dejiny
Podľa nálezov rímskych mincí viedli cez priesmyk obchodné cesty už v dobe staroveku a je možné, že ním viedla aj jedna vetva Jantárovej cesty. V stredoveku tu viedla tzv. soľná cesta, ktorou sa prepravovala soľ z poľskej Wieliczky neďaleko Krakova. V 15. a 16. storočí sa cez priesmyk vozila meď z územia dnešného Slovenska do Poľska.

Jeho strategická poloha na historických hraniciach Sliezska a Uhorska (niekedy sa nazýva aj „Brána do Sliezska“) viedla v reakcii na obsadenie Uhorska Turkami k vybudovaniu systému opevnení známych ako šance. Opevnenia boli niekoľkokrát prestavané a obnovované, stála vojenská posádka tu bola až do roku 1829, v 2. polovici 19. storočia boli opustené.

V noci z 25. na 26. augusta 1939 sa v týchto miestach odohral Jablunkovský incident – ozbrojený stret medzi nemeckou a poľskou armádou, ktorého cieľom bolo zabrániť zničeniu železničných tunelov Poliakmi. Tento stret sa považuje za prvý predčasný konflikt druhej svetovej vojny.

### Súčasnosť
Jablunkovský priesmyk má aj v súčasnosti veľký dopravný význam, keďže ním prechádza medzinárodná cesta I/11 (súčasť cesty E75) zo Slovenska do Ostravy, prestavaná do podoby obchvatu a v jej pôvodnej trase regionálna cesta II/474. Jablunkovským tunelom (pôvodne dvomi tunelmi) ho od roku 1871 prekonáva bývalá Košicko-bohumínska železnica, dnes železničná trať 127 (v slovenskom systéme), resp. 320 (v českom systéme). Plánované bolo aj prepojenie Vážskej vodnej cesty s Odrou vrcholovým plavebným tunelom.

Významný je Jablunkovský priesmyk aj pre prepojenie energetických prenosových sústav Česka a Slovenska. Od roku 1930 ním vedie jedno z najstarších vedení s napätím 110 kV (pôvodne 100 kV) na území bývalého Česko-Slovenska zo Žiliny do Třinca (dnes súčasť distribučnej sústavy). Zároveň priesmykom vedie jedno z najstarších 400 kV vedení medzi rozvodňami Nošovice a Varín, uvedené do prevádzky v roku 1959. 

## Referencie

## Zdroje
*
*

Kategória:Geografia okresu Frýdek-Místek
Kategória:Mosty u Jablunkova
Kategória:Sedlá v Jablunkovskom medzihorí
Kategória:Moravsko-sliezske Beskydy
Kategória:Priesmyky a sedlá v Česku
Zwardoń

**Zwardoń** je dedina v gmine Rajcza, v powiate Żywiec, v sliezskom vojvodstve. Leží v západnej časti Żywieckych Beskýd pri hranici so Slovenskom. V rokoch 1975–1998 patrila do Bielskeho vojvodstva a do roku 1975 do Krakovského vojvodstva. Rozkladá sa okolo troch priesmykov: *Przełęcz Przysłop*, *Przełęcz Zwardońska* a *Przełęcz Graniczne*

Dátum vzniku dediny nie je presne známy. Pravdepodobne vznikla v 17. storočí. Najstaršou časťou je osada *Myto*.
V roku 1884 bola otvorená železničná trať z Čadce do Żywca. Spojenie so Česko-Slovenskom však bolo po druhej svetovej vojne prerušené.
V roku 1992 bol otvorený železničný a v roku 1995 cestný hraničný prechod na Slovensko (v osade Myto).

Zwardoń je známe lyžiarske stredisko. Vďaka priaznivému podnebiu sa sneh občas udrží až do apríla. Okrem toho je tu dobre rozvinutá turistická infraštruktúra.

## Zdroje

Kategória:Dediny v Poľsku
Mikroregión (útvar obcí)

**Mikroregión** je dobrovoľné združenie miest a obcí s cieľom riešenia spoločných problémov a hľadania ciest spoločného rozvoja daného územia. Podľa zákona o obecnom zriadení je predmetom činnosti združení obcí najmä oblasť sociálnych vecí, starostlivosti o životné prostredie, miestnej dopravy, oblasť školstva, kultúry a miestny cestovný ruch. Vznik mikroregiónu je iniciatívou samotných obcí, nie príkazom nadriadeného orgánu. 

## Mikroregión na Slovensku
Takéto združenie môže byť zaregistrované:
* na Ministerstve vnútra SR ako občianske združenie v zmysle zákona č. 83/1990 Zb.
* na krajských úradoch ako združenie obcí podľa zákona č. 369/1990 Zb. alebo ako záujmové združenie právnických osôb podľa zákona č. 40/1964 Zb.

Všetky typy združení sú právnické osoby.

## Referencie

Kategória:Administratívne členenie
Kategória:Obce
Kakapo

**Kakapo** (lat. *Strigops*) je rod vtákov z čeľade papagájovité. Jediným druhom rodu je **kakapo sovovitý** (staršie *papagáj soví*; lat. *Strigops habroptila*) je jeden z najvzácnejších papagájov na svete, ktorý prežíva na niekoľkých ostrovoch Nového Zélandu. Je to 60 centimetrov vysoký papagáj, ktorý tvárou pripomína sovu a ako sova sa tiež vyznačuje nočnou aktivitou. S hmotnosťou 1,5 až 3 kg je najťažší zo všetkých papagájov a jediný nelietavý papagáj. Je nelietavý ale na svahoch dokáže plachtiť. 

## Vzhľad
Má výstredný vzhľad. Vyvinul sa na odľahlých ostrovoch bez prítomnosti dravcov. Keď sa časti južného prakontinentu Gondwana pred asi 90 miliónmi rokov začali pohybovať smerom od seba a Nový Zéland sa dostal do svojej dnešnej polohy, bol dosiahnuteľný už len vzduchom-teda pre vtáky, nie však pre štvornohé šelmy. A tak sa kakapovia vzdali energicky náročného lietania. Vystačí si so schopnosťou šplhať. Perie majú žlto-zeleno-čierne. Je to nočný vták, ktorého nie je ľahké spozorovať. Je ale možné ho vystopovať pomocou cestičiek (a zvyškov potravy), ktoré si pri opakovanom pohybe na zemi vytvára a ktoré sa podobajú cestičkám malých cicavcov. Živí sa iba rastlinnou potravou.

Je dlhý 63 cm s rozpätím krídel 1,2 m.

## Spôsob života
Žije samotársky. Pári sa iba v období keď je dostatok potravy. Samec a samica sa podobajú. Samec je ale väčší a ťažší. Hniezdi v norách alebo skalných puklinách. Kladie 2 až 4 vajcia. Dĺžka života je 60 rokov (iný zdroj uvádza bežne 20 rokov, niektoré jedince 30 až 40 rokov).

## Ohrozenie a ochrana druhu
Kedysi obývalo Nový Zéland tisíce kakapov sovovitých. Keď prišli Maorovia so psami a 800 rokov po nich belosi priviezli ďalšie šelmy, začal sa počet kakapov rýchlo znižovať. V roku 1976 ostali iba 18 žijúcich samcov. Žijúce vtáky sa premiestnili na ostrovy bez predátorov a dohľadom ochranárov. Vypátralo sa posledných 51 jedincov na ostrove Stewart Island. V roku 2005 už existovalo 85 jedincov, najviac za posledných 25 rokov. Dnes sa kakapovia chovajú na ostrove Codfish Island; ich počet v marci 2009 prekročil sto jedincov (2019 = 116 jedincov).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Kakapovité
Kategória:Kriticky ohrozené druhy
Liwá

**Liwá' ** (v arabčine 1. zástava 2. obvod, kraj, provincia a pod.; po osmansky *liwá*) alebo po slovensky aj **liva** bolo v Osmanskej ríši synonymum pre výraz sandžak (tretie synonymum od polovice 19. stor. bolo mütesarriflik), teda správnu jednotku pod vilájetom. 

Zo štátov, ktoré vznikli na území Osmanskej ríši, sa výraz najdlhšie zachoval v Iraku (do roku 1974). V Iraku (a do roku 1939 aj v Egypte) výraz znamená aj brigádu vo vojsku. Okrem toho existovala veľká správna jednotka liwá v štátoch Jordánsko (do roku 1965), Severný Jemen (v 80. rokoch 20. storočia) a Omán (zhruba do 90. rokov 20. stor.)

## Zdroje
* LIWĀ’. In: 
* http://www.statoids.com/statoids.html

Kategória:Osmanská ríša
Kategória:Irak
Kategória:Administratívne členenie
Tešínske kniežatstvo

**Tešínske kniežatstvo** (, , , ) bolo sliezskym kniežatstvom, ktoré vzniklo v roku 1290 odtrhnutím od opolského kniežatstva. Tešínske kniežatá z rodu Piastovcov sa priklonili k Českému kráľovstvu a tešínske knieža sa stalo lénnikom českého kráľa.

V dôsledku zadĺženia boli niektoré časti kniežatstva v 16. storočí predané. Po vymretí tešínskych Piastovcov pripadlo kniežatstvo ako odúmrť českému kráľovi z rodu Habsburgovcov. Habsburgovci sa stali tešínskymi kniežatami až do roku 1918, keď sa rozpadlo Rakúsko-Uhorsko.

Toto územie sa však hneď stalo predmetom sporu medzi Česko-Slovenskom a Poľskom, ktorý bol nakoniec vyriešený arbitrážou v roku 1920.

## Pozri aj
*Sliezske kniežatstvo

## Zdroje

Kategória:Sliezsko
Letné olympijské hry 1956

náhľad|Medaila z hier v Melbourne 1956
**XVI. letné olympijské hry** sa konali v austrálskom meste Melbourne od 22. novembra do 8. decembra 1956.

## Medailová bilancia

## Externé odkazy
* LOH 1956 na oficiálnej stránke MOV 


1956
Kategória:Šport v 1956
OH
Železničná trať Čadca – Zwardoń

|}
**Železničná trať Čadca – Zwardoń** (v cestovnom poriadku pre verejnosť označená ako **železničná trať číslo 129**) je jednokoľajná, elektrifikovaná trať, vedúca z Čadce do poľskej stanice Zwardoń. 

## Dejiny
Trať bola odovzdaná do prevádzky 3. novembra 1884. Počas 2. svetovej vojny bola trať poškodená a následne obnovená iba v úseku po zastávku Skalité-Serafínov. Až v roku 1991 bol zrekonštruovaný úsek do Zwardońa a prvý vlak cez štátnu hranicu prešiel 1. júna 1992. V priebehu rokov 19992002 bola trať elektrifikovaná.

## Parametre trate
* Maximálna rýchlosť
** Čadca – Skalité: 100 km/h
** Skalité – štátna hranica: 70 km/h
* Diaľkovo ovládaná trať

## Pozri aj
* Zoznam železničných tratí na Slovensku

## Iné projekty

## Referencie

## Externé odkazy
* ŽSR cestovné poriadky podľa trate
* Video trate

## Zdroj
* Trať na vkaky.net

Čadca - Zwardoń
Kategória:Doprava v okrese Čadca
Administratívne členenie Iraku

Irak sa hierarchicky člení na tieto jednotky:
*18 guvernorátov (arab. muháfada / muháfaza) – pozri guvernorát (Irak)
*101 okresov (arab. kadá/ qadá) – pozri okres (Irak)
*246 podokresov (arab. náhija) – pozri náhija (Irak)

Na území guvernorátov Dahúk (kurd. Dihok), Arbíl (kurd. Hewlér), As-Sulajmáníja (kurd. Silémaní)  a časti guvernorátov Ninive a Dijálá (de facto aj na časti územia guvernorátov Karkúk a Saláh ad-Dín) sa navyše nachádza Autonómny región Kurdistan so špeciálnym postavením.

O zmenách členenia v rokoch 1974 a 1976 pozri článok guvernorát (Irak).
Administratívne členenie Egypta

**Egypt** sa hierarchicky člení na:
* 4 skupiny guvernorátov/regióny (nie je to administratívna jednotka v pravom zmysle slova): Pohraničné guvernoráty,Guvernoráty Dolného Egypta, Guvernoráty Horného Egypta a Mestské guvernoráty
* 27 guvernorátov (arab. *muháfada/muháfaza*)pozri guvernorát (Egypt)
* vidiecke okresy (arab. *markaz*) a mestské okresy (arab. *kism/qism*)pozri vidiecky okres (Egypt) a mestský okres (Egypt)
* dediny (arab. *karíja/qaríja*) na vidieku a mestské štvrte (arab. *šejacha* - شياخة) v mestách - pozri dedina (Egypt) a mestská štvrť (Egypt)

## Externé odkazy
* xist.org
Šľahorov potok

**Šľahorov potok** (uvádzaný aj ako *Šlahorov potok*, v Česku aj *Slahorov potok* alebo *Renštok*) je potok na Kysuciach, v severnej časti okresu Čadca a v juhovýchodnej časti okresu Frýdek-Místek. Je to pravostranný prítok Čierňanky, meria 6,8 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Moravsko-sliezskych Beskydách na juhovýchodnom svahu Skalky (), v nadmorskej výške približne , neďaleko česko-slovenskej štátnej hranice.

## Smer toku
Na hornom toku tečie na juhovýchod až východ, od sútoku s prítokom pod Šancami sa stáča na juh až juhovýchod. Po prekročení hranice sa stáča na juhovýchod až východ, preteká cez časť Svrčinovec-Zatky a viacnásobne sa vlní.

## Geomorfologické celky
*Západné Beskydy, časti: 
**Moravsko-sliezske Beskydy
**Jablunkovské medzihorie

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok z juhovýchodného svahu Beskydu (), prítok () z južného svahu kóty , krátky prítok od osady Kullovci
*ľavostranné: krátky prítok od železničného tunelu, prítok z južného svahu vrchu Zápověď (), krátky prítok od osady Kupkovci, prítok z juhovýchodného svahu Zápovědi ()

## Ústie
Šľahorov potok sa vlieva do Čierňanky na území obce Svrčinovec, blízko centra obce.

## Obce
*Mosty u Jablunkova
**časť Šance
*Svrčinovec
**časť Zatky
**centrum

## Biotop
Potok tvorí vo svojej strednej časti meandre, na ktoré nadväzujú vlhké podmáčané lúky. Slúži ako pstruhový rybársky revír.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Kysuce
Kategória:Vodné toky v Moravsko-sliezskych Beskydách
Kategória:Vodné toky v Jablunkovskom medzihorí
Kategória:Potoky v Česku
Kategória:Vodné toky v okrese Čadca
Ján Golian

**Ján Golian** môže byť:

*slovenský brigádny generál, organizátor SNP pozri Ján Golian (generál)
*slovenský politik, pozri Ján Golian (politik)

Golian, Ján
Chrám svätého Alexandra Nevského (Paríž)

náhľad|Chrám sv. Alexandra Nevského v Paríži
**Chrám svätého Alexandra Nevského** (, ) v Paríži je pravoslávnym chrámom Rusov, ktorí žijú v hlavnom meste Francúzska. Chrám sa nachádza v centre Paríža na ulici Daru.

## História
Paríž sa stal miestom ruskej migrácie už od 18. storočia. V 19. storočí sa počet Rusov v Paríži zvyšoval, a preto vznikla potreba postaviť pre ich duchovné potreby ruský pravoslávny chrám. Začal sa stavať v roku 1847 a dokončený bol v roku 1861. Slávnostná vysviacka sa konala 11. septembra 1861. Paríž bol aj miestom, ktoré navševovali ruskí intelektuáli pri svojich cestách po západnej Európe. Na stavbu chrámu prispel aj ruský cár Alexander II. sumou 150 000 frankov. Chrám bol pomenovaný na počesť ruského vládcu, vojvodcu a svätca sv. Alexandra Nevského. 12. júla sa tu uskutočnil sobáš španielskeho maliara Pabla Picassa s tanečníčkou ruského pôvodu Oľgou Chochlovou. Počet príslušníkov ruskej pravoslávnej cirkvi sa zvyšoval hlavne po boľševickej revolúcii 1917.  Soborom sa chrám stal v roku 1922. V roku 1983 sa stal oficiálne historickou pamiatkou Francúzskej republiky a od roku sa začali veľké rekonštrukčné práce.

## Architektúra
Chrám je vybudovaný v tzv. novobyzantskom architektonickom štýle podľa plánov architekta R.I. Kuzmina. Má tvar gréckeho kríža a zdobí ho päť kupol. Kupoly reprezentujú Ježiša Krista a štyroch evanjelistov. Najvyššia kupola dosahuje výšku 48 metrov. Vnútro chrámu zdobia fresky a krásny ikonostas s ikonami významných ruských majstrov. V chráme sa nachádzajú pomníky významných osobností Ruska, ktoré tu žili (I. Turgenev či nositeľ Nobelovej ceny Ivan Bunin).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Статья о соборе в Православной Энциклопедии

Kategória:Stavby v Paríži
Paríž
Francúzsko
Kategória:Historické pamiatky v Paríži
Kategória:8. obvod (Paríž)
Gouvernement

**Gouvernement** (slov. výslovnosť: [guvernmán]; z fr. vláda, správa, ovládanie, guvernérstvo, miestodržiteľstvo, gubernia) môže byť:
*správa, vláda, najmä okupovaného územia
*v minulosti: 
**územie (okupované alebo administratívne jednotka) pod správou guvernéra (príp. miestodržiteľa), napr.:
*** nemecká kolónia pod správou guvernéra
*** územnosprávna jednotka vo Francúzsku pred Francúzskou revolúciou, pozri gouvernement (historické Francúzsko)
**moc a hodnosť guvernéra, guvernérstvo
**v Nemecku: najvyšší vojenský úrad veľkej pevnosti a mesta Berlín
*staršie: guvernorát

## Pozri aj
*generálny gouvernement
Guvernorát

**Guvernorát** (staršie: *gouvernement* alebo zriedkavo *gubernia*) alebo v niektorých prípadoch aj **provincia** je slovenské označenie administratívnych jednotiek Tuniska (arab. *wilája*, teda vilájet), ako aj administratívnych jednotiek, ktorých originálny (t. j. arabský) názov znie *muháfada/muháfaza*(محافظة - muḥāfaza(h), množné číslo محافظات - muḥāfaẓāt). Na rozdiel od angličtiny (governorate) sa výrazom guvernorát v slovenčine *ne*označuje (ruská) gubernia, gouvernement ani miestodržiteľstvo.

Celkovo majú guvernoráty tieto štáty:
* guvernorát (Tunisko)
* guvernorát (Bahrajn)
* guvernorát (Egypt)
* guvernorát (Irak)
* guvernorát (Jemen)
* guvernorát (Jordánsko)
* guvernorát (Kuvajt)
* guvernorát (Libanon)
* guvernorát (Palestína)
* guvernorát (Omán)
* guvernorát (Saudská Arábia)
* guvernorát (Sýria)

Kategória:Guvernoráty
Victoria Silvstedtová

**Karen Victoria Silvstedtová** (* 19. september 1974, Skellefteå, Švédsko) je švédska modelka, herečka, speváčka a televízna moderátorka.

## Život
V súťaži Miss Švédska v roku 1993 obsadila druhé miesto. Nasledujúci rok reprezentovala svoju krajinu na Miss World, kde sa dostala medzi finalistov. V roku 1994 začala pracovať ako modelka v Paríži pre rôzne spoločnosti, vrátane známych značiek.

Silvstedtová tvrdí, že medzi jej obľúbené koníčky patrí spev, v roku 1999 dokonca nahrala album s názvom *Girl On the Run*, vydané spoločnosťou EMI, za ktoré dostala zlatú platňu vo Švédsku, sa singly *Rocksteady Love* a *Hello, Hey*.

Tiež stvárnila pár menších rolí v hollywoodskych filmoch, vrátane *Boat Trip*, *The Independent*, *BASEketball* a *Out Cold*. Silvstedtová sa objavila v reality show sústredené okolo jej života s názvom *My Perfect Life*, ktorá sa vysielala v Spojenom kráľovstve, v Latinskej Amerike, Austrálii a Spojených štátoch.

Victoria Silvstedtová hovorí plynule švédsky, francúzsky, anglicky a taliansky.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka  
* 
* Victoria Silvstedt  na ČSFD

## Zdroj

Kategória:Švédske dance speváčky
Kategória:Švédske modelky
Kategória:Švédske filmové herečky
Kategória:Švédski televízni moderátori