open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kruh

thumb|Kruh so zvýrazneným polomerom a priemerom. M – stred, r – polomer, d – priemer

**Kruh** (z praslovan. *krǫgъ*, ktoré pochádza z praindoeur. *krengh-* odvodeného od [*s*]*ker-* – krútiť, ohýbať; lat. *circulus*) je množina bodov v rovine, ktorých vzdialenosť od pevného bodu (stredu kružnice) je menšia alebo rovná pevne danému kladnému číslu (nazývaným polomer). Hranicu kruhu tvorí kružnica a je podmnožinou kruhu. Kruh je teda plocha ohraničená kružnicou vrátane nej samej.

Pre obvod kruhu platí:O = 2\pi r, kde \pi = 3,1415926... je konštanta (Ludolfovo číslo) a r je polomer kruhu.

Pre obsah kruhu platí: S=\pi r^2 = \frac{\pi d^2}{4}

## Rovnice kruhu
Všeobecná rovnica kruhu je:
:x^2 + y^2 + ax + by + c \leq 0

Stredová rovnica kruhu je:
:(x-x_M )^2+(y-y_M )^2 \leq r^2

Parametrická rovnica kruhu je:
:x=x_M+t \cdot cos( \phi )
:y=y_M+t \cdot sin( \phi )

Symboly:a, b, c sú konštanty, pre ktoré platí a^2 + b^2 - 4ac > 0x_M a y_M sú súradnice stredu M kruhux a y sú súradnice bodu, ktorý patrí množine „kruh“r je polomer kruhut je vzdialenosť 0 \le t \le r od stredu M ako parameter\phi je uhol 0 \le \phi \le 2\pi ako parameter

## Plocha kruhu
Pre obsah S kruhu platí vzťah S=\pi r^2. Znamená to, že štvorcov s polomerovým základom sa do kruhu zmestí práve \pi.
S =
4\int_0^r \int_{0}^{\frac{\pi}{2}} \frac{\mathrm{D}(r\cos\varphi,r\sin\varphi)}{\mathrm{D}(r,\varphi)} \,d\varphi\,dr =
4\int_0^r \int_0^{\frac{\pi}{2}} \begin{vmatrix}\cos\varphi&-r\sin\varphi\\\sin\varphi&r\cos\varphi\end{vmatrix} \,d\varphi\,dr =
4\int_0^r \int_{0}^{\frac{\pi}{2}} r \,d\varphi\,dr =
4\int_0^r \frac{\pi}{2}r \,dr =
\pi r^2

## Vlastnosti
Táles vraj prvý dokázal, že priemer rozdeľuje kruh na dve zhodné časti (podľa Prokla).

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Rovinné útvary
Observatórium

[thumb|Observatórium v obci [Hohenpeißenberg.]]
**Observatórium** je miesto na pozorovanie pozemských alebo nebeských úkazov. 

Observatóriá existujú: 
*v astronómii -  astronomické observatórium
*v astrológii -  astrologické observatórium
*v meteorológii -  meteorologické observatórium
*v geofyzike - geofyzikálne observatórium, napr. seizmická stanica, vulkanologické observatórium (sopečné observatórium), geomagnetické observatórium

Kategória:Veda
Kategória:Stavby
Rozdiel množín

[thumb|'''Rozdiel''' množín ''A'' a ''B'' zobrazený pomocou [Vennov diagram|Vennovho diagramu]]

V matematike sa ako **rozdiel** dvoch **[[Množina|množín]]** označuje množina obsahujúca všetky prvky, ktoré sa nachádzajú v prvej z týchto množín a nenachádzajú sa v druhej z množín. Rozdiel množín *A* a *B* sa označuje symbolom *A* - *B*, prípadne *A* \ *B*.

Formálny zápis:

: x \in A - B \Leftrightarrow (x \in A \land x \notin B)

Rozdiel nie je komutatívny, ani asociatívny. 

Napríklad rozdiel množín 

A = \{ 0, 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14 \}  

a 

B = \{ 0, 3, 6, 9, 12, 15, 16 \} 

je  

A \setminus B = \{ 2, 4, 8, 10, 14 \}, 

ale 

B \setminus A = \{ 3, 9, 15, 16 \}  . 

Rozdielom množiny reálnych čísel \mathbb{R} a množiny racionálnych čísel \mathbb{Q} je množina iracionálnych čísel \mathbb{I}. Teda \mathbb{R} \setminus \mathbb{Q} = \mathbb{I}. 

Rozdielom množiny celých čísel \mathbb{Z} a množiny prirodzených čísel \mathbb{N}^+ je množina záporných celých čísel \{ x \in \mathbb{Z}, x . Teda \mathbb{Z} \setminus \mathbb{N}^+ =  \{ x \in \mathbb{Z}, x . 

## Vlastnosti
Pre ľubovoľné množiny A, B a C platia nasledujúce rovnosti množinových operácií:

* C \setminus (A \cap B) = (C \setminus A) \cup (C \setminus B)
* C \setminus (A \cup B) = (C \setminus A) \cap (C \setminus B)
* C \setminus (B \setminus A) = (A \cap C) \cup (C \setminus B)
* (B \setminus A) \cap C = (B \cap C) \setminus A = B \cap (C \setminus A)
* (B \setminus A) \cup C = (B \cup C) \setminus (A \setminus C)
* A \setminus A = \varnothing
* \varnothing \setminus A = \varnothing
* A \setminus \varnothing = A

Ďalej platí

* Ak platí A \subset B, potom platí  aj C \setminus A  \supset C \setminus B.
* Výraz A \supseteq B \setminus C  je ekvivalentný výrazu C \supseteq B \setminus A.
* Prienik množín C \cap A je možné zapísať aj ako rozdiel C \setminus (C \setminus A).

## Externé odkazy
* Rozdiel množín na  pohodovamatematika.sk 
* Rozdiel množín na  http://www.oskole.sk  

## Referencie


Kategória:Teória množín
Kategória:Logika
Observatórium Skalnaté pleso

thumb|right|Observatórium na Skalnatom plese

**Observatórium Skalnaté pleso** je astronomické a meteorologické observatórium umiestnené vo Vysokých Tatrách pri Skalnatom plese. Observatórium bolo založené v roku 1943 Dr. Antonínom Bečvářom, ktorý bol aj jeho prvým riaditeľom. Leží v nadmorskej výške 1&nbsp;783 m. Je po ňom pomenovaná planétka (2619) Skalnaté Pleso.

## Charakteristika
Objekt je dvojpodlažný, hranolového tvaru s pripojenou valcovou vežou, na ktorej je kupola s otváracou strechou. Okrem nej je aj ďalšia menšia kupola umiestnená na plochej streche.  

## Pozri aj
Observatórium Lomnický štít

## Iné projekty

## Externé odkazy
* História observatória 

## Literatúra
Matúš Dulla: Slovenská architektúra od Jurkoviča po dnešok

Kategória:Astronomické observatóriá na Slovensku
Kategória:Technické pamiatky na Slovensku
Tauón

**Tauón** (iné názvy: **[[leptón]] tau, častica tau, tau**) je záporne nabitá elementárna častica s polčasom rozpadu 3x10−13 a hmotnosťou 1777 MeV. Jeho antičastica je **antitauón**. Takisto je párom ku neutrínu.

Tautón patrí do tretej rodiny častíc. Má v nej postavenie ako elektrón v prvej a mión v druhej. Podobne ako elektrón a mión sa tauón zdá byť bodový. Nebola však pozorovaná žiadna vnútorná štruktúra a ak existuje musí byť menšia ako 10−18 m. Taktiež rovnako ako elektrón a mión má spin ½ a záporný elektrický elementárny náboj.

Aj keď leptónové číslo zostáva zachované (vzhľadom na osciláciu neutrín), tauónové neutríno vznikne pri rozpade tauónu na mión alebo elektrón.

Tauón je jediný leptón, ktorý sa môže rozpadať na hadróny. Ostatné leptóny nemajú dostatočnú hmotnosť. Tak isto ako ostané rozpady, je i tento sprostredkovaný slabou interakciou.

Kategória:Atóm
Kategória:Elementárne častice
Kategória:Leptóny
82 Eridani

**82 Eridani** je hviezda hlavnej postupnosti spektrálneho typu G5 v súhvezdí Eridanus vzdialená od Slnka 20,2 ly.

Kategória:Flamsteedove objekty
Kategória:Súhvezdie Eridanus
Džnánajoga

**Džňánajoga** je joga prostredníctvom vyššieho intelektu, nadradeného rozumu; joga poznania,
joga intelektuálneho hľadania dovedeného až za hranice bežného rozumu.

Džňánajoga sa zakladá na analýze a klasifikácii psychických stavov ako fyzikálnych síl a napätí v bytí vo vzťahu k mravnej hodnote tvorov. Týmto spôsobom dospieva k poznaniu a identifikácii átmanu. Potom nastupuje cestu
opačného postupu, kde sú všetky sily, látky a javy považované za átman, ktorý sa tak stane jedinou náplňou džňánajogína. Keď sa to stane, pozná džňánajogín absolútno a prispôsobí sa jeho realizácii predovšetkým na úrovni svojho vedomia a neskôr celou svojou bytosťou. Tým ho džňánajoga privedie k cieľu, ktorý nosí v sebe ako stav vykúpenia. Džňánajoga je preto jogou racionalistickou a filozofickou v zmysle individuálneho postupu a individuálnej skúsenosti.

## Pozri aj
* budhizmus
* indická filozofia
* joga

## Predstavitelia
* Šankara
* Jiddu Krišnamurti
* Ramana Mahariši
* Květoslav Minařík

## Externé odkazy
* 

Kategória:Joga
Adenín

**Adenín** (iné názvy **6-aminopurín**, staršie a nesprávne **vitamín B4**) je heterocyklická zlúčenina. Spolu s guanínom patrí k dusíkatým bázam purínového typu. 
Adenín je jedna zo štyroch báz nukleových kyselín.

Adenín je základom adenozíntrifosfátu (ATP), adenozíndifosfátu (ADP) a adenozínmonofosátu (AMP).

Ako nukleová báza je komplementárny s tymínom v DNA alebo s uracilom v RNA.

V staršej literatúre sa adenín označoval ako vitamín B4. Dnes je známe, že medzi vitamíny nepatrí.

Niektoré teórie  predpokladajú, že pri formovaní života na Zemi vznikol adenín polymerizáciou piatich molekúl kyanovodíka (HCN).

## Referencie

Kategória:Nukleové bázy
Kategória:Heterocyklické zlúčeniny
Kategória:Puríny
70 Ophiuchi

**70 Ophiuchi** je dvojhviezda v súhvezdí Hadonos vzdialená od Slnka 16,6 ly.

Kategória:Flamsteedove objekty
Kategória:Súhvezdie Hadonos
Kategória:Dvojhviezdy
Kategória:Oranžové trpaslíky
Groombridge 1618

**Groombridge 1618** alebo **GJ 380** je hviezda spektrálneho typu K7. Nachádza sa relatívne blízko Slnka, vo vzdialenosti 15,85 svetelných rokov, v súhvezdí Veľká medvedica.

Kategória:Oranžové trpaslíky
Kategória:Súhvezdie Veľká medvedica
Kategória:Miestna bublina
Mión

**Mión** (gréc. *μείον* = mínus) je podľa štandardného modelu fyziky častíc nestabilná elementárna častica so záporným elektrickým nábojom a spinom ½. Spoločne s elektrónom, tauónom a týmto časticiam zodpovedajúcimi antičasticami je príslušník kategórie leptónov, skupiny fermiónov. Jeho antičastica sa nazýva **antimión**.

Z historických dôvodov ho občas označujeme ako **μ mezón**, aj keď nepatrí do skupiny mezónov v modernej časticovej fyzike. Hmotnosť miónu je 207× väčšia ako hmotnosť elektrónu (105,6 MeV). Mión bežne značíme μ- a antimión μ+.

Na zemi prirodzene vzniká pri rozpade piónu. Pióny vznikajú v horných vrstvách atmosféry v dôsledku ich interakcie s kozmickým žiarením a veľmi rýchlo, v priebehu niekoľkých nanosekúnd, sa rozpadajú. Vzniknuté mióny sa takisto rýchlo rozpadajú počas asi 2,2 mikrosekundy. Pretože sa však pohybujú v atmosfére veľmi rýchlo, v dôsledku dilatácie času, jedného z efektov špeciálnej teórie relativity, dopadajú na zemský povrch (čas rozpadu je meraný v sústave, kde je mión v pokoji, ale z pohľadu pozemského pozorovateľa ide o oveľa dlhší čas).

Ako aj iné nabité leptóny má mión zodpovedajúce neutríno. Miónové neutríno sa značí νμ. Mión sa samovoľne rozpadá na elektrón, elektrónové antineutríno a mionové neutríno.

## Mionické atómy
Mióny môžu tvoriť zvláštne atómy, kde mión zastáva funkciu elektrónu. Miónové atómy sú však omnoho menšie ako normálne atómy, pretože kvôli zákonom zachovania momentu hybnosti musí byť hmotnejší mión omnoho bližšie k atómovému jadru, ako keby bol na jeho mieste elektrón.

## História
Mióny objavil Carl David Anderson v roku 1936 pri štúdiu kozmického žiarenia. Pozoroval častice, ktoré sa pri prechode magnetickým poľom stáčali pod väčším uhlom ako elektróny, ale menším ako protóny. Predpokladal, že nová častica má rovnakú veľkosť náboja a hmotnosť medzi elektrónom a protónom.

Preto túto časticu Anderson pomenoval *mezotrón*, kde predpona *mezo*- je z gréckeho slova pre stredný. Krátko po tom boli objavené ďalšie častice strednej hmotnosti, ktoré začali byť nazývané mezóny. Mión medzi nimi niesol pomenovanie *mí mezón*.

Neskôr sa ukázali veľké rozdiely medzi μ mezónom a ostatnými mezónami (napríklad to, že sa nerozpadá na ďalšie mezóny, ale na leptóny), preto bol premenovaný na *mión*.

## Využitie
Mióny prechádzajú pevnými telesami. Prvky s hustými jadrami a s veľkým množstvom protónov (napríklad urán, plutónium) ich vychyľujú z dráhy.
* Mióny sa takto môžu používať napríklad k detekcii rádioaktívnych látok.
* Zistenie, z akého materiálu sú predmety (archeologické artefakty) vyrobené.
* Zistenie, ako odolávajú materiály rôznym vnútorným vplyvom. Ako doplnenie poznatkov zistených röntgenom alebo laserom.

Kategória:Elementárne častice
Kategória:Leptóny
HR 5568

**HR 5568** alebo **Gliese 570** je štvorhviezda v súhvezdí Váhy vzdialená od Slnka 19,2 ly. Okolo oranžovo = červenej hlavnej hviezdy rozmermi cca troch štvrtín nášho slnka obieha vo vzdialenosti cca 190 aj dvojica červených trpaslíkov, ktoré okolo seba navzájom obiehajú po excentrickej dráhe vo vzdialenosti cca 0,79 aj. V r. 2000 bol objavený neobvykle chladný hnedý trpaslík, obiehajúci celú vnútornú sústavu vo vzdialenosti viac ako  1500 aj.

Kategória:Súhvezdie Váhy
Kategória:Trojhviezdy
Kategória:Oranžové trpaslíky
5568
0570
Ksí Bootis

**Ksí Bootis** (ξ Boo / ξ Boötis) je dvojhviezda v súhvezdí Pastier vzdialená od Slnka 22,1 ly.

Kategória:Súhvezdie Pastier
Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Dvojhviezdy
Beta Hydri

**Beta Hydri** (β Hyi/β Hydri) je najjasnejšia hviezda v súhvezdí Vodný had vzdialená od Slnka 24,4 ly. Okrem toho, že k nám leží pomerne blízko, je známa tým, že má rovnaký spektrálny typ – G2 – ako Slnko.

## Zdroj
*

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Súhvezdie Vodný had
Kategória:Žlté trpaslíky
Kategória:Pohybová hviezdokopa Zeta Herculis
107 Piscium

**107 Piscium** je viacnásobná hviezda v súhvezdí Ryby vzdialená od Slnka 24,3 ly.

Kategória:Flamsteedove objekty
Kategória:Súhvezdie Ryby
Kategória:Oranžové trpaslíky
Kategória:Hviezdy typu K
Leptón

**Leptón** je častica, na ktorú nepôsobí silná jadrová sila. Meno *leptón* pochádza z gréčtiny a znamená ľahký. Ale po zavedení tohto pojmu bol objavený tauón, ktorý je takmer dvakrát tak ťažký ako protón.

Všetky leptóny majú spin ½ a sú teda fermióny. Poznáme 12 leptónov, 3 častice (elektrón, mión, tauón), 3 zodpovedajúce neutrína a 6 ich antičastíc.

Antičastice majú rovnakú hmotnosť ako častice. Hmotnosť neutrín, ak je nenulová, tak je veľmi malá. Ďalej majú leptónové čísla, sú 3: elektrónové, miónové a tauónové. Častice a neutríno príslušnej skupiny ich má 1, ich antičastice -1, zostávajúcich 8 leptónov ich má 0.


Kategória:Elementárne častice
Beta Comae Berenices

**Beta Comae Berenices** (β Comae Berenices/β Com) je trpasličia hviezda hlavnej postupnosti v súhvezdí Vlasy Bereniky.

β Comae Berenices je najjasnejšia hviezda v súhvezdí. Má žltú farbu, jasnosť 4,32m a patrí do spektrálnej triedy G0V. Je od nás vzdialená 27,2 svetelného roka.

## Referencie

## Pozri aj

* Zoznamy hviezd

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Súhvezdie Vlasy Bereniky
Kategória:Žlté trpaslíky
Kategória:Hviezdy typu G
Mí Herculis

**Mí Herculis** (μ Her) je hviezda vzdialená od Slnka 27,4 ly.

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Súhvezdie Herkules
Gliese 892

**Gliese 892** je oranžovočervená hviezda hlavnej postupnosti spektrálneho typu K3V v súhvezdí Kasiopeja vzdialená 21,25 ly.

Kategória:Oranžové trpaslíky
Kategória:Súhvezdie Kasiopeja
892
Kategória:Hviezdy typu K
61 Virginis

**61 Virginis** je hviezda podobná Slnku v súhvezdí Panna. Je vzdialená 27,8 ly. Obieha ju päť dosiaľ známych exoplanét. 

Kategória:Flamsteedove objekty
Kategória:Súhvezdie Panna
Kategória:Žlté trpaslíky
115617
Kategória:HIP objekty
Kategória:Hviezdy s planétami
Kategória:Hviezdy typu G
Zeta Tucanae

**Zeta Tucanae** je hviezda v súhvezdí Tukan vzdialená od Slnka 28 ly.

## Pozri aj

* Zoznamy hviezd

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Súhvezdie Tukan
Chí1 Orionis

**Chí1 Orionis** (χ1 Ori / χ1 Orionis) je hviezda v súhvezdí Orión vzdialená od Slnka 32 ly.

## Pozri aj

* Zoznamy hviezd

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Súhvezdie Orión
Kategória:Pohybová hviezdokopa Veľká medvedica
Delta Trianguli

**Delta Trianguli** (δ Tri/δ Trianguli) je dvojhviezda v súhvezdí Trojuholník.

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Súhvezdie Trojuholník
Kategória:Žlté trpaslíky
Kategória:Spektroskopické dvojhviezdy
Lineárna funkcia

thumb|Graf lineárnej funkcie <math>f: y = x</math>

**Lineárna funkcia** je funkcia daná predpisom: f: y = ax + b, kde a, b sú reálne parametre.

## Vlastnosti

* definičný obor sú všetky reálne čísla
* obor hodnôt sú tiež všetky reálne čísla
* nie je ohraničená ani periodická
* je spojitá
* ak a > 0, je rastúca, ak a , je klesajúca a ak a = 0, je konštantná a zároveň párna
* ak a \not= 0, je rýdzo monotónna a zároveň prostá
* ak b = 0, nazýva sa priama úmernosť, graf prechádza začiatkom súradnicovej sústavy (bodom [0, 0]) a je nepárna

Grafom lineárnej funkcie je priamka so smernicou a, pretína os y v bode [0, b] a os x v bode [-\frac{b}{a}, 0].

## Príklady

Súbor:Rastuca fcia.JPG|Graf rastúcej lineárnej funkcie f: y=2x+1
Súbor:Klesajuca fcia.JPG|Graf klesajúcej lineárnej funkcie f: y=-2x+1
Súbor:Konstantna fcia.JPG|Graf konštantnej lineárnej funkcie f: y = 1


## Externé odkazy
* Lineárna funkcia 

## Zdroj

Kategória:Elementárne funkcie
Kvadratická funkcia

thumb|Graf kvadratickej funkcie ''y'' = ''x<sup>2</sup>''

**Kvadratická funkcia** je funkcia daná rovnicou:

: y = ax^2 + bx + c

kde *a*, *b* a *c* sú reálne konštanty, *a* ≠ 0. Definičný obor je \mathbb{R}.

Grafom kvadratickej funkcie je parabola, ktorej os je rovnobežná s osou o_y a má vrchol v bode 
:\left[-\frac{b}{2a}, c-\frac{b^2}{4a}\right]. 
Vrchol paraboly je zároveň:
* minimum funkcie (tzn. parabola je otvorená smerom nahor), ak *a* > 0
* maximum funkcie (tzn. parabola je otvorená smerom nadol), ak *a* 
Quadratische Funktion mit negativem a.png|kladný a záporný parameter *a*
Quadratische Funktion mit a kleiner 1.png|**1


## Pozri aj
* Kvadratická rovnica

Kategória:Elementárne funkcie

## Externé odkazy
* Kvadratická funkcia
Zoznam poslancov Trenčianskeho samosprávneho kraja (2001 – 2005)

**Zoznam poslancov Trenčianskeho samosprávneho kraja** zvolených vo volebnom období 2001-2005.

Kategória:Zoznamy poslancov Trenčianskeho samosprávneho kraja
Súkromné životy

***Súkromné životy*** (angl. *Private Lives*, nem. *Privatleben*) je koprodukčný slovensko-nemecký film.

Psychologický príbeh o životných osudoch dvoch nevlastných sestier.

* Architekt: František Csiky
* Návrhy kostýmov: Mona Hafsahl
* Strih: Alfréd Benčič
* Vedúci výroby: Ján Tomašovič, Jochen Riedl
* Exteriéry: Bratislava, Praha, Brno, Karlovy Vary, Pusté Úľany, Čierna Voda
* Premiéra: marec 1991

Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Nemecké filmy
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1990
Kategória:Filmy režírované Dušanom Hanákom
Obyčajný špás

***Obyčajný špás*** (angl. *A Mere Joke*) je slovenský film. 

Príbeh o šikanovaní a zastrašovaní medzi spolužiakmi druhého ročníka elektrotechnickej priemyslovky počas zemiakovej brigády. 

* Architekt: Viera Dekišová
* Návrhy kostýmov: Anna Hroššová
* Strih: Maroš Černák
* Vedúci výroby: Peter Drobka
* Exteriéry: Trenčín, Trenčianske Stankovce, Bytča, Bratislava, Trenčianska Turná, Soblahov
* Premiéra: apríl 1990

Kategória:Slovenské filmové drámy
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1989
Alois Ditrich

**Alois Ditrich** (* 13. december 1954, Olomouc) je slovenský režisér a scenárista.

Absolvoval štúdium dramaturgie a scenáristiky na FAMU v Prahe (1982). Začinal ako asistent réžie a pomocný režisér v Bratislave. V roku 1989 debutoval ako režisér. Venuje sa aj televíznej tvorbe.

## Filmografia
 
1989: *[[Obyčajný špás]]*

Kategória:Narodenia v 1954
Kategória:Slovenskí filmoví režiséri
Konštantná funkcia

thumb|Graf konštantnej funkcie

**Konštantná funkcia** je funkcia daná rovnicou:

: y = c

kde je *c* je reálna konštanta. Grafom konštantnej funkcie je priamka rovnobežná s osou X.

## Iné projekty

Kategória:Elementárne funkcie
Jozef Rea

Ing. **Jozef Rea** (* 12. apríl 1948) je bývalým poslancom Národnej rady SR. Je ženatý, má dve deti a šesť vnúčat.

## Profesionálna kariéra
* 19651966: Sklárne š.p. Nemšová, elektrikár
* 19661988: ZVS š.p. Dubnica nad Váhom, energetik
* 1998: OLD HEROLD s.r.o. Trenčín, konateľ
* 1999: absolvoval STU v Bratislave

## Komunálna politika
* 19901992: primátor mesta Nemšová
* 2001: zvolený za poslanca zastupiteľstva Trenčianskeho samosprávneho kraja za HZDS v okrese Trenčín
* 2010: zvolený za poslanca zastupiteľstva mesta Nemšová v okrese Trenčín ako nezávislý za miestnu časť Kľúčové 

## Politická kariéra
* 19921998: poslanec Národnej rady

## Extnerné odkazy
* Profil na stránkach NR SR

Kategória:Narodenia v 1948
Kategória:Poslanci Trenčianskeho samosprávneho kraja
Kategória:Poslanci NR SR (1992 – 1994)
Kategória:Primátori slovenských miest
Kategória:Politici ĽS-HZDS
Kategória:Poslanci NR SR (1994 – 1998)
Kategória:Laureáti Radu Andreja Hlinku I. triedy
Pavol Sedláček

MUDr. **Pavol Sedláček** (* 26. október 1949 – † 26. apríl 2015) bol predsedom Trenčianskeho samosprávneho kraja.

Pavol Sedláček bol ženatý a má tri deti. Bol členom Ľudovej strany – Hnutie za demokratické Slovensko.

## Profesionálna kariéra
* 1974 – absolvoval Lekársku fakultu UK Hradec Králové
* 1974 – 1993 – NsP Trenčín, lekár na oddelení patológie
* 1993 – 1997 – NsP Trenčín, riaditeľ

## Politická kariéra
### Komunálna úroveň
* 1998 – 2002 – poslanec Mestského zastupiteľstva Trenčín za Hnutie za demokratické Slovensko (HZDS)
* 2002 – zvolený za poslanca Mestského zastupiteľstva Trenčín za HZDS

### Regionálna úroveň
* 2001 – 2005 – poslanec zastupiteľstva Trenčianskeho samosprávneho kraja zvolený za HZDS v okrese Trenčín
* 2005 – zvolený za predsedu Trenčianskeho samosprávneho kraja za koalíciu ĽS-HZDS, ANO, PSNS, ZSNS, ujal sa funkcie 9. januára 2006

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Poslanci Trenčianskeho samosprávneho kraja
Kategória:Politici ĽS-HZDS
Kategória:Predsedovia Trenčianskeho samosprávneho kraja
Karel Pecka

**Karel Pecka** (* 6. december 1928, Klížska Nemá, Slovensko – † 13. marec 1997, Česko) bol český spisovateľ, politický väzeň a disident.

Roku 1948 úspešne zmaturoval na obchodnej akadémii v Českých Budějoviciach. O necelý rok neskôr (1949) bol zatknutý, obvinený z vlastizrady, pokusu o ilegálne prekročenie hraníc a rozširovanie protištátnych tlačovín. Za toto vykonštruované obvinenie bol odsúdený na jedenásť rokov väzenia, ktoré strávil v niekoľkých pracovných táboroch, okrem iného v uránových baniach. Po návrate z väzenia (1959) nastúpil na povinnú vojenskú službu a po jej skončení získal zamestnanie ako javiskový technik v Národnom divadle v Prahe, kde pracoval do roku 1965. Od tohto roku sa venoval iba literatúre.

Najprv publikoval v niekoľkých časopisoch (*Host do domu*, *Literární noviny*, *[[Tvář]]*), kde sa poviedkovou formou často zaoberal otázkami politických väzňov.

Od roku 1969 bol znova zakázaným autorom a publikovať mohol len v zahraničí alebo v samizdate. Až do odchodu do dôchodku v roku 1988 pracoval ako čerpač. Roku 1977 podpísal Chartu 77.

## Dielo
Je samozrejmé, že ho ovplyvnilo desaťročné väzenie, preto sa často zaoberal touto témou.

### Poézia
* *Rekonstrukce*, cudzina 1976
* *Schody*, cudzina 1986
* *Domovní znamení*, 1990
* *Střechy a zákoutí*, 1992

### Próza
* *Úniky*, 1966 kniha poviedok, časť týchto poviedok vyšla už v roku 1965 v časopisoch
* *Na co umírají muži*, 1968 kniha poviedok
* *Horečka*, 1967 román o politických väzňoch – dej sa odohráva vo väzení, autor vychádza z vlastných zážitkov. 
* *Hra na bratrství*, 1968 novela
* *Veliký slunovrat*, 1968 román o návrate politických väzňov do života a o komplikáciách, ktoré ich stretávajú, autor sa opiera o vlastné zážitky, dielo kladie dôraz na reálne príhody.
* *Štěpení*, cudzina 1974, Česko 1993
* *Pasáž*, cudzina 1974, Česko 1993
* *Motáky nezvěstnému*, cudzina 1980, Česko 1990 pravdepodobne je to autorovo najlepšie dielo, rozpráva v ňom o živote politických väzňov.
* *Malostranské humoresky*, Toronto 1985, Česko 1992 – doplnená verzia
* *Pád Pýthie*, cudzina 1988, Česko 1991
* *Svůdnost černé barvy*, samizdat 1988
* *Pasáž*
* *Dlouhý koktejl*, 1991

### Dráma
* *Konfrontace*, 1968 

## Externé odkazy
* Český spisovateľ a disident Karel Pecka by sa dožil 85 rokov 

## Pozri aj
* Zoznam českých spisovateľov

Kategória:Českí spisovatelia
Kategória:Signatári Charty 77
Kategória:Politickí väzni komunistického režimu v Česko-Slovensku
Kategória:Osobnosti z Klížskej Nemej
Samizdat

náhľad|upright|Poľské samizdaty
náhľad|upright|Český samizdat

**Samizdat** (z  – самоиздательство [*samoizdateľstvo*] – samonakladateľstvo) je tajné vydávanie, rozmnožovanie a rozširovanie kníh a periodík, ktoré boli zakázané resp. nemohli vychádzať oficiálne (ako samizdat sa označuje aj takto vydaná publikácia). Výraz vznikol v cárskom Rusku. Týmto spôsobom obchádzali príslušníci opozície resp. odporu voči komunistického režimu v Sovietskom zväze a v ďalších štátoch východného bloku cenzúru. Komunistické štruktúry samizdat tvrdo potlačovali a disidentov, ktorí ho vydávali, súdili a väznili.

Myšlienkou samizdatu bolo vydávať len malé množstvo výtlačkov, obyčajne písaných cez kopírovací papier na písacom stroji. Každý čitateľ bol povzbudzovaný, aby tlačovinu opísal, alebo akýmkoľvek spôsobom rozmnožil a poskytol ďalej.

Jedným z prejavov cenzúry totiž bolo odopretie prístupu k rozmnožovacej technike. V Rumunsku (od roku 1983) podliehalo povoleniu aj jednoduché vlastníctvo písacieho stroja obštrukciám: „V rámci bezpečnostných opatrení ešte v roku 1983 vyšiel na svetlo sveta úplne originálny prezidentský dekrét o povinnej registrácii písacích strojov. Kúpa nového písacieho stroja bola možná len so súhlasom polície a dekrét priamo stanovil, že ľudia, ktorí by mohli predstavovať ‚nebezpečenstvo pre verejný poriadok a bezpečnosť štátu‘ nesmú písací stroj vlastniť.“ Vo všetkých komunistických krajinách bol prísne kontrolovaný prístup k cyklostylom, kopírovacím strojom a ďalšej podobnej technike. Skôr, než sa začal prejavovať nástup informačných technológií, došlo k pádu komunistických režimov a uvoľneniu cenzúry.

S účinnosťou od 1. januára 2021 pribudol na Slovensku medzi pamätné dni 12. október – *„Deň samizdatu“*.

## Referencie

## Literatúra
* 
* 
* 
* 
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* samizdat.sk – archív slovenských samizdatových časopisov
* scriptum.cz – archív českých samizdatových časopisov
* Múzeum obetí komunizmu v Košiciach zahŕňa aj *Knižnicu samizdatu*
* Čuňas: Tajní po nás šli, akoby sme skrývali ťažké zbrane – podcast s Jánom Šimulčíkom, Františkom Mikloškom a Františkom „Čuňasom“ Stárekom k téme samizdatu (2021)


Kategória:Publikovanie
Kategória:Underground
Kategória:Literatúra v Česko-Slovensku
Kategória:Literatúra v Česku
Kategória:Literatúra na Slovensku
Kategória:Denníky na Slovensku
Kategória:Literatúra v Poľsku
Kategória:Literatúra v Sovietskom zväze
Kategória:Komunizmus v Česko-Slovensku
Józef Boguski

**Józef Boguski** (* 7. september 1853, Varšava, Poľsko – † 18. apríl 1933, tamže) bol poľský chemik.

Bol priekopníkom v chemickej kinetike. Sformuloval *[[Boguského pravidlo]]* týkajúce sa rozpúšťania pevných látok v kvapalinách.

Bol bratancom M. Curieovej-Skłodowskej, učil ju fyziku a chémiu pred jej odchodom do Paríža.

## Referencie


## Externé odkazy
* Piśmiennictwo Józefa Boguskiego - bibliografia i pełne teksty wybranych publikacji

Kategória:Poľskí chemici
Ró Coronae Borealis

**Ró Coronae Borealis** (ρ CrB/ρ Coronae Borealis) je hviezda šiestej hviezdnej veľkosti v súhvezdí Severná koruna.

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Flamsteedove objekty
Kategória:Súhvezdie Severná koruna
Kategória:Hviezdy s planétami
Kategória:HD a HDE objekty
Kategória:HIP objekty
Kategória:Žlté trpaslíky
Plutíno

**Plutíno** je transneptúnsky objekt podobný trpasličej planéte Pluto s podobnou dráhou.

Kategória:Transneptúnske objekty
Jan Czochralski

**Jan Czochralski** (čítaj *čochralský*) (* 23. október 1885, Kcynia Poľsko – † 22. apríl 1953, Poznaň) bol poľský chemik, ktorý objavil Czochralskyho proces, ktorý sa vyskytuje v jednoduchom raste kryštálov a je používaný v produkcii polovodičových dostičiek.

## Životopis
Narodil sa v Kcynii. Okolo roku 1900 sa presťahoval do Berlína, kde pracoval v lekárni. Vyštudoval *Charlottenburg Polytechnic* v Berlíne, kde sa špecializoval na metalurgickú chémiu. Czochralski v roku 1907 začal pracovať ako inžinier pre Allgemeine Elektrizitäts Gesellschaft (AEG).

V roku 1916 objavil Czochralského metódu, keď náhodou ponoril pero do kelímka s roztaveným cínom namiesto do kalamára. Hneď nato vytiahol pero a videl, že tenké vlákno stuhnutého kovu sa kýve z hrotu pera. Hrot nahradil kapilárou a Czochralski overil, že kryštalický kov bol jednoduchý kryštál. Czochralského experiment vytváral jednoduché kryštály ktoré mali milimeter v priemere a boli 150 centimentrov dlhé. Czochralski publikoval článok s jeho objavom v roku 1918 v *Zeitschrift für Physikalische Chemie* (nemecké chemické noviny), pod titulkom *Ein neues Verfahren zur Messung des Kristallisationsgeschwindigkeit der Metalle* (Nová metóda pre meranie a klasifikovanie kryštalických kovov). Po publikovaní sa metóda začala používať pre kryštalické kovy ako cín, zinok a olovo. V roku 1950, američania G.K. Teal a J.B. Little z Bell Labs použili túto metódu pre rast jednoduchých germániových kryštálov, s čím sa začala produkcia polovodičov.

V roku 1917 Czochralski zorganizoval výskumné laboratórium Metallbank und Metallurgische Gesellschaft, ktoré riadil do roku 1928. V roku 1919 bol jedným zo zakladateľom Nemeckej spoločnosti pre metalurgickú vedu (Deutsche Gesellschaft für Metallkunde), kde bol prezidentom do roku 1925. V roku 1928, na žiadosť prezidenta Poľska Ignacyna Mościckiho, sa vrátil do Poľska a stal sa profesorom Metalurgického a kovového výskumu na Chemickom úrade na Varšavksej vysokej škole technologickej.

Počas 2. svetovej vojny bol jedným z popredných vynálezcov a konštruktérom ručného granátu R wz. 42, známeho pod menom *Sidolówka*, pre Armia Krajowa. Po 2. svetovej vojne bol zbavený postu profesora kvôli obvineniu z kolaborácie s Nemcami počas vojny. Bol očistený od krivého obvinenia poľským súdom. Vrátil sa do svojho rodného mesta Kcynia, kde otvoril malý obchodík. Zomrel v roku 1953.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://www.janczochralski.com
* http://www.itme.edu.pl/czochralski.htm 
* http://www.tf.uni-kiel.de/matwis/amat/elmat_en/kap_6/advanced/t6_1_4.html
* http://www.ptwk.org.pl/php/patron.php?p=eng,pa 

Kategória:Poľskí chemici
Kategória:Osobnosti z Kujavsko-pomoranského vojvodstva
Psí Serpentis

**Psí Serpentis** (ψ Ser/ψ Serpentis) je hviezdny systém v súhvezdí Had vzdialený od Slnka 47.9 ly.

## Pozri aj

* Zoznamy hviezd

Kategória:Súhvezdie Had
Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Viacnásobné hviezdy
Kategória:Žlté trpaslíky
Kategória:Žlté obry
47 Ursae Majoris

**47 Ursae Majoris** alebo **Chalawan, 47 Ursae Maioris** je hviezda v v súhvezdí Veľká medvedica. Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 5,1 mag je od nás vzdialená asi 45,9 svetelného roka.  Bola treťou hviezdou vôbec, pri ktorej bola objavená extrasolárna planéta.

Planétu objavili Geoffrey W. Marcy a Paul Butler v roku 1996. Planéta, ktorú, prirodzene, pre veľkú vzdialenosť nemožno priamo pozorovať, obehne svoju hviezdu za 2,96 roka vo vzdialenosti asi 316 miliónov kilometrov. V slnečnej sústave by teda obiehala medzi Marsom a Jupiterom. Táto planéta má hmotnosť 890 hmotností Zeme, čo je zhruba 2 hmotnosti Jupitera.

## Referencie

Kategória:Súhvezdie Veľká medvedica
Kategória:Flamsteedove objekty
Kategória:Planetárne sústavy
095128
Kategória:HIP objekty
Kategória:Žlté trpaslíky
Kategória:Hviezdy s planétami
4277
Theta Ursae Majoris

**Theta Ursae Majoris** (θ UMa/θ Ursae Majoris, Al Haud, Sarir) je dvojhviezda v súhvezdí Veľká medvedica.

Kategória:Súhvezdie Veľká medvedica
Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Dvojhviezdy
Kategória:Žltobiele podobry
Leon Paweł Marchlewski

**Leon Paweł Teodor Marchlewski** (* 15. december 1869, Włocławek – † 16. január 1946, Krakov) bol poľským chemikom.

Bol jeden zo zakladateľov vedného oboru o chlorofyle.

Poľskí chemici
Katalóg Hipparcos

**Katalóg Hipparcos** a Tycho Catalogue sú hlavné produkty astrometrickej misie ESA, Hipparcos. Tento satelit pracujúci 4 roky, dodával vysokokvalitné dáta od roku 1989 do roku 1993.

Katalóg obsahuje 120 000 hviezd s presnosťou na 1 tisícinu oblúkovej sekundy.

Kategória:Astronomické katalógy hviezd
Tau Bootis

**Tau Bootis** (τ Boo/τ Boötis) je hviezda štvrtej hviezdnej veľkosti v súhvezdí Pastier.

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Súhvezdie Pastier
Kategória:Dvojhviezdy
Kategória:Flamsteedove objekty
Kategória:HD a HDE objekty
Kategória:HIP objekty
Kategória:Červené trpaslíky
Kategória:Žltobiele trpaslíky
Kategória:Prúd Hyád
Kozmogónia

**Kozmogónia** (z gréčtiny *kosmos* - vesmír; *goné* - vznik, pôvod) je odvetvie astronómie, ktoré skúma vznik a vývoj jednotlivých nebeských telies a iných kozmických objektov. 

Delí sa na:
* planetárnu kozmogóniu, ktorá sa zaoberá vznikom a vývojom planét a menších telies planetárnej sústavy a
* Hviezdnu kozmogóniu, ktorá sa zaoberá vývojom hviezd, viacnásobných hviezdnych systémov, zhlukmi hviezd a galaxií.

Vznikom, stavbou a vývojom vesmíru ako celku sa zaoberá kozmológia.


Kategória:Kozmológia
Fotosféra

[thumb|right|Fotosféra [Slnko|Slnka so skupinou slnečných škvŕn]]

**Fotosféra** je oblasť hviezdy, v ktorej optická hĺbka nadobúda hodnotu rovnú jednej. Inými slovami, je to oblasť, v ktorom objekt, napríklad hviezda, prestáva byť priehľadný. Pretože hviezdy sú plynné gule, nemajú pevný povrch, ale existuje hĺbka, v ktorej plyn prestáva byť priehľadný pre fotóny a táto oblasť je pozorovateľná ako povrch hviezdy.

Najlepšie preskúmaná je slnečná fotosféra. Celý jej povrch pokrývajú stúpajúce a klesajúce prúdy plazmy. Tento jav sa nazýva granulácia. 

Slnečná fotosféra má hrúbku (podľa rôznych zdrojov) 200 až , je to teda, v porovnaní s inými časťami Slnka, veľmi tenká vrstva. Hneď pod ňou sa nachádza konvektívna zóna a nad ňou chromosféra. Vo fotosfére teplota smerom od stredu Slnka klesá, v chromosfére so stúpajúcou vzdialenosťou od stredu Slnka stúpa. Priemerná teplota fotosféry sa pohybuje od 5 500 do 6 000 Kelvinov, čiže je to najchladnejšia vrstva Slnka. V oblastiach slnečných škvŕn to môže byť len 4 000 Kelvinov. Preto chladnejšie škvrny vyzerajú v porovnaní s okolitou fotosférou tmavšie. Vo fotosfére sa okrem slnečných škvŕn a granúl vyskytujú aj supergranuly, obrie cely a fakuly. Chemické zloženie fotosféry tvorí 90% vodíka, 8% hélia, 2% pripadajú na iné prvky, najmä kyslík, uhlík, dusík, horčík, kremík a železo. 

Názov fotosféra pochádza z gréckeho *photos*, čo znamená svetlo. Fotosféra skutočne emituje až 99% žiarenia Slnka. Jej spektrum je spojité a nachádzajú sa v ňom tmavé čiary – Fraunhoferove čiary. 

## Oscilácie
Časti slnečného povrchu striedavo stúpajú a klesajú so strednou periódou okolo 300 sekúnd. Rozmer stúpajúcich a klesajúcich oblastí nie je celkom presne stanovený, pravdepodobne sa pohybuje okolo  v priemere. Tento jav sa nazýva slnečná oscilácia. Príčina vzniku oscilácii tiež nie je úplne známa, predpokladá sa, že sú vzbudené zvukovými osciláciami Slnka. Oscilácie sa dajú zistiť z posunu spektrálnych čiar v dôsledku Dopplerovho javu, alebo pri meraní intenzity žiarenia.

Kategória:Slnko
Gravitačná šošovka

**Gravitačná šošovka** je astronomický efekt, ktorý nastáva, ak svetlo z veľmi vzdialeného jasného zdroja, napríklad kvazaru, prechádza okolo masívneho objektu, napríklad masívnej galaxie medzi zdrojovým objektom a pozorovateľom. Tento efekt je známy aj ako gravitačné šošovkovanie a bol predpovedaný v roku 1936 českým astronómom Františkom Linkom ktorý k nemu dospel využitím Einsteinovej všeobecnej teórie relativity.

## Opis
Gravitačnou šošovkou môže byť ľubovoľný veľmi hmotný objekt, napr. čierna diera, supermasívna čierna diera, obria eliptická galaxia alebo kvazar.

## Pozri aj

Podrobnosti v všeobecná teória relativity#Gravitácia a zakrivenie priestoru.

Kategória:Astrofyzika
Eugenio Montale

**Eugenio Montale** (* 12. október 1896, Janov, Taliansko – † 12. september 1981, Miláno) bol taliansky básnik, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru z roku 1975.

Jeden z najvýznamnejších talianskych básnikov 20. storočia, tiež prozaik, literárny a hudobný kritik. Bol prvým kritikom, ktorý v Taliansku poukázal na význam Itala Sveva.

## Diela
* *Falsetto*
* *Ossi Di Seppia*
* *I Limoni*
* *Corno Inglese*
* *Epigramma*
* *Caffè a Rapallo*
* *Quasi una Fantasia*
* *Vento e bandiere*
* *Fuscello teso dal muro*
* *Forse un mattino andando in un'aria di vetro*
* *Arsenio*
* *Verso Vienna*
* *A Liuba che parte*
* *Nuove Stanze*
* *La Storia*

## Iné projekty

Kategória:Osobnosti z Janova
Kategória:Talianski básnici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Kategória:Talianski nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Rytieri veľkokríža Radu za zásluhy Talianskej republiky
Dario Fo

**Dario Fo** (* 24. marec 1926, San Giano, Taliansko† 13. október 2016, Miláno) bol taliansky dramatik, divadelný režisér a skladateľ, a nositeľ Nobelovej ceny za literatúru (1997). Používal metódy *komédie dell´arte* a úzko spolupracoval so svojou manželkou Francou Rame.

## Životopis
Narodil sa v Leggiuno-Sangiano. Jeho otec Felice pracoval ako prednosta stanice, kvôli čomu sa rodina často sťahovala. Bol tiež amatérskym hercom.

V roku 1940 odišiel študovať architektúru do Milána, ale jeho štúdia prerušila 2. svetová vojna, v ktorej bola jeho rodina aktívne zapojená v protifašistickom odboji. Ku koncu vojny bol povolaný do armády, ale utiekol a po zvyšok vojny sa skrýval.

Po vojne pokračoval v štúdiu v Miláne a začal pôsobiť v hnutí *piccoli teatri*, kde uvádzal improvizované monológy. V roku 1950 začal pracovať v divadelnej spoločnosti Franca Parentiho a napokon zanechal prácu asistenta architekta a divadlu sa venoval naplno.

V roku 1951 sa stretol s Francou Rame pri spolupráci na produkcii revue *Sette giorni a Milano*. Nasledovali zásnuby. V tom istom roku bol pozvaný tvoriť rozhlasovú reláciu *Cocorico*. Napísal 18 satirických monológov, ktorých základ tvorili biblické príbehy spracované ako politická satira. Pohoršené autority reláciu zrušili.

V roku 1953 napísal a režíroval satirickú hru *Il dito nell´occhio*. Napriek pozitívnym ohlasom verejnosti bola hra vládnymi a cirkevnými autoritami cenzurovaná a divadelná spoločnosť mala problém nájsť divadlo, ktoré by ju uviedlo.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Nobelprize.org - Dario Fo, Biography (anglicky)
* Nobelprize.org - Dario Fo, Bibliography (anglicky)

Kategória:Talianski spisovatelia
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Kategória:Talianski nositelia Nobelovej ceny
Salvatore Quasimodo

**Salvatore Quasimodo ** (* 20. august 1901, Modica, Taliansko – † 14. jún 1968, Neapol) bol taliansky prekladateľ a básnik, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru (1959).

## Životopis
V roku 1908 sa rodina kvôli otcovi železničiarovi presťahovala do Messiny, kde bývali v odstavenom železničnom vozni na hluchej koľaji. V Salvatorovi navždy utkveli v pamäti spomienky na trosky, zrúcaniny a ničenie.

Už počas povinnej školskej dochádzky začal písať prvú poéziu a prózu. Spolu s priateľmi založil časopis *Nuovo Giornale Letterario*, z ktorého však vyšlo málo čísel. Po získaní diplomu na matematicko-fyzikálnom technickom inštitúte v roku 1919 odišiel do Ríma, kde sa zapísal na univerzitu - poľnohospodársku fakultu, ale zlé ekonomické podmienky mu zabránili v pokračovaní štúdia. Žil v chudobe a venoval sa rôznej činnosti. Písal a publikoval, pracoval ako technický kreslič aj ako predavač v železiarstve. Práve v Ríme vyšla jeho prvá zbierka básní *Acque e terre* a po nej druhá zbierka *Oboe sommerso*. Vďaka pobytu v Ríme spoznal mnohých vtedajších významných básnikov ako Eugenio Montale, Elio Vittorini a iných.

V roku 1940 sa presťahoval do Milána a v roku 1941 začal pôsobiť na tunajšom konzervatóriu ako profesor talianskej literatúry, ktorú vyučoval do roku 1968, teda do smrti. Medzitým vydal ďalšie zbierky básní (*Ed e subito sera*, *Le nuove poesie*). 

Po smrti prvej manželky sa druhýkrát oženil. V rokoch 1960 – 1968 veľa cestoval po Európe aj Amerike. V roku 1966 mu vyšla posledná zbierka básní *Dare e avere*.

Jeho dielo je preložené do 40 svetových jazykov.

## Diela
* Ponorený hoboj
* Teraz, keď deň sa dvíha

zbierky básní
* Acque  e terre
* Oboe sommerso
* Erato e Apollion
* Nuove Poesie
* Ed e subito sera
* Giorno dopo giorno 
* La vita non e sogno a mnoho ďalších.

V slovenčine vyšli dve knihy: jedna pod názvom Ponorený hoboj ( Tutte le poesie ) a druhá Teraz, keď deň sa dvíha ( Quando sorge il giorno ).
Okrem básní písal aj hudobné libretá, ságy, preklady, antológie a rôzne spisy.

## Pozri aj
* Všetky básne

## Iné projekty

Kategória:Talianski spisovatelia
Kategória:Talianski slobodomurári
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Kategória:Talianski nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Osobnosti na talianskych poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Neapola
Kategória:Rytieri veľkokríža Radu za zásluhy Talianskej republiky
Grazia Deleddová

**Grazia Deleddová **(* 27. september 1871, Nuoro, Sardínia – † 15. august 1936, Rím) bola talianska spisovateľka. V roku 1926 získala Nobelovu cenu za literatúru.

## Dielo
* *Fior di Sardegna* (1892)
* *Le vie del male* (1892)
* *Racconti sardi* (1895)
* *Anime oneste* (1895)
* *Elias Portolu* (1903)
* *Cenere* (1904)
* *L'edera* (1912)
* *Canne al vento* (1913), (*Trstiny vo vetre*)
* *Marianna Sirca* (1915)
* *La madre* (1920), (*Matka*)
* *La fuga in Egitto* (1925), (*Útek do Egypta*) 
* *Il sigillo d'amore* (1926)
* *Cosima* (1937) vydaný posmrtne
* *Il cedro del Libano* (1939) vydaný posmrtne

## Externé odkazy
* Nobelova cena
* Biografia
* Grazia Deledda: complete texts

Kategória:Talianski spisovatelia
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Kategória:Nositeľky Nobelovej ceny
Kategória:Talianski nositelia Nobelovej ceny
Luigi Pirandello

**Luigi Pirandello ** (* 28. jún 1867, Agrigento, Talianske kráľovstvo – † 10. december 1936, Rím) bol taliansky spisovateľ a dramatik. Nositeľ Nobelovej ceny za literatúru (1934).

## Diela
* Rozkoš z počestnosti
* Krčah
* Svadobná cesta a iné poviedky
* Slunce a déšť
* Ilúzia a skutočnosť
* Sicílska komédia
* Šesť postáv hľadá autora
* Henrich IV.
* Nahých odievať
* Rajský život
* Medzi dvoma tieňmi
* Človek-zviera-cnosť
* Čiapka s hrkálkami
* Akú ma chceš mať
* Jeden, žiaden a stotisíc (Uno, nessuno e centomila - 1926)

## Iné projekty

Kategória:Talianski spisovatelia
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Kategória:Talianski nositelia Nobelovej ceny
Chromosféra

[thumb|right|Chromosféra Slnka (ružový kruh okolo mesačného kotúča) pozorovaná pri [zatmenie Slnka|úplnom zatmení.]]

**Chromosféra** je tenká vrstva atmosféry Slnka, prípadne aj iných hviezd. Nachádza sa hneď nad fotosférou. V prípade Slnka je široká asi , teda približne ako priemer Zeme. Je viac transparentná ako fotosféra. Za normálnych okolností nie je pozorovateľná, pretože nie je taká výrazná ako fotosféra, je však pozorovateľná pri úplnom zatmení Slnka alebo pomocou spektroskopu.

Jej názov pochádza z gréckeho slova *chromos* – farba. Má červenkastú farbu, pretože maximum jej žiarenia sa nachádza vo vodíkovej čiare H-alfa, čomu zodpovedá vlnová dĺžka 656,7 nanometrov. Pri prechode svetla chromosférou sa tvoria absorpčné čiary.

Teplota chromosféry sa pohybuje od 6 000 do 20 000 kelvinov. Jej hrúbka je 2 000 až 10 000 kilometrov, závisí od polohy a od fázy slnečného cyklu. V chromosfére sa vyskytujú spikuly, flokuly, fibrily, erupcie a protuberancie. Nad chromosférou sa nachádza koróna.

Kategória:Slnko
Szibill

**Szibill** (písaná tiež ako ***Sybil***) je opereta, ktorú skomponoval Viktor Jacobi. Premiéra sa konala 27. februára 1914 v Király Színház v Budapešti. Libreto napísali Miksa Bródy a Ferenc Martos. Opereta mala obrovský úspech a stala sa najlepším a najslávnejším autorovým dielom. Už na premiére v Budapešti sa objavil anglický vydavateľ Boosey, ktorý ihneď kúpil práva pre Anglicko a USA. Žiaľ Londýnska premiéra operety bola v poslednej chvíli odvolaná, kvôli vypuknutiu 1. Svetovej vojny.

## Hlavné postavy

## Obsah

### I. dejstvo
Dej sa odohráva v malom mestečku Tomsk, v cárskom Rusku. Do elegantného hotela je pozvaná parížska speváčka Szibill, ktorá má vystúpiť na guvernérovom večierku na ktorý je pozvaná aj významná kňažná. Do hotela príde aj Petrov, ktorý dezertoval z armády, pretože je do Szibill zaľúbený. Guvernér sa dozvie o dezercii a chce Petrova zatknúť. Szibill protestuje, a jej rozhodnosť tak pomýli guvernéra, že ju považuje za veľkovojvodkyňu. Szibill, aby Petrova zachránila, sa rozhodne zahrať kňažnú a odíde s guvernérom na večierok do jeho zámku. Čoskoro príde aj veľkovojvoda, ktorý hľadá manželku a s prekvapením sa dozvedá, že už odišla na večierok.

### II. dejstvo
Na večierku hrá Szibill v spoločnosti guvernéra úlohu veľkovojvodkyne skvele. Prichádza veľkovojvoda, ale keďže sa mu táto hra (a hlavne „nová manželka“) zapáči, správa sa k nej ako k skutočnej manželke a to dokonca aj v medzi štyrmi očami. Medzitým Szibill posiela Petrova za skutočnou veľkovojvodkyňou s prosbou o pomoc, aby situáciu nevyzradila. Podarí mu sa ju presvedčiť a objaví sa na večierku v spoločnosti Petrova ako speváčka Szibill. Veľkovojvoda prestane považovať hru za zábavnú, keď vidí manželku v príliš dôvernej zábave s Petrovom. Nastane hádka a všetci štyria z večierka odchádzajú.

### III. dejstvo
V treťom dejstve sa po istých ťažkostiach podarí všetko urovnať. Veľkovojvoda sa udobrí s manželkou a Petrovovi uzná, že Szibill je skutočne skvelá žena. Pochopí jeho pohnútky, a dezerciu mu odpustí. Láska opäť zvíťazila.

## Skladby
*(Slovenský názov skladby je doslovný preklad z maďarského orginálu. Pri uvedení operety v slovenčine sa text obyčajne preštylizuje, takze sa texty aj názvy piesní môžu líšiť)
*

* Van valami, ami roppant jó *(Je niečo, čo je skvelé)*
* Szibill levele *(Szibillin list)*
* A városba de nagy az út *(Do mesta je dlhá cesta)*
* Félre csapom a kalapom *(Svoj klobúk hodím nabok)*
* Engedelmével *(S Vaším dovolením)*
* Illúzió a szerelem *(Láska je ilúzia)*
* Ha én valahova megyek *(Keď niekam idem)*
* Volt egy hecegnő *(Bola jedna vojvodkyňa)*
* Szép, oly szép *(Pekný, taký pekný)*
* Ne legyen a férfi csüggedő *(Nech muž neklesá na mysli)*

Kategória:Operety
Karol Olszewski

**Karol Stanisław Olszewski** (* 29. január 1846, Broniszów, Rakúske cisárstvo – † 24. marec 1915, Krakov, Rakúsko-Uhorsko) bol poľský chemik, matematik a fyzik.

V roku 1883 Olszewski a Zygmunt Florenty Wróblewski ako prví skvapalnili kyslík, dusík a oxid uhličitý z atmosféry do stabilného štádia.

Olszewski študoval na Fakulte matematiky a Fyziky a chémiu a biológiu na Uniwersytet Jagielloński. V prvom experimente, ktorý uskutočnil pomocou vylepšeného kompresora, stláčal a kondenzoval oxid uhličitý. Obhajoval svoju dizertačnú prácu v Heidelbergu, potom sa vrátil na *alma mater*, kde získal titul profesora.

## Iné projekty

Kategória:Poľskí matematici
Kategória:Poľskí fyzici
Kategória:Poľskí chemici
Kategória:Absolventi Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg
Kategória:Absolventi Uniwersytet Jagielloński
Kategória:Vyučujúci na Jagelovskej univerzite
Kategória:Osobnosti z Podkarpatského vojvodstva
Exponenciálna funkcia

200px|thumb|right|Graf exponenciálnej funkcie ''y'' = ''e<sup>x</sup>''

**Exponenciálna funkcia** je funkcia daná rovnicou:

: y = a^x

kde *a* je reálna konštanta, *a* > 0, *a* ≠ 1. Definičný obor je celé \mathbb{R}, obor hodnôt je interval \left(0; \infty\right).

Funkcia je:

* klesajúca, ak a \in \left(0,1\right)
* rastúca, ak a \in \left(1,\infty\right)  

Konštanta *a* sa nazýva základ exponenciálnej funkcie. Významnou exponenciálnou funkciou je:

: y = e^x

kde *e* je základ prirodzeného logaritmu. Táto funkcia je niekedy označovaná aj  \exp(x).

## Pozri aj

* Logaritmická funkcia

## Externé odkazy
* Exponenciálna funkcia - zavedenie pojmu 

Kategória:Elementárne funkcie
Magnetosféra

náhľad|Umelecké stvárnenie zemskej magnetosféry.
**Magnetosféra** je oblasť okolo astronomického telesa, v ktorej dominuje magnetické pole tvorené daným telesom. Magnetosférou je obklopená Zem, rovnako ako aj ostatné planéty s magnetickým poľom, ako Jupiter, Saturn, Urán a Neptún. Aj Merkúr má magnetické pole, ale príliš slabé na zachytenie plazmy.

**Magnetosféra Zeme**

Magnetosféra Zeme v smere k Slnku končí približne vo vzdialenosti 15 Zemských polomerov (Re = 6378 Km) od centra Zeme. Na odvrátenej strane od Slnka chvost magnetosféry končí vo vydialenosti približne 60 Re. Hranica magnetosféry sa nazýva **Magnetopauza**. Hodnota magnetického poľa na magnetopauze je v rádoch nanotesla. Hodnota magnetického poľa na povrchu Zeme je o štyri rády vyššia tj. ide o desiatky tisíc nanotesla. 

Tvar magnetosféry je tvarom poľa magnetického dipólu natiahnutého a deformovaného v smere prichádzajúceho slnečného vetra.

Magnetosféra Zeme tvorí prirodzenú ochranu našej planéty pred nabitými časticami prilietajúcimi z otvoreného priestoru. Tieto častice vstupujú do magnetického poľa Zeme kde na ne začne pôsobiť Lorentzova sila ktorá mení ich trajektóriu. Lorentzova sila pôsobí maximálnou silou na častice letiace kolmo k siločiare magnetického poľa a je nulová na časticu letiacu paralelne so siločiarami. Preto sa nabité častice nízkych energií v polárnych oblastiach kde siločiary magnetosféry vedú smerom k povrchu Zeme môžu dostať až k vrchným vrstvám atmosféry. Keďže častíc s nízkou energiou je viac ako častíc s vysokou energiou tak ich interakcia s molekulami atmosféry pri ktorej vznikajú gama kvantá je pozorovaná ako polárna žiara. Polárna žiara je tak jedným z prejavov štruktúry magnetosféry Zeme. Častice zachytené magnetickým poľom väčšinou ostávajú dlhodobo uväznené v oblastiach, ktoré nazývame Van Allenove radiačné pásy.

Kategória:Magnetizmus
Kategória:Planetológia