open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orlia prť

thumb|Chodník klesá z Kozieho Wierchu
230px|right|thumb|Chodník klesá z Kozich Czubov
thumb|Chodník na Kozim Wierchu

**Orlia prť** () je horská pešia magistrála v Tatrách v južnom Poľsku. Považuje sa za najťažšiu a najnebezpečnejšiu cestu v celých Tatrách a je preto vhodná iba pre skúsených turistov. Chodník je značený červenými značkami. Na tejto magistrále od vytvorenia chodníka zahynulo viac ako 120 ľudí.

## Technické údaje
Chodník sa nachádza v centre Vysokých Tatier. Celková dĺžka dostupnej magistrály je 4,5 km. Celý čas prechodu (v lete, v závislosti na podmienky na chodníku) sa mení od 6 do 8 hodín. Najvyšší bod je Kozi Wierch s  Magistrála začína v sedle Zawrat (2 159 m) a končí v sedle Krzyżne (2 112 m); vedie cez niekoľko vrcholov a traverzuje ostatné. Chodník je veľmi nebezpečný a vedie hlavne pozdĺž horského hrebeňa. Pre turistov sú najstrmšie a vertikálne úseky vybavené početnými lezeckými pomôckami, vrátane rebríkov, reťazí a kovových schodov. Najčastejším podkladom sú hlavne žulové pláty, suť a nerovný povrch. Chodník je napojený na ďalšie chodníky; prechádza celkovo ôsmymi  rázcestiami, vedúcimi k horským chatám. Úsek chodníka od sedla Zawrat po Kozi Wierch je zjednosmernený. Pozdĺž chodníka hrozí možný pád kameňov a lavín.

## Dejiny
Chodník vymyslel v roku 1901 Franciszek Nowicki, poľský básnik a horský vodca. Chodník skonštruoval a vyznačil kňaz Walenty Gadowski medzi rokmi 1903 a 1906; avšak rázcestia a iné pomocné chodníky boli vytvorené a vyznačené do roku 1911. Po niekoľkých smrteľných nehodách, v roku 2006 horská vodkyňa Irena Rubinowska a režisér Piotr Mikucki apelovali na orgány Tatranského národného parku o demontovanie všetkých horolezeckých pomôcok pozdĺž chodníka a o ich vymenenie za ferratu. Výzva sa stretla s rôznymi reakciami profesijných skupín zapojených v turistickom ruchu. Usúdilo sa, že je to historická magistrála a že zostane nezmenená. Keďže prišlo k početným nehodám, keď sa turisti míňali protismerne, Správa Tatranského národného parku od júla 2007 prechod úseku chodníka medzi sedlom Zawrat a vrcholom Kozieho Wierchu zjednosmernila.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Turistické trasy v Poľsku
Kategória:Vysoké Tatry
Sazan

**Sazan** (, , ) je najväčší ostrov Albánska. Leží 15 km západne od mesta Vlorë. Jeho rozloha je 5,7 km2, najvyšší bod leží 342 m nad morskou hladinou. Ostrov je bez trvalého osídlenia, ale navštevuje ho spoločná taliansko-albánska pohraničná hliadka. Povrch ostrova je pokrytý makchiou, žijú na ňom početné plazy, napr. krátkonôžka štíhla. Sazan je najteplejším miestom Albánska. Za priaznivého počasia je ostrov vidieť z talianskeho pobrežia cez Otrantský prieliv.

## Dejiny
Ako prvý sa o existencii Sazanu zmieňuje Polybios. Strategicky umiestnený ostrov postupne ovládali Byzantská ríša, Benátska republika a Osmanská ríša. Roku 1815 ho ako súčasť Iónskych ostrovov zabrali Angličania. V roku 1864 prešiel pod zvrchovanosť Grécka, roku 1871 bol postavený maják. V roku 1914 Sazan obsadili Taliani, tunajšia vojenská posádka používala talianske poštové známky s pretlačou *Saseno*. V roku 1947 prešiel ostrov pod správu Albánska, bola tu vybudovaná námorná vojenská základňa, ktorú až do vystúpenia krajiny z Varšavskej zmluvy roku 1961 využívala Sovietska armáda. V roku 2010 bol vo vodách okolo Sazanu a neďalekého polostrova Karaburun vyhlásený morský park.

### Udalosti
* 5. november 1815 - ostrov Saseno (Sazan), predtým ovládaný Benátčanmi, sa stal súčasťou britského protektorátu Republika siedmich ostrovov
* 1. jún 1864 - spolu s ostatnými Iónskymi ostrovmi odovzdaný Grécku
* 30. október 1914 - obsadený Talianskom
* 26. apríl 1915 - Londýnskou zmluvou odovzdaný Taliansku
* 2. september 1920 - Albánsko formálne odovzdáva ostrov Taliansku
* 1920-1941 - včlenený do talianskej provincie Zara
* 1941 - 1943 - včlenený do talianskej provincie Cattaro (súčasť Dalmátskeho guvernorátu)
* september 1943 - máj 1944 - obsadený Nemeckom
* máj 1944 - obsadený albánskymi silami
* 10. február 1947 - Taliansko formálne odovzdáva ostrov Albánsku
* 1947-97 - albánska vojenská základňa
* 1997 - spoločná taliansko-albánska vojenská základňa
* 2007 - formálne odovzdaný albánskym ozbrojeným silám
* 2015 - sprístupnený verejnosti

## Iné projekty

## Externé odkazy
* The island of Sazan (Saseno, Σασων) 

## Zdroj

Kategória:Ostrovy Jadranského mora
Kategória:Ostrovy Albánska
Héliodóros Trósidamas

**Héliodóros Trósidamas** (*Héliodóros Trósidamas*) bol dvojnásobný olympijský víťaz v behu na jedno stadion v treťom storočí.

Héliodóros Trósidamas z Alexandrie bol na 248. a na 249. olympijských hrách v rokoch 213 a 217 korunovaný olivovým vencom za víťazstvá v behu na jedno stadion. Beh na vzdialenosť jedného stadia sa v Olympii zaviedol už na počiatku hier, t. j. v roku 776 pred Kr. a bol hlavným pretekom aj po zavedení ďalších súťažných disciplín. Menom víťaza tohto preteku sa označovala celá olympiáda.
   
Záznam o olympijských víťazstvách Héliodóra Trósidama je uvedený ako chronologicky posledný v zozname olympijských víťazov od starovekého historika Eusebia z Kaisareie, ktorý vo vyhotovovaní tohto zoznamu čerpal z písomnosti Iulia Africana, autora diel, zachovaných prevažne len vo fragmentoch.
    
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v behu na jedno stadion
Hrazdan

**Hrazdan** môže byť:

* mesto v Arménsku, pozri Hrazdan (mesto)
* rieka v Arménsku, pozri Hrazdan (rieka)
Hrazdan (rieka)

**Hrazdan** () je rieka v Arménsku. Je 141 km dlhá. Povodie má rozlohu 7 310 km² vrátane povodia jazera Sevan (povodie vlastného *Hrazdan* má 2 560 km²).

## Priebeh toku
Odteká z jazera Sevan. Preteká horskou dolinou a na dolnom toku tečie cez Araratskú rovinu. Celkový spád činí 1 097 m, čo predstavuje 1,8 m/km. Je to ľavý prítok Araksu (povodie Kury).

Prirodzený priemerný prietok vody pri odtoku z jazera je 2 m³/s a v ústí 17,9 m³/s.

## Využitie
Na rieke bola vybudovaná Sevanská kaskáda vodných elektrární, ktorá zahŕňa celkom 6 stupňov. Po jej dokončení sa prietok vody pri odtoku z jazera zväčšil na 44,5 m³/s na úkor storočných zásob vody v jazere. Za účelom zabránenia ďalšieho znižovania hladiny jazera bol odtok vody v roku 1965 zmenšený na 16 m³/s. Voda z rieky sa tiež využíva na zavlažovanie. Na rieke ležia mestá Sevan, Hrazdan, Čarencavan, Arzni, Jerevan.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Rieky v Arménsku
Neurochirurgia

náhľad|Neurochirurgovia pri operácii mozgu

**Neurochirurgia** je špecializačný odbor chirurgie, ktorý zabezpečuje prevenciu, diagnostiku, chirurgickú liečbu a rehabilitáciu ochorení, ktoré postihujú nervový systém zahŕňajúci mozog, miechu, periférne nervy a extra-kraniálny cerebrovaskulárny systém.

## Štúdium
### Slovensko
Podmienkou pre zariadenie do špecializovaného štúdia v odbore neurochirurgia je absolvovanie vysokoškolského štúdia všeobecné medicíny (MUDr.).

#### Teoretická znalosť
Rozsah teoretických vedomostí a znalostí na výkon špecializovaných činností sú znalosti anatómie mozgu, miechy, periférnych nervov, podporných štruktúr ako lebka, chrbtica a okolitých útvarov vrátane mikrochirurgickej anatómie. Tiež treba poznať neurofyziológiu (normálnu aj patologickú) centrálneho aj periférneho nervstva, patofyziológiu krvného prietoku mozgu a miechy, intrakraniálneho tlaku, neurofyziologické podklady pre funkčné neurochirurgické operácie. Patologicko-anatomická a patofyziologická podstata jednotlivých ochorení nervovej sústavy s praktickým zvládnutím histologického obrazu najdôležitejších ochorení, farmakoterapia pri ochoreniach nervovej sústavy, rehabilitácia pri neurochirurgických ochoreniach, osobitosti liečebných postupov u pacientov z rozličných vekových skupín, príslušné právne predpisy týkajúcich sa oblasti poskytovania liečebnej starostlivosti.

#### Prax
54 mesiacov klinickej neurochirurgie na neurochirurgickom pracovisku výučbového zdravotníckeho zariadenia, 3 mesiace neurointenzívnej starostlivosti na pracovisku anestéziológie a intenzívnej medicíny, 6 mesiacov všeobecnej chirurgie, 3 mesiace úrazovej chirurgie alebo ortopédie, 3 mesiace iných chirurgických odborov hraničných s neurochirurgiou (ORL, stomatochirurgia, plastická chirurgia), 3 mesiace klinickej neurológie, 3 mesiace iných disciplín zameraných na diagnostiku ochorení nervového systému (neurofyziológia, neurorádiológia, neuropatológia), 1 mesiac gynekológie a pôrodníctva, 2 mesiace vnútorného lekárstva.

## Neurochirurgické metódy
Neurorádiológia má významnú rolu nielen v diagnostike choroby ale aj operatívnej části neurochirurgie.

Neorádiové metódy sa v modernej neurochirurgii používajú na diagnostiku a starostlivosť. Zahŕňajú predstavovanie počítačovej tomografie, Predstavovanie magnetickou rezonací a magnetoencefalografie.

Pri konvenčnej otvornej operácii neurochirurg otvorí lebku aby mal dostatočne veľkú dieru aby mohol operovať mozog. Techniky s oveľa menšiemi dierami na operovani kde sa používajú mikroskopy sa v modernej medicíne zaužívajú tiež. Metody s malou kranotomií ve spojení s mikroskopickou vizualizáciou nervovej tkáne s dokonalou jasností podávajú neskutočné výsledky napriek tomu sa najviac používajú otvorená metóda a hlavne pri traumu alebo pri naléhavých situáciach.

## Referencie

## Zdroj
* https://www.fmed.uniba.sk/


Kategória:Cievna chirurgia
Červený les

thumb|Kopec v Červenom lese so značkou rádioaktivity

**Červený les** (, ) je pôvodne a prevažne borovicový les, ktorý pokrýva územie o rozlohe asi 10 km² v bezprostrednej blízkosti jadrovej elektrárne Černobyľ. Vyznačuje sa tým, že absorbuje veľkú dávku rádioaktívneho prachu.

Svoje meno si získal preto, že v prvých dňoch po nehode, kedy cezeň prešiel rádioaktívny mrak a dopadlo doň vysoké množstvo rádioaktívneho spadu, sa sfarbil do temne červenej farby, tým ako hynul. V noci mŕtve stromy svietili, čo je vysvetlené neobvyklými enzymatickými reakciami dreva, ktoré vstupujú do interakcie s rádioaktívnymi látkami.

Podľa správ sovietskych vedcov na prvej medzinárodnej konferencii o biologických a rádiologických aspektoch černobyľskej havárie (september 1990) dosiahla úroveň spadu v 10 km zóne okolo elektrárne až 4,81 GBq/m². Následne viac ako 4 km² najzamorenejšej časti lesa muselo byť zrovnané so zemou a vypálené. Poľovníci potom nútene vybíjali všetky živočíchy v okolí Černobyľu.

Aj keď ide o jedno z najkontaminovanejších miest na svete, dnes sa les už plne zotavil a uhynuté stromy nahradili nové (prevažne borovica a brezy) a je plný života. Dokonca sa stal domovom aj niekoľkých ohrozených druhov.

Les je pod stálym dohľadom vedcov. V minulosti sa tu objavili prípady mutácií rastlín a živočíchov. V súčasnej dobe neboli nájdené žiadne nové anomálie a priame dôkazy o vplyve radiácie na tunajší život, a to aj napriek tomu, že pre zdravie človeka je radiácia v lese stále vysoká. Na druhú stranu napríklad vtáky, alebo hlodavce sa sem vracajú veľmi pomaly.

Situáciu je ale nutné posudzovať z dlhodobejšieho hľadiska a na konečné závery o vplyve radiácie na prírodu je ešte skoro.

## Externé odkazy
* Červený les, autor: Lukáš Ryzí, 26. 11. 2012

## Zdroj

Kategória:Geografia Kyjevskej oblasti
Kategória:Lesy na Ukrajine
Kategória:Černobyľská havária
Nördliche Kalkalpen

**Nördliche Kalkalpen** (doslova *Severné vápencové Alpy*) sú jedna z troch geomorfologických subprovincií Východných Álp. Na západe sú ohraničené tokom Rýna a Bodamským jazerom, na severovýchode potom Dunajom pri Viedni.

## Geologická stavba
Nördliche Kalkalpen sú tvorené rozsiahlymi prevažne vápencovými a dolomitovými príkrovmi austroalpinika, ktoré boli tlakom spôsobeným adriatickej platne tlačené 100 až 120 km smerom na sever. Horniny budujúce Severné Vápancové Alpy tvorili v minulosti šelf a severný okraj adriatickej platne. Zvyšky zarovnaného povrchu vyskytujúce sa tu v rôznych nadmorských výškach svedčia o tom, že pozdĺžne údolia charakteristické pre dnešnú riečnu sieť vznikli až po miocéne. Od konca pliocénu došlo k výzdvihu o najmenej 1 000 m a k vytvoreniu pozdĺžnych údolí (napr. Inn, Salzach, Enns). Charakteristický je tu značný rozvoj krasových tvarov. Rozsiahle krasové náhorné plošiny pôsobia dojmom kamenistých púští - napr. Totes Gebirge, Hochkönig, Steinernes Meer. Početné sú tu ponorné toky a krasové pramene - napr. z krasových vyvieračiek v pohoriach Schneeberg, Raxalpe a Hochschwab získava pitnú vodu mesto Viedeň. V pohorí Tennengebirge sú najväčšie ľadové jaskyne na svete - Eisriesenwelt (42 km chodieb).

## Geomorfologické členenie

Severné vápencové Alpy sa členia na 24 základných oblastí:

thumb|500px|Členenie Východných Álp:

## Referencie


## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Pohoria v Alpách
Kategória:Pohoria v Nemecku
Kategória:Pohoria v Rakúsku
Héliodóros

**Héliodóros** alebo **Heliodoros** (*Héliodóros*, ) môže byť:
* minister kráľa Seleuka IV. v 2. stor. pred Kr., pozri Héliodóros (minister)
* posol indo-gréckeho kráľa Antialkida v 1. stor. pred Kr., pozri Héliodóros (posol)
* olympijský víťaz v rokoch 213 a 217, pozri Héliodóros Trósidamas
* grécky spisovateľ v 3. stor., pozri Héliodóros z Emesy
* olympijský víťaz v 4. storočí, pozri Héliodóros z Tespií
 
**Heliodorus** môže byť aj:
*kresťanský svätec zo 4. stor., pozri Heliodorus (biskup) 
*sicílsky nekromant upálený v 8. stor., pozri Heliodorus z Catanie
Viedenský les

**Viedenský les** () je prvý horský masív na samotnom východe alpského oblúka, ležiaci v bezprostrednej blízkosti Viedne v Rakúsku. Svojím charakterom zaoblených zalesnených pahorkov ako skutočné Alpy zďaleka nevyzerá. Celá oblasť Viedenského lesa slúži predovšetkým Viedenčanom ako prirodzené prírodné zákutie a v rámci "skutočných" Álp nemá výrazný význam.

## Dejiny
Viedenský les bol pravdepodobne obývaný od 8. storočia. Pod vplyvom Avarov sa slovanské obyvateľstvo vyrovnalo s germánskou migráciou, za ktorú vďačia mená niektorých dedín ako Döbling, Liesing alebo Gablitz. Viedenský les bola kniežacia poľovačka, ale začiatkom 16. storočia získala oblasť tiež význam v lesníctve. Od roku 1840 nastal v oblasti tiež priemyselný rozvoj. V roku 1870 boli predložené plány pre vyrúbanie väčšiny lesov, ale to spôsobilo rozsiahly odpor verejnosti. Vedúcou postavou tohto odporu bol Josef Schöffel (18321910). V roku 1987 primátor Viedne a hajtmani Dolného Rakúska a Burgenlandu podpísali Viedenské vyhlásenie celej oblasti Viedenského lesa za chránený región.

## Poloha
Pohorie zaberá plochu 1&nbsp;200&nbsp;km². Mesto Viedeň tvorí východnú hranicu masívu. Od susedných Türnitzer Alpen na západe ho oddeľuje údolie riečky Traisen, južnú hranicu tvorí tok rieky Gölsen.

## Geológia
Geologicky je pohorie tvorené predovšetkým vápencom, ktorý je na severe doplnený červenohnedým pieskovcom a bridlicou. V pohoría tiež nájdeme prírodné jaskyne ako napr. Dreidärrischenhöhle (*jaskyňa troch bláznov*).

## Príroda
Lesy na severe pozostávajú z veľkej miery z bukov, dubov a hrabov, kým v južnom pásme pohoria sú to ihličnany, vo väčšine prípadov borovice a jedle. Pohorie má aj svoje prírodné parky. A to Föhrenberge (tzn. *Sosnove hory*) a Sandstein Wienerwald, ktorý leží blízko mestečka Purkersdorf, asi 20&nbsp;km západne od Viedne. Celé územie Viedenského lesa je chránená oblasť, predovšetkým potom Lainzer Tiergarten (rozsiahly park obývaný čiernou zverou a ďalšími lesnými zvieratami) a Schwarzenbergpark, ktorý bol vytvorený už počas 19. storočia.

## Najvyšší vrchol
Najvyšším vrcholom je Schöpfl (893&nbsp;m) vypínajúci sa v juhozápadnej časti pohoria nad obcou St. Corona am Schöpfl. Na úplne zalesnený vrchol vedie cesta z Mitterschöpflu k observatóriu Leopolda Figla (pre verejnosť uzavreté). Na vrchole je vyhliadková veža.

## Galéria

Peilstein.jpg|vrch Peilstein
Schoeffel.JPG|Pamätník Josef Schöffel
Die_schwechat_beim_gedeckten_steg_nach_o.jpg|Rieka Schwechat
Figl-sternwarte.jpg|Figlove observatórium na vrchole Schöpfl


## Referencie

*

## Iné projekty

Kategória:Pohoria v Rakúsku
Kategória:Geografia Dolného Rakúska
Prírodná rezervácia İsmayıllı

**Štátna prírodná rezervácia İsmayıllı** () leží na južných svahoch Veľkého Kaukazu v Azerbajdžane, okres İsmayıllı.

Vznikla 12. júna 1981 s cieľom zachovať prírodný komplex s rozlohou 5,78 ha. Delí sa na dve oblasti: vrchy (nadmorská výška ) zaberajúce 96,3% z celkovej plochy a roviny (nadmorská výška ) zaberajúce 3,3% z celkovej plochy. 87% rozlohy sú lesy, 4% subhorské lúky. Rastie tu dub, hrab, buk, jaseň, javor a ďalšie. Žije tu 40 druhov cicavcov, 17 druhov plazov, 6 druhov obojživelníkov, 4 druhy rýb a 104 druhov vtákov. Možno tu uvidieť medveďa, mačku divú alebo rysa.

Kabinet ministrov Azerbajdžanskej republiky 12. júna 2003 v súlade s uznesením č. 115 rozšíril územie rezervácie na 167 km².

## Referencie

*

Kategória:Prírodné rezervácie v Azerbajdžane
Kategória:Kaukaz
Uddevallabron

**Uddevallabron** je cestný zavesený most v švédskej provincii Västra Götaland v blízkosti mesta Uddevalla.

Výstavba mosta navrhnutého spoločnosťou Lokal XXX Arkitekter AB sa začala v máji 1997 a ukončená bola o tri roky neskôr. Po otvorení 20. mája 2000 skrátil trasu E6 o . S celkovou dĺžkou  je most tretím najdlhším diaľničným mostom v krajine (po mostoch Öresundsbron s dĺžkou  a Sundsvallsbron s dĺžkou ) a siedmym najdlhším celkovo. Most má 15 polí, najväčšie je s dĺžkou rozpätia  druhým najdlhším zaveseným poľom v krajine. Celková šírka mostovky je  a vedie po nej štvorpruhová vozovka. Hlavné pylóny sú  vysoké a výškový rozdiel medzi mostovkou a hladinou fjordu Byfjorden je .

Na výstavbu mosta bolo použitých  ocele a  betónu. Celkové finančné náklady činili 900 mil. SEK.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Cestné mosty vo Švédsku
Kategória:Zavesené mosty
Kategória:Architektúra z 2000
Narač

**Narač** alebo **Naroč** (, ) môže byť:

v Bielorusku:
*Narač (mesto)
*Narač (jazero)
*Narač (rieka)
*Narač (dedina)
Narač (jazero)

**Narač** (, ) je jazero v Mjadelskom rajóne v Minskej oblasti v Bielorusku. Narač je najväčšie bieloruské jazero a je súčasťou skupiny jazier, do ktorej ďalej patria jazera Mjastra, Batoryn a Blednae. Vzniklo pred niekoľkými tisíckami rokov po ustúpení ľadovca. V ceste ľadovcu na sever stál Svencjanský val. Voda od topiaceho ľadu vytvorila ohromné ​​vodné priestranstvo, z ktorého sa neskôr, pri znížení úrovne vody oddelili jazera tvoriace Naračskú skupinu. Narač je typická ukážka prírody severného Bieloruska - Bieloruského pojazeria. Má rozlohu 79,2 km², priemernú hĺbku 11 m a dosahuje maximálnu hĺbku 25 m. Dĺžka najväčšieho priemeru je 12,8 km. Dĺžka pobrežia je 41 km. Objem vody je 710 mil. m³. Rozloha povodia je 199 km².

Rozsah kolísania hladiny je asi 2 m. Najvyššiu úroveň dosahuje v apríli a najnižšiu v októbri až decembri. Zamŕza uprostred decembra a rozmŕza v marci alebo apríli. Z jazera vyteká rieka Narač (prítok Neman).

V jazere žije 22 druhov rýb. Najväčšia z nich je šťuka. 

V blízkosti jazera sa nachádzal pioniersky tábor medzinárodného významu *Zubriňok*, ktorý bol po rozpade ZSSR premenený na Medzinárodný mládežnícky tábor Zubrania. Okolie je populárnou turistickou oblasťou.

V čase 1. svetovej vojny v blízkosti jazera prebehli veľké bojové operácie.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Jazerá v Bielorusku
Solar Star

**Solar Star** je 579 megawattová (AC) fotovoltaická elektráreň pri Rosamonde v  Kalifornii. Po dokončení v júni 2015 je v súčasnosti najväčšou solárnou elektrárňou podľa inštalovanej kapacity. Používa 1,7 milióna solárnych panelov, vyrobených firmou SunPower a rozložených na viac než 13 km².

## Technológia
V porovnaní s ostatnými fotovoltaickými elektrárňami podobnej veľkosti používa Solar Star menší počet (1,7 mil) panelov s vysokou efektívnosťou namontovaných na nosičoch s jednou osou, ktoré sa otáčajú za slnkom.

## Produkcia

## Referencie

* 

## Externé odkazy
* Fakty z firmy SunPower 

Kategória:Elektrárne v Kalifornii
Kategória:Fotovoltaické elektrárne v USA
Neftekamsk

**Neftekamsk** (, baškirsky Нефтекама) je mesto v Baškirsku v Ruskej federácii. Pri sčítaní ľudu v roku 2010 mal cez 120 tisíc obyvateľov, takže bol štvrtým najľudnatejším mestom republiky po Ufe, Sterlitamaku a Salavate.

## Poloha
Neftekamsk leží na severozápade Baškirska, neďaleko hraníc s Udmurtskou republikou a 
Permským krajom, niekoľko kilometrov východne od rieky Kamy. Hlavné mesto Baškirska Ufa je vzdialené 220 kilometrov na juhovýchod, najbližšie mestá sú Agidel tridsať kilometrov na juhozápad a Kambarka dvadsať kilometrov na sever.

## Dejiny
Neftekamsk bol založený v roku 1957 po objavení ložiská ropy, názov mesta je zložením mena rieky "Kamy" a ruského slova pre ropu - *Nefť* ().

V roku 1963 sa Neftekamsk stal mestom.

## Obyvateľstvo
Pri sčítaní ľudu v roku 2010 mal Neftekamsk vyše 120 tisíc obyvateľov, z toho 31,5% Tatárov, 29,7% Rusov, 25,8% Baškirov a 9,9% Marijcov.

### Rodáci
* Vladimir Vladimirovič Jakušev (* 1968), politik
* Denis Rimovič Chismatullin (* 1984), šachista

## Priemysel
V Neftekamsk sídli NefAZ, významný výrobca autobusov.

## Šport
V meste sídli hokejový klub Toros Neftekamsk.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestá v Rusku
Csengerský okres

náhľad|Poloha

**Csengerský okres** (maď. *Csengeri járás*) je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Csenger.

## Sídla

## Zdroj

## Referencie


Kategória:Okresy v Maďarsku
Fehérgyarmatský okres

náhľad|Poloha

**Fehérgyarmatský okres** (maď. *Fehérgyarmati járás*) je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Fehérgyarmat.

## Sídla

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Kisvárdiansky okres

thumb|Okres Kisvárda

**Kisvárdiansky okres** (maď. *Kisvárdai járás*) je súčasťou župy Szabolcs-Szatmár-Bereg a leží v severovýchodnom Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Kisvárda.

## Poloha
Územie okresu leží v nížine pri rieke Tisa, ktorá preteká pri severnej hranici okresu. Nadmorská výška okresu je zhruba 94 - 115 m. Okresom prechádza od JZ na SV hlavná cesta č. 4, vedúca z mesta Nyíregyháza na hranicu s Ukrajinou do mesta Čop. V rovnakom smere tiež prechádza železničná trať. Rozloha okresu je 523,09 km².

## Sídla a ľudia
Okres je tvorený tromi mestami (Kisvárda, Ajako a Dombrád) a ďalšími dvadsiatimi dedinami.   

V okrese v januári 2012 žilo celkom 57 050 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, kukurica) a živočíšnou výrobou.

## Referencie

Kategória:Okresy v Maďarsku
Mátészalkiansky okres

thumb|Okres Mátészalka

**Mátészalkiansky okres** (maď. *Mátészalkai járás*) je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Mátészalka.

## Popis, poloha
Okres sa nachádza na východe Maďarska. Jeho celková rozloha je 624,70 km². Nadmorská výška územia je približne 110 - 150 m. Približne stredom okresu od juhu k severu preteká riečka Kraszna a pri východnej hranici okresu zase preteká rieka Szamos. Na juhu okres hraničí s Rumunskom.

## Doprava
V severnej časti okresu končí diaľnica M3. Jej ďalší úsek ku hraniciam s Ukrajinou je vo výstavbe. Okresom prechádza hlavná cesta č. 49, ktorá smeruje k východu na hranici s Rumunskom do mesta Satu Mare. Okres Mátészalka má tiež dobré spojenie so susednými okresmi po železnici. V okrese nie je letisko.

## Sídla a ľudia
Od roku 2013 je okres tvorený tromi mestami (Mátészalka, Nagyecsed a Vaja) a 23 obcami.

V okrese v januári 2013 žilo spolu 64 810 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, zemiaky, kukurica) a živočíšnou výrobou.

## Referencie

Kategória:Okresy v Maďarsku
Nyírbátorský okres

thumb|Poloha okresu Nyírbátor

**Nyírbátorský okres** (maď. *Nyírbátori járás*) je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Nyírbátor.

## Popis
Rozloha okresu je 695,94 km², hustota osídlenia je 63 ľudí/km². 

## Sídla a ľudia
Okres je od roku 2013 tvorený troma mestami (Nyírbátor, Máriapócs a Nyírlugos) a ďalšími 17 obcami. V januári 2013 v tomto okrese žilo celkom 43 557 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, zemiaky, kukurica) a živočíšnou výrobou. Za zmienku stojí veľká nezamestnanosť.

## Referencie

Kategória:Okresy v Maďarsku
Níreďházsky okres

thumb|Poloha okresu

**Níreďházsky okres** (maď. *Nyíregyházi járás*) je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Od roku 2013 je mesto Níreďháza hlavným mestom župy a zároveň aj okresným mestom.

## Poloha, popis
Okres sa nachádza vo východnom Maďarsku. Nadmorská výška územia je zhruba od 100 m na severe až po 132 m na juhovýchode. Rozloha okresu je 809,61 km². Okres je pretkaný niekoľkými hlavnými cestami - č. 4 z Debrecína na sever až do Čopu, č. 36 na západ do Polgáru, č. 41 na východ cez Vásárosnamény na Ukrajinu. Okresom tiež prechádza diaľnice M3 z Budapešti ku hraniciam s Ukrajinou.

## Sídla a ľudia
Od roku 2013 je okres tvorený štyrmi mestami a jedenástich dedinami. (V tabuľke je počet obyvateľov v januári 2013.) 

V januári 2013 žilo v okrese 166 684 ľudí. Obyvatelia sú zamestnaní hlavne v poľnohospodárstve a v živočíšnej výrobe.

Okrem toho v mestách pracujú hlavne v rôznych službách. Napriek tomu je tu vysoká nezamestnanosť.

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Tiszavasvársky okres

thumb|Poloha okresu

**Tiszavasvársky okres** je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Tiszavasvári.

## Popis
Rozloha okresu je 381,61 km². Nadmorská výška územia okresu je zhruba 92 m. Nachádza sa v nížine rieky Tisa v západnej časti župy v severovýchodnej časti Maďarska. Severnú hranicu okresu tvorí rieka Tisa. Na rieke je malá priehrada s vodnou elektrárňou. Od rieky Tisa vedie smerom na juh vodný kanál Keleti-főcsatorna. 

## Doprava
Okresom od západu k východu prechádza hlavná cesta č. 36. V blízkosti južnej hranice okresu potom vedie diaľnica M3. Územím okresu tiež prechádza železničná trať z Polgáru do Níreďházy.

## Sídla a ľudia
Od júla 2013 je okres tvorený dvoma mestami a štyrmi dedinami.

V januári 2013 v tomto okrese žilo spolu 27 306 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, kukurica) a chovom dobytka. V okrese je vysoká nezamestnanosť.

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Vásárosnaménsky okres

thumb|Poloha okresu Vásárosnamény

**Vásárosnaménsky okres** je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Od roku 2013 je sídlom okresu mesto Vásárosnamény.

## Geografia
Okres sa rozkladá na východe Maďarska. Od juhu k severu ním preteká rieka Tisa, do ktorej sa zľava vlievajú rieka Szamos a riečka Kraszna. Nadmorská výška je zhruba 103-130 m. Na východe hraničí s Ukrajinou. Rozloha okresu je 617,94 km². 

## Doprava
Okresom prechádza z vnútrozemia na Ukrajinskú hranicu hlavná cesta č. 41. Tiež sa v rovnakom smere stavia diaľnica M3. Za zmienku stojí aj železnica.

## Sídla a ľudia
Okres je tvorený 28 obcami, z ktorých dve sú mestá (Vásárosnamény a Nyírmada) a jedna obec je mestečko.

V januári 2013 v okrese žilo 36 689 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, zemiaky, kukurica) a živočíšnou výrobou. Za zmienku stojí veľká nezamestnanosť.

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Balatonalmádsky okres

thumb|Poloha

**Balatonalmádsky okres** () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Balatonalmádi.

## Sídla
V okrese sú tri mestá a 8 obcí.

* Balatonakarattya
* **[[Balatonalmádi]]**
* Balatonfűzfő
* Balatonkenese
* Balatonfőkajár
* Csajág
* Felsőörs
* Királyszentistván
* Küngös
* Litér
* Papkeszi

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Balatonfüredský okres

thumb|Poloha

**Balatonfüredský okres** alebo **Blatenskoteplický okres** () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Balatonfüred.

## Sídla
V okrese je jedno mesto (Balatonfüred) a 21 obcí.

* Alsóörs
* Aszófő
* Balatonakali
* Balatoncsicsó
* **[[Balatonfüred]]**
* Balatonszepezd
* Balatonszőlős
* Balatonudvari
* Csopak
* Dörgicse
* Lovas
* Monoszló
* Óbudavár
* Örvényes
* Paloznak
* Pécsely
* Szentantalfa
* Szentjakabfa
* Tagyon
* Tihany
* Vászoly
* Zánka

## Referencie


## Zdroj

 

Kategória:Okresy v Maďarsku
Záhonský okres

thumb|Poloha okresu Záhony

**Záhonský okres** (maď. *Záhonyi járás*) je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v severovýchodnom Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Záhony.

## Poloha
Okres leží v Severnej veľkej nížine (maďarsky Észak-Alföld) a pri severnej hranici územia ho obteká rieka Tisa. Touto riekou tiež prechádza hranica nielen okresu, ale aj Maďarska so Slovenskom a s Ukrajinou. Nadmorská výška územia okresu je zhruba medzi 95-122 m. Rozloha okresu je 145,95 km².

## Doprava
thumb|Železničný terminál s traťou s normálnym i širokým rozchodom
Územím okresu prechádza od juhu k severu hlavná cesta č. 4, vedúca z mesta Níreďháza na hranicu s Ukrajinou do mesta Čop. Takmer súbežne s cestou je vedená železničná trať. Na železničnej trati sú v okrese najmenej dve zoraďovacie alebo prekladacie stanice, na ktorých sú koľajiská s normálnym aj širokým rozchodom.

## Sídla a ľudia
Od júla roku 2013 je okres tvorený dvoma mestami (Záhony a Mandok) a deviatimi dedinami.

V okrese v januári 2012 žilo spolu 19 369 ľudí. Obyvatelia pracujú v poľnohospodárstve (ovocie, pšenica, kukurica), v živočíšnej výrobe a v službách (vlaková a kamiónová doprava, colná správa).

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Ajkiansky okres

thumb|Poloha

**Ajkiansky okres** () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Ajka.

## Sídla
V okrese je jedno mesto (Ajka) a 10 obcí.

* **[[Ajka]]**
* Csehbánya
* Halimba
* Kislőd
* Magyarpolány
* Noszlop
* Nyirád
* OCS
* Szőc
* Úrkút
* Városlőd

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Várpalotský okres

thumb|Poloha

**Várpalotský okres** () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Várpalota.

## Sídla
V okrese sú dve mestá a 6 obcí.

* Berhida
* Jásd
* Ősi
* Öskü
* Pétfürdő
* Tés
* Vilonya
* Várpalota

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Pápsky okres

thumb|Okres Pápa

**Pápsky okres** () je okres v Maďarsku v župe Vesprém. Jeho správnym centrom je mesto Pápa.

## Sídla
V okrese je jedno mesto (Pápa) a 48 obcí.

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Sümegský okres

thumb|Poloha

**Sümegský okres** () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Sümeg.

## Sídla
V okrese je jedno mesto (Sümeg) a 20 obcí.

* Bazsi
* Bodorfa
* Csabrendek
* Dabronc
* Gógánfa
* Gyepükaján
* Hetyefő
* Hosztót
* Káptalanfa
* Megyeri
* Nemeshany
* Rigács
* **[[Sümeg]]**
* Sümegprága
* Szentimrefalva
* Ukk
* Veszprémgalsa
* Zalaerdőd
* Zalagyömörő
* Zalameggyes
* Zalaszegvár

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Vesprémsky okres

thumb|Poloha

**Vesprémsky okres** () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Veszprém.

## Sídla
V okrese sú dve mestá a 17 obcí.

* Bánd
* Barnag
* Hajmáskér
* Hárskút
* Herend
* Hidegkút
* Királyszentistván
* Márkó
* Mencshely
* Nagyvázsony
* Nemesvámos
* Papkeszi
* Pula
* Soly
* Szentgál
* Tótvázsony
* **[[Vesprém|Veszprém]]**
* Veszprémfajsz
* Vilonya
* Vöröstó

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Zircský okres

thumb|Okres Zirc v župe Vesprém

**Zircský okres** () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Zirc.

## Sídla
V okrese sa nachádza jedno mesto a 14 obcí.

* Bakonybél
* Bakonynána
* Bakonyoszlop
* Bakonyszentkirály
* Borzavár
* Csesznek
* Csetény
* Dudar
* Lókút
* Nagyesztergár
* Olaszfalu
* Pénzesgyőr
* Porva
* Szapary
* Zirc

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Kemecsský okres

náhľad|Poloha

**Kemecsský okres** () je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Kemecse.

## Sídla
* Berkesz
* Beszterec
* Demecser
* Gegen
* Kék
* Kemecse
* Nyírbogdány
* Nyírtét
* Székely
* Tiszarád
* Vasmegyer

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Hepatológia

**Hepatológia** je odbor medicíny, ktorý zahŕňa štúdium pečene, žlčníka, žlčových ciest a pankreasu. Napriek tomu, že je považovaná za súčasť gastroenterólogie, jej rýchly rozvoj viedol v niektorých štátoch k osamostatneniu tejto vedy. Špecializovaní lekári sa nazývajú hepatológovia.

## Zdroj
* 


Kategória:Medicínske odbory
Alergiológia

**Alergiológia** je medicínsky odbor, zameraný na liečbu alergií.

Alergia je neznášanlivosť určitej látky. Môže to byť potravina, peľ, prach, vo vzácnych prípadoch sa môže objaviť dokonca aj alergia na slnko alebo chlad. K prejavom alergie patrí kašeľ, nádcha, pálenie a slzenie očí. V horších prípadoch sa môže z alergie vyvinúť astma.

Na liečbu alergie, alebo skôr jej príznakov sa používajú lieky uvoľňujúce dýchacie svalstvo. Touto liečbou sa zmierňujú prejavy alergických reakcií.

## Zdroj
*
Bácsalmássky okres

thumb|Okres Bácsalmás

**Bácsalmássky okres** () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Bácsalmás.

## Sídla
V okrese sa nachádza spolu 10 miest a obcí.

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Očná chirurgia

thumb|Očná operácia v stredoveku
**Očná chirurgia** je chirurgia vykonávaná typicky oftalmológom na očiach a jeho častiach:
* očné viečka
* obočie
* slzný váčok atď.
Oko je krehký orgán a vyžaduje extrémnu starostlivosť pred, počas a po chirurgickej operácii. Chirurg je zodpovedný za výber vhodnej chirurgickej procedúry pre pacienta a za vykonanie potrebných bezpečnostných opatrení.

## Zdroj
* 


Kategória:Chirurgické špecializácie
Kategória:LASIK
Malokerešský okres

thumb|Okres Kiskőrös - Maďarsko

**Malokerešský okres** () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kiskőrös.

## Sídla
V okrese sa nachádzajú štyri mestá a 11 obcí.

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Agitácia (politika)

**Agitácia** *(z lat. agitare = poháňať)* – presvedčovanie, získavanie pre určitú myšlienku, program alebo cieľ. Úzko súvisí s propagandou, je však konkrétnejšia, zameraná na presne vymedzené ciele. Podľa použitých prostriedkov sa rozlišuje písomná, názorná a ústna agitácia.

## Referencie

Kategória:Politika
Kategória:Propaganda
Bólysky okres

thumb|Okres Bóly

**Bólysky okres** () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Bóly.

## Sídla
V okrese sa nachádza celkom 16 miest a obcí.

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Komlósky okres

thumb|Okres Komló

**Komlósky okres** () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Komló.

## Sídla
* mesto: Komló
* veľká obec: Szászvár
* obce:
** Bikal
** Bodolyabér
** Egyházaskozár
** Hegyhátmaróc
** Kárász
** Köblény
** Liget
** Magyaregregy
** Magyarhertelend
** Magyarszék
** Mánfa
** Máza
** Mecsekpölöske
** Oroszló
** Szalatnak
** Szárász
** Tófű
** Vékény

## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Pécssky okres

thumb|Okres Pécs

**Pécssky okres** () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Pécs.

## Sídla
* okresné mesto: Pécs
* mesto: Kozármisleny
* obce:


## Zdroj

Kategória:Okresy v Maďarsku
Vitoša

**Vitoša** () je pohorie nachádzajúce sa neďaleko bulharského hlavného mesta Sofia, ktorému tvorí impozantnú kulisu. Najvyšším vrcholom je Černi vrăch (2 290 m). Horstvo má pre svoju jedinečnosť štatút národného parku - druhého najstaršieho na Balkáne (po NP Biogradska gora).

## Poloha
Sever masívu vymedzuje Sofijska kotlovina, východ tokom rieky Iskăr a na západe tvoria hranicu pohoria údolia rieky Struma. Na juhu sa dá považovať za koniec pohoria priesmyk Klisura, ktorý oddeľuje Vitoša od vyššieho, susedného pohoria Rila.

## Geografia
Pohorie Vitoša zaberá plochu 266 km², pričom dĺžka masívu je približne 20 km a v najširšom mieste dosahuje okolo 18 km. Nachádza sa tu na 10 štítov vyšších 2 000 metrov. Geologicky je pohorie tvorené prevažne žulou. Vitoša je významným zdrojom pitnej vody pre hlavné mesto a okolie, predovšetkým vďaka svojim početným minerálnym prameňom. Rozsiahle sú tu ako ihličnaté, tak listnaté lesy. Vo vyšších polohách sa nachádzajú klasické horské lúky.

### Vrcholy

## Turizmus
Pohorie je významným strediskom zimných športov a turistiky vôbec. Predovšetkým dobré sprístupnenie prímestskými dopravnými linkami, spôsobuje najmä cez víkendy obrovské návštevnosti. Na vrchole vrchu Čierni vrch sa nachádza meteorologická stanica doteraz fungujúca už od roku 1935. Stanica tiež slúži ako bivak pre turistov a je zároveň základňou miestnej horskej služby. Turisticky navštevovaný úkaz pohoria je tzv. kamenná rieka *[[Zlatnite Mostove]]*. Tá pozostáva z prúdu veľkých balvanov prebiehajúcich podľa úbočí hôr. V podstate sa jedná o ľadovcovú morénu, ktorú tu po sebe zanechal dávny ľadovec.

## Pozri aj
* Prírodný park Vitoša

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Pohoria v Bulharsku
Kategória:Trácko-macedónsky masív
Pedofil

**Pedofil** môže byť:
* v medicíne: jedinec postihnutý pedofíliou, pozri pod pedofília
* živočích, ktorý prevažne žije v pôde

## Zdroj
* 1pedofil. In: 
* ²pedofil. In:
Zlatni rat

thumb|Pohľad na Zlatni rat
náhľad|Zlatni rat
**Zlatni rat** (doslova *Zlatý roh*) je chorvátska pláž, mys a polostrov pri Jadranskom mori, nachádzajúci sa 1,5 km západne od obce Bol na južnej strane dalmatínskeho ostrova Brač (Splitsko-dalmatínska župa).

Kamienková pláž má tvar rohu, vybiehajúceho z ostrova v dĺžke niekoľkých stoviek metrov a zvažujúceho sa prudko do mora. Štrky sú unášané morskými prúdmi a vlnami. Pláž tým získava stále iný tvar a sklon - niekedy je "roh" zahnutý doprava, inokedy doľava. Výbežok vznikol odnosom materiálu z veľkej skalnatej rokliny, ktorá vyúsťuje z hôr nad výbežkom.

V borovicovom lesíku v tesnom susedstve Zlatého rohu sa nachádzajú zvyšky rímskej villy, vrátane zvyšku nádrže, niekedy označovanej ako plavecký bazén, aj keď zrejme išlo skôr o vodný rezervoár. Smerom k východu na ceste do Bolu je potom pobrežie lemované početnými hotelmi a tenisovými kurtmi.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Pláže
Kategória:Mysy v Chorvátsku
Kategória:Polostrovy Chorvátska
Kategória:Brač
Adžarisckali

**Adžarisckali** (, v preklade *Adžarská voda*) je rieka v Adžarsku, v Gruzínsku. Je to pravý prítok Čorochu. Je dlhá 90 km. Povodie má rozlohu 1 540 km².

## Opis
Pramení na Arsiánskom chrbte. Tečie v úzkej hlbokej doline, ktorá sa smerom k ústiu rozširuje. Vlieva sa sprava do Čorochu.

Zdroj vody je zmiešaný s prevahou dažďového. K povodniam môže dochádzať v priebehu celého roka.

Využíva sa k zisku vodnej energie.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Rieky v Gruzínsku
Gynekologická onkológia

**Gynekologická onkológia** je odbor medicíny, ktorý sa zaoberá nádormi ženského reprodukčného systému, zahŕňajúceho rakovinu vaječníkov, maternice, vagíny a ďalších častí ženského reprodukčného systému. 

## Zdroj
*

Kategória:Gynekológia a pôrodníctvo
Kategória:Onkológia
Klinická biochémia

náhľad|vpravo|Biochemik pri práci.
**Klinická biochémia** je interdisciplinárny obor, jeden z pododborov biochémie, respektíve špecializovaný odbor medicíny zameraný na skúmanie základných biochemických procesov v ľudskom organizme z hľadiska ľudského zdravia resp. z hľadiska liečby ochorení, poprípade z dôvodov prevencie vzniku ochorení.

## Odkazy

### Externé odkazy
* Petr Schneiderka a kol: Vybrané kapitoly z klinické biochemie

## Zdroj
*
Trichonida

**Trichonida** (, ) je jazero v krajskej jednotke Etoloakarnania v kraji Západné Grécko v Grécku. Leží na dne tektonickej prepadliny. Má rozlohu 97 km².

Brehy na juhu a západe sú prevažne nízke, miestami močiarnaté, na severe a východe sú vyvýšené.

Zo západného konca jazera odteká regulovaný prietok do jazera Lysimachia v úmorí Iónskeho mora.

Jazero je bohaté na ryby. V kotline jazera leží mesto Agrinio.

## Galéria

Trichonida lake.jpg|Trichonida
Trichonida.jpg|Trichonida
Lake Trichonida from the air.jpg|Trichonida a Lysimachia zo vzduchu


## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Jazerá v Grécku
Český fousek

**Český fousek** (iné názvy: **český fuzáč, český fúzač, fuzáč, fúzač**) je plemeno psa uznané v FCI v skupine 7 pod číslom 245. Je to všestranný, rýchly a vytrvalý stavač s vynikajúcim nosom. Český fousek je vyrovnané plemeno, dobre ovládateľné a cvičiteľné. V domácnosti sa vie správať ako člen a miláčik rodiny. Plemeno český fousek bolo vyšľachtené v Česku v 14. storočí z miestnych loveckých psov.

Český fousek je vytrvalý pes vyžadujúci každodenný pohyb. Potrebuje zamestnanie, uplatní sa napríklad v rôznych kynologických športoch, ako sú agility a flyball.

Pri dobrej starostlivosti je priemerný vek tohto plemena 12 – 14 rokov.

Českého fouska je možné zameniť za nemeckého drôtosrstého stavače.

Kategória:Stavače
Kategória:Plemená psov z Česka
Sedmohradské veľkokniežatstvo

thumb|Znak Sedmohradského veľkokniežatstva.

**Sedmohradské veľkokniežatstvo** ( *Großfürstentum Siebenbürgen*) bola jedna z rakúskych korunných krajín. 

## Dejiny
Dŕžava vznikla oficiálne dňa 2. novembra roku 1765, keď cisárovná menom Mária Terézia (*1717 - †1780) ako uhorská panovníčka povýšila doterajšie Sedmohradské kniežatstvo na veľkokniežatstvo. Tento formálny štatút si Sedmohradsko podržalo až do roku 1848. V máji roku 1784 bola vyhlásená nemčina za jediný úradný a vyučovací jazyk v Uhorsku a Sedmohradsku. To sa však napokon nepodarilo uviesť do praxe.

Počas revolúcie v roku 1848 spísali dňa 15. mája roku 1848 tunajší Rumuni petíciu, ktorou požadovali zrovnoprávnenie. Tejto požiadavke však nebolo vyhovené, naopak bol pod uhorským nátlakom prijatý zákon vyhlasujúci plné spojenie Sedmohradska s Uhorskom. Tento zákon však nakoniec nebol realizovaný a rakúska ríšska ústava zo dňa 4. marca roku 1849 Sedmohradsko a Uhorsko opäť plne oddelila, pričom Sedmohradsko a Uhorsko prišli o svoje samosprávne inštitúcie.

Októbrovým diplomom bola roku 1860 obnovená autonómia oboch korunných krajín, ale Sedmohradsko prišlo o zvyšok *Partie* a zmenšila sa tak jeho rozloha 57 243 km². Dňa 1. júla roku 1863 zvolal rakúsky cisár menom František Jozef I. sedmohradský snem do Sibine, pričom práve na zasadnutí snemu došlo k úspešnému presadeniu zrovnoprávnenia Rumunov ako národa.

V období po Rakúsko-uhorskom vyrovnaní roku 1867 sa Sedmohradské veľkokniežatstvo stalo časťou Zalitavska v rámci ktorého bolo znovu začlenené do Uhorska a spolu so zrušením jeho krajinských inštitúcií prestalo dňa 20. júna roku 1867 existovať ako územná jednotka. Zákonom z roku 1868 potom boli zrušené všetky privilégiá sedmohradského veľkokniežatstva Z geografického hľadiska bolo jeho územie nanovo rozdelené na 15 žúp. Napokon od čias 90. rokov 19. storočia započala maďarizácia.

## Pozri aj
* Sedmohradské kniežatstvo
* Podunajské kniežatstvá

## Externé odkazy
* Sedmohradsko správa 

## Zdroj

Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Sedmohradsko
Kategória:Dejiny Uhorska
Kategória:Dejiny Rumunska
Geografia Maďarska

thumb|Geografická mapa Maďarska
thumb|Tisa v meste Segedín
thumb|Pusta
Maďarsko je štát ležiaci v strednej Európe. Na severe susedí so Slovenskom, na východe s Ukrajinou, na juhovýchode s Rumunskom, na juhu so Srbskom a Chorvátskom a na západe s Rakúskom a Slovinskom.

Maďarsko leží v pomerne rovinatom kraji vo Veľkej uhorskej nížine, ktorá je na západ od východných Karpát a na západe Maďarska je Malá dunajská kotlina. Na severe Maďarska je krajina už ľahko kopcovitá, hlavne u východných hraníc so Slovenskom. Najvyššie vrchy Maďarska tvorí pohorie Matra, kde sa nachádza aj najvyšší vrch Kékes s nadmorskou výškou  Vysoké kopce nájdeme aj pri meste Miškovec v pohorí Bukové vrchy, kde sa pestuje známe tokajské víno. Okolie Budapešti je tiež kopcovité.

## Pohoria
Nižšie nasleduje tabuľka najvyšších pohorí Maďarska.

## Rieky a jazerá
Hlavnou riekou je bez pochyby Dunaj, ktorý preteká hlavným mestom a celým stredom Maďarska. Na severe tvorí čiastočne hranicu so Slovenskom. Do Dunaja sa vlieva rieka Rába, pretekajúca mestom Győr. Ďalej je potom rieka Concó alebo Karasica. Ďalšiu dôležitú úlohu v Maďarsku hrá rieka Tisa (). Tá síce v Maďarsku nepramení, ale na území Maďarska je už veľmi široká.

**Jazerá**

Najznámejším jazerom v Maďarsku je Balaton. Balaton je najväčšie jazero v strednej Európe. Ďalej potom jazerá Kis-Balaton, Velence, termálne jazero Hévíz, pri meste Segedín je jazero Feher a pri meste Šopron je Neziderské jazero (maďarsky Fertő-tó). Neziderské jazero má ale väčšinu svojej rozlohy v susednom Rakúsku.

## Národné parky
Na území Maďarska sa nachádza celkom 10 národných parkov. Napr. pri Balatone nájdeme národný park Keszthelyi, pri Neziderskom jazere (Fertő-tó) je n. p. Fertő-Hanság, pri rieke Dráva, tvoriacej hranicu s Chorvátskom je n. p. Duna-Dráva. V južnom Maďarsku sú potom n. p. Kiskunsági pri meste Kecskemét a na východe národné parky Hortobágy a Bükk. Na severe leží národný park Duna–Ipoly.

## Administratívne rozdelenie

## Iné projekty

## Zdroj
Stratonikeia

**Stratonikeia** (*Stratonikeia*, ) môže byť:
* staroveké mesto v Karii, pozri Stratonikeia (Karia)
* staroveké mesto v Lýdii, pozri Stratonikeia (Lýdia)
* staroveké mesto na západnom pobreží polostrova Chalkidiki, pozri Stratonikeia (Chalkidiki)
Venta

**Venta** je rieka v Lotyšsku a v Šiauliaiskom kraji v Litve. Je 346 km dlhá (z toho 178 km v Lotyšsku). Povodie má rozlohu 11 800 km².

## Opis
Odteká z jazera Medainis na Žemaitijskej vysočine, kde preteká úzkou a hlbokou dolinou. Na strednom toku tečie naopak v rovine, pričom miestami sa na nej nachádzajú pereje. Na dolnom toku tečie ako pokojná rieka s dostatočným množstvom vody. V úseku medzi sútokom s Vadakstisom a sútokom s Varduvou tvorí štátnu hranicu medzi Litvou a Lotyšskom.

Najvyššia vodnosť dosahuje na jar, kedy sa hladina dvíha o 2,5 až 7 m. Významné sú tiež letné a jesenné dažďové povodne. Priemerný ročný prietok vody činí 95,5 m³/s. Ľadová pokrývka je nestála.

Vodná doprava je možná od mesta Piltene (Lotyšsko). V ústí leží námorný prístav Ventspils.

## Galéria

Pavasaris.ZE,_2006-05-06.jpg|Venta v okrese Mažeikiai na jar
BridgeKuldigaVenta.jpg|Historický most v meste Kuldīga
Waterfalls_in_Kuldīga(2).jpg|Najdlhší vodopád v Európe pri meste Kuldīga


## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Medzinárodné rieky v Európe
Kategória:Rieky v Litve
Kategória:Rieky v Lotyšsku
Baltská federálna univerzita Immanuela Kanta

**Baltská federálna univerzita [[Immanuel Kant|Immanuela Kanta]]** (rus. *Балтийский федеральный университет имени Иммануила Канта*) je štátna vysoká škola v Kaliningrade v Kaliningradskej oblasti, ruskej exkláve. Je to jedna z desiatich federálnych univerzít (od roku 2010) v Rusku. 

Vznikla v roku 1947, teda krátko po pripojení tejto časti Východného Pruska k ZSSR, ako pedagogický inštitút. Meno Immanuela Kanta, nemeckého filozofa a najvýznamnejšieho kráľoveckého rodáka, jej bolo udelené ruskou vládou v roku 2005. 

V Kráľovci existovala od roku 1544 Kráľovecká univerzita (Albertina). Tá v roku 1945 zanikla a jej neformálnou nástupkyňou je dnešná Baltská univerzita.

Súčasným rektorom univerzity je Andrej Pavlovič Klemešev.

## Galéria

Súbor:Albertina.jpg|Stará hlavná budova kráľoveckej univerzity (Albertiny), postavená v rokoch 1844–62 
Súbor:IKSUR Administration building.JPG|Administratívna budova univerzity
Súbor:IKSUR1.JPG|Jedna z budov univerzity


## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka  
* Oficiálna stránka  

## Zdroj
*

Kategória:Vysoké školy v Rusku
Kategória:Kaliningradská oblasť
Operácia Panzerfaust

[thumb|Vojaci SS z [22. dobrovoľnícka jazdecká divízia SS „Maria Theresia“|22. dobrovoľníckej jazdnej divízie SS "Maria Theresia" s ukoristenými zbraňami na nádvorí budínskeho hradu]]
**Operácia Panzerfaust** (v Nemecku známa ako *Unternehmen Eisenfaust*) bola nemecká vojenská operácia z októbra 1944, ktorej cieľom bolo udržať Maďarské kráľovstvo v druhej svetovej vojne na strane nacistického Nemecka. Operácia bola reakciou na vyjednávanie maďarského regenta Miklósa Horthyho so Sovietskym zväzom o prímerí.

Adolf Hitler najskôr do Maďarska vyslal podplukovníka Waffen-SS Otta Skorzenyho, ktorý 15. októbra 1944 uniesol Horthyho syna. Nemecká armáda následne s pomocou maďarských fašistov zo strany Šípových krížov prevzala kontrolu nad vládou a rozhlasom. Nemci obsadili Budínsky hrad, zajali regenta Horthyho. Ten bol následne donútený podpísať vyhlásenie, ktorým odvolal vyhlásené prímerie a abdikovať v prospech Ferenca Szálasiho zo strany Šípových krížov. Szálasi sa stal premiérom a vodcom Maďarska, a vytvoril pronemeckú bábkovú vládu národnej jednoty. Horthy bol potom odvezený na zámok Hirschberg v Bavorsku, kde bol držaný v domácom väzení.

## Referencie


## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Bitky druhej svetovej vojny
Kategória:Dejiny Maďarska
Kategória:Bitky v 1944