open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rusnaky

**Rusnaky** je folklórny súbor z Mukačeva, zo Zakarpatskej oblasti.

## História
Počiatok národnej folklórnej skupiny Rusnaky pri meskom Dome kultúry sa datuje od roku 1988. Hudobná skupina Rusnaky uchováva a rozširuje lesk a originalitu rusínskej národnej piesne a hudby. Rusnaky poslucháčov nútia pamätať a nezabúdať na rusínsku pieseň, melódiu. Hudobný kolektív dôstojne zastupuje rozmanitú kultúru Zakarpatia, má tisíce úprimných obdivovateľov na mnohých miestach a nie len na Ukrajine, ale aj v blízkom zahraničí. 

Repertoár hudobného kolektívu je rozmanitý s žánrovými znakmi ako: kalendárne, z rodinného života, lyrické, obradové. Okrem základného folklórneho smeru skupina prezentuje aj hity ukrajinskej estrády a svetové hity.

Koncertné turné zodpovedá danému repertoráru. Sú to festivaly v: Maďarsku, Rumunsku, Slovensku, Poľsku, Taliansku a Švajčiarsku .

## Členovia kapely
* Malchycký Nestor Antonovič - husle, vedúci kapely, 
* Tuluk Alexey - spev
* Pagaretsky Edward Edwardovich - husle
* Pyrov Mikhail Vasilyevich - kontrabas, autor piesní
* Kupar Mikhail Ivanovič - bayan
* Andalushi Alexander Ivanovič - spev, 

## Ocenenia
* 2010 - víťazi hodnotenia sympatií publika v programe "Фольк-музік 2010" v ukrajinskom televíznom kanáli «УТ-1».
* 2014 - hudobná skupina Rusnaky získal ocenenie *Всеукраїнською премією імені Івана Огієнка* za veľké úspechy, propagáciu ľudového umenia, rozvoja duchovnej kultúry a aktívnej účasti na tvorivom živote, vysokých odborných zručnostiach a tvorivých úspechoch vo vývoji ľudového umenia 

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky na twitteri
* [Oficiálne stránky na [Facebook]-u]
* Oficiálne stránky na VK.com
* Oleksiy Tulyuk: "Mukačevskí" Rusnakovia "niekedy vtipkujú, že robia hudobnú kultúru Zakarpatska"  po ukrajinsky

Kategória:Ukrajinské hudobné skupiny
Kategória:Ukrajinské folklórne súbory
Kategória:Hudobné skupiny z 1988
Havajčan trávový

**Havajčan trávový** (*Himatione fraithii* alebo *Drepanis fraithii*) je vyhynutý druh vtáka, ktorý patrí do rodu *[[Himatione]]* (alebo rodu *[[Drepanis]]*). Vyskytoval sa na ostrove Laysan.

## Taxonómia
Havajčan trávový sa radí do čeľade pinkovité (*Fringillidae*) a rodu *[[Himatione]]* (alebo rodu *[[Drepanis]]*). Je to monotypický taxón, nemá teda poddruhy. Prvýkrát ho opísal Lionel Walter Rothschild roku 1892 v *[[Annals and Magazine of Natural History]]*. Exempláre tohto havajčana získal o rok skôr od Henryho Palmera, ktorý pracoval v jeho službách ako zberateľ vtákov. Rothschild vtákovi prisúdil pôvodné vedecké meno *Himatione freethii* (na počesť kapitána Freetha, ktorý na ostrove ťažil guáno). Istý čas bol tento vták vedený ako poddruh havajčana karmínového (*Himatione sanguinea*), ale vzhľadom na odlišnosti v stavbe tela i správaní bol povýšený na samostatný druh.

## Opis
Havajčan trávový bol sfarbený predovšetkým odtieňmi oranžovo šarlátovej, ktoré sa vyvinuli na prsiach, chrbte aj hlave, len spodok brucha bol zafarbený bielou alebo sivou farbou a krídla s chvostom sa potom už vyvinuli úplne tmavé. Rovnaké sfarbenie dosahovali aj končatiny. Mladé vtáky mali farbu prevažne hnedú. Od havajčana karmínového sa havajčan trávový líšil inak tvarovaným zobákom, ktorý bol navyše kratší. 

Havajčan trávový meral asi 13 cm.

## Biológia
Havajčan trávový žil iba na ostrove Laysan, ktorý tvorí súčasť Havajských ostrovov. Je vzdialený asi 1 500 km severozápadne od Honolulu. Má rozlohu 1,6 × 2,4 km, nadmorská výška je len 7,5 metrov. Uprostred ostrova sa nachádza lagúna a vo vegetácii okolo nej žilo najväčšie množstvo týchto havajčanov. Obývali ale celý ostrov. Živili sa nektárom z niektorých kvitnúcich rastlín (*[[Sesuvium portulacastrum]]*, *[[Portulaca molokiniensis]]*), ale aj bezstavovcami. Okrem toho často vyhľadávali vodu. Hniezdo si tento druh staval vo vegetácii z tráv a koreňov. Bolo hlboké asi 4,2 cm a široké takmer 7 cm. Samička doň nakládla 1 až 5 vajec. V roku 1902 sa vajíčka našli v hniezdach od polovice mája. V čase rozmnožovania tento vták spieval.

## Vyhynutie
náhľad|Video z tanagerskej expedície
Už Rothschild uvádzal, že havajčan trávový bol najvzácnejším vtákom ostrova. V 90. rokoch 19. storočia sa sem vydala spoločnosť na ťažbu guána a časom všetko predala Maxovi Schlemmerovi, ktorý túto akciu viedol. Ten bol prezývaný „kráľ Laysanu“. Na ostrov vysadil na začiatku 20. storočia nepôvodné králiky, ktorí mali slúžiť ako zdroj mäsa. Králiky sa však na ostrove rozmnožili a takmer zničili pôvodnú vegetáciu. V roku 1911 prežívalo asi 300 havajčanov; o 12 rokov neskôr už ale iba tri. Tieto zvyšné vtáky potom zahubila piesočná búrka. Ešte niekoľko dní predtým sa podarilo členom expedície USS Tanager zachytiť na film spievajúceho samca.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Pinkovité
Kategória:Vymreté vtáky podľa IUCN
Kategória:Endemity
Stredná odchýlka

**Stredná odchýlka** alebo **priemerná odchýlka** môže byť:
*všeobecne: prvý moment okolo nejakého bodu (napríklad okolo strednej hodnoty), pozri stredná odchýlka (všeobecne)
*smerodajná odchýlka
*v teórii miery (len tvar stredná odchýlka): pozri stredná odchýlka (teória miery)

## Zdroje
Priemerná chyba

**Priemerná chyba** alebo **stredná chyba** môže byť:
*stredná hodnota z hodnôt skutočných (absolútnych) chýb , pozri pod stredná hodnota a absolútna chyba
*smerodajná odchýlka 

## Zdroje
Štandardná chyba

**Štandardná chyba** alebo **smerodajná chyba** môže byť:
*miera "priemernej" veľkosti výberovej chyby výberovej štatistiky (jej konkrétna podoba závisí od kontextu - príklady sú štandardná chyba priemeru [=štandardná odchýlka priemeru], štandardná chyba proporcie, štandardná chyba regresného koeficientu, štandardná chyba korelačného  koeficientu), , pozri štandardná chyba (výberový súbor)
*smerodajná odchýlka výberového súboru vydelená odmocninou veľkosti výberového súboru, synonymá: štandardná [alebo: smerodajná] chyba [alebo: odchýlka] (odhadu) priemeru [alebo: strednej hodnoty], chyba strednej hodnoty, pozri štandardná odchýlka priemeru
*smerodajná odchýlka 
*skrátene: štandardná chyba merania 

## Zdroje
Výstroj lietadiel

**Výstroj lietadiel** (iné názvy: **lietadlové vybavenie**, **výstroj lietadla**) je súbor prístrojov v lietadle, ktoré nie sú súčasťou draku a pohonnej jednotky. Slúži pre posádku lietadla na kontrolu letu a motorov, zabezpečenie letu a iné účely.

## Referencie

Kategória:Letectvo
Tréner roka 2015 (Slovensko)

**Tréner roka 2015 na Slovensku** bol 7. ročník ocenenia pre najlepšieho slovenského futbalového trénera. Vyhlásenie sa uskutočnilo 27. marca 2016  v bratislavskej Refinery Gallery. Cena sa odovzdáva za uplynulý rok súbežne s oceneniami Cena Jána Popluhára, Cena Petra Dubovského, Futbalistka roka, Najlepší hráč Fortuna ligy a Ceny fanúšikov. S počtom 102 bodov vyhral 61-ročný Ján Kozák, pôsobiaci ako tréner národného mužstva. Na druhom mieste skončil tréner Martin Ševela z AS Trenčín s 55 bodmi a na treťom mieste kouč reprezentácie SR do 21 rokov Pavel Hapal s 21 bodmi.

## Výsledky

## Referencie

## Pozri aj
* Cena Jána Popluhára za rok 2015
* Cena Petra Dubovského 2015
* Futbalistka roka 2015
* Najlepší hráč Fortuna ligy 2015
* Cena fanúšikov 2015

## Externé odkazy
*  výsledky ankety na futbal.pravda.sk

Kategória:Futbal v 2015
Kategória:Futbalista roka na Slovensku
Ostrá (vrch v Západných Tatrách)

náhľad|Malá Ostrá a Ostrá zo Sivej kopy
**Ostrá** (; ) je vrch v Západných Tatrách na Slovensku. Leží nad Bobroveckou dolinou nad obcou Jalovec, približne  severne od Liptovského Mikuláša. 

## Poloha
Nachádza sa na západnom okraji Tatier, v geomorfologickom podcelku Západné Tatry a ich časti Sivý vrch. Masív leží v Žilinskom kraji, v okrese Liptovský Mikuláš a zasahuje na katastrálne územie obcí Liptovský Trnovec a Bobrovec. Najbližšími sídlami sú severne situovaný Zuberec, západne ležiace Huty, juhozápadne sa nachádzajú Liptovské Matiašovce a Kvačany a južne Bobrovček, Jalovec a Žiar. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku, a západná časť hrebeňa patrí aj do národnej prírodnej rezervácie Suchá dolina.

## Opis
Ostrá leží v mohutnej rázsoche, vybiehajúcej južným smerom zo Sivého vrchu () v hlavnom hrebeni Západných Tatier. Z vrchu vybieha západným smerom menšia rázsocha na Suchý vrch (). Severozápadné svahy padajú do Suchej doliny, ktorou vodu odvádza Suchý potok do Kvačianky v povodí Váhu, juhozápadne leží dolina Huňová, ktorou vodu do Suchého potoka odvádza rovnomenný potok. Východne sa hrebeň zvažuje do Bobroveckej doliny, ktorou voda odteká Polianskym potokom do Jalovčanky. Jedná sa o kužeľovitú horu budovanú usadenými horninami, predovšetkým vápencami a dolomitmi. Vrcholové partie sú porastené nízkou kosodrevinou. Samotný vrchol poskytuje pekné výhľady na masív Salatína.

Západne leží Biela skala (), sedlom Suchá priehyba () oddelený Suchý vrch (), Holica () a Huňová (), južne Fatrová (), Babky (), Malá kopa (), sedlom oddelená Veľká kopa (), Mních () a Trnác (), východne Ráztoka (), Jalovecká kopa (), Jalovecká hora (), Baníkov (), Lysec (), Spálená () a Salatín () a severne Zuberec (), Pálenica (), sedlom Prislop () oddelená Malá Ostrá () a mohutný Sivý vrch (). Vrcholom vedie značený turistický chodník. 

### Výhľady
Kosodrevinou porastený vrchol umožňuje rozhľad. Z vhodných častí sú viditeľné okolité vrcholy Západných Tatier, Oravské Beskydy, Oravská Magura, Skorušinské a Chočské vrchy, Malá a Veľká Fatra a Nízke Tatry.

## Prístup
* po  zelenej turistickej značke:
** od severu zo Sivého vrchu v hlavnom hrebeni Západných Tatier
** od juhu z vrchu Babky () cez sedlo Predúvratie
* po  modro značenej turistickej trase z Bobroveckej vápenice okolo chaty pod Náružím a sedlo Predúvratie
* po  červeno značenej hrebeňovke cez Sivý vrch:
** od západu z Hút
** od východu z Baníkovského sedla cez Brestovú () a sedlo Pálenica
* po  žltej turistickej značke zo Zuberca cez sedlo Pálenica

## Referencie

## Pozri aj
* Západné Tatry
* Sivý vrch (geomorfologická časť)
* Tatranský národný park
* Sivý vrch (národná prírodná rezervácia)
* Zoznam vrcholov v Západných Tatrách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Západných Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Liptovský Trnovec
Kategória:Bobrovec (obec)
Doplňovanie knižničného fondu

**Doplňovanie [[Knižničný fond|knižničného fondu]]** alebo **akvizícia** je súhrn procesov, ktorými sa vyberajú a získavajú dokumenty na účely vytvorenia a rozvíjania knižničných zbierok zodpovedajúcich funkciám danej knižnično-informačnej inštitúcie. Doplňovanie sa riadi tzv. *akvizičnou politikou*, ktorá sa odvíja od profilu fondu.

Slovenské knižnice sú povinné dopĺňať a sprístupňovať fond v súlade so zameraním knižnice a na princípe nezávislosti a odbornosti, pričom tieto činnosti nesmú podliehať ideologickej, politickej ani náboženskej cenzúre, ani komerčným alebo iným vplyvom.

Knižnice v prevažnej miere využívajú *priebežné doplňovanie*, zamerané na pohotové získanie dokumentov zo súčasnej produkcie. Pri budovaní niektorých čiastkových fondov sa využíva aj *retrospektívne doplňovanie*, ktoré spočíva v dodatočnom získavaní starších dokumentov. Retrospektívne doplňovanie má veľký význam pri nahrádzaní poškodeného či odcudzeného dokumentu, ale napríklad aj pri kompletizácii periodík. V odbivoch prípadoch je potrebné si určiť hranicu retrospektivity, teda rámcové stanovenie veku získavaných dokumentov.

## Získavanie dokumentov
Jednotlivé kroky získavania zahŕňajú:

# zisťovanie a identifikácia dokumentov, ktoré zodpovedajú profilu fondu
# informačné hodnotenie týchto dokumentov podľa stanovených výberových kritérií
# rozhodovanie o miere potrebnosti jednotlivých dokumentov
# výber optimálnych dodávateľov
# objednávanie dokumentov
# príjem dodaných dokumentov do knižnice
# príprava dokumentov na vstupné spracovanie

Najčastejší spôsob získavania dokumentov je nákup (pričom prostriedky môžu pochádzať z vlastných zdrojov, od sponzorov alebo z projektovej činnosti). Knižnice svoje dokumenty získavajú aj výmenou publikácií medzi knižnicami, prostredníctvom darov alebo povinných výtlačkov.

## Aktualizácia
Keďže dokumenty nevyhnutne prechádzajú procesom starnutia informácií, je potrebné zastarané dokumenty nahrádzať titulmi, ktoré svojim obsahom i prezentáciou lepšie zodpovedajú súčasnej úrovni poznania. Ide najmä o dokumenty, ktoré stratili svoju funkčnosť a ich frekvencia využitia je veľmi nízka, ale tiež dokumenty, ktoré časom prestali zodpovedať profilu fondu. Aktualizácia je kľúčová kvôli objemu knižničných zbierok, pretože uloženie fondu v knižnici má svoje priestorové obmedzenia. Prítomnosť nadbytočných dokumentov tak prispieva k nedostatku skladovacej plochy a zároveň sťažuje efektívne poskytovanie knižničných služieb. Doba vyhľadania dokumentu sa neúmerne predlžuje a fond by sa tak stával neprehľadným a nefunkčným.

## Fyzické spracovanie
Záverečnou časťou akvizičného procesu je fyzické spracovanie. Dokument sa fyzicky spracuje presne určeným opečiatkovaním (adjustáciou) a pridelením prírastkového čísla. Súčasťou pečiatky môže byť aj signatúra, predmetové heslo a triediace znaky (v slovenských reáliách MDT). 

## Referencie


Kategória:Knižničný fond
Odborná evidencia knižničných dokumentov

**Odborná evidencia knižničných dokumentov** je v slovenskom práve označenie pre evidenciu knižničných dokumentov (zaradených do knižničného fondu) v podobe prírastkového zoznamu, zoznamu úbytkov, evidencie výpožičiek, evidencie došlých čísiel periodík a podobných zoznamov. Podrobnosti ustanovuje vyhláška 201/2016 Z.z.  

V odbornej evidencii knižničných dokumentov sa vedie každý knižničný dokument zaradený do knižničného fondu bez ohľadu na spôsob nadobudnutia a formu nosiča. Knižnice vedú odbornú evidenciu buď v elektronickej alebo papierovej podobe. Ak knižnica používa elektronický záznam evidencie, po skončení roka je povinná vyhotoviť tlačený výstup odbornej evidencie. Základnými prvkami odbornej evidencie tvorí prírastkový zoznam a zoznam úbytkov. Tieto zoznamy knižnica uchováva po celý čas jej existencie.

## Základná odborná evidencia knižničných dokumentov
### Prírastkový zoznam
Obsahuje prírastkové číslo, signatúru (pokiaľ sa nezhoduje s prírastkovým číslom), meno a priezvisko autora a názov, vydavateľské údaje (miesto, vydavateľ, rok), cenu, spôsob nadobudnutia a dátum zápisu. Podľa potreby môže knižnica doplniť prírastkový zoznam o štandardné číslo (ISBN, ISSN, ISMN), jazyk dokumentu, údaje o prílohách alebo poznámku o vyradení. Platí, že každý nadobudnutý dokument sa zaeviduje pod jedno prírastkové číslo.

Prírastkové číslo a signatúra sú výsledkom fyzického spracovania v akvizičnom procese. 

### Zoznam úbytkov
Obsahuje poradové číslo, prírastkové číslo, signatúru (ak je nezhodná s prírastkovým číslom), meno a priezvisko autora a názov, dátum zápisu do zoznamu úbytkov, pričom podľa potreby môže knižnica doplniť dôvod vyradenia, odkaz na doklad o vyradení a cenu. Zoznam úbytkov obsahuje tie dokumenty, ktoré sa knižnica rozhodla z fondu vyradiť. Vyraďovanie je hlavným výstupom revízie knižničného fondu.

## Pomocná odborná evidencia knižničných dokumentov
Knižnica môže viesť ďalšie evidenčné zoznamy. 

Pomocná odborná evidencia sa člení na evidenciu výpožičiek, evidenciu došlých čísiel periodík a inú odbornú evidenciu. 

Iná odborná evidencia môže byť napr.: 
* evidencia deziderát
* evidencia objednávok
* evidencia povinných výtlačkov
* evidencia výmeny

## Referencie

Kategória:Knižničná a informačná veda
Vstupné spracovanie dokumentov

**Vstupné spracovanie dokumentov** sú (prevažne intelektuálne) činnosti a postupy, ktoré sú zamerané na výber, formalizáciu a ukladanie údajov o knižničnom dokumente, ktoré ho formálne a obsahovo charakterizujú. Je základom vytvárania bibliografických alebo katalogizačných záznamov.  

Objektom vstupného spracovania sú dokumenty, resp. údaje o dokumentoch, ktoré sú výstupom akvizičného procesu. Za istých okolností môžu byť tieto údaje preberané formou kooperatívnej katalogizácie z iných knižníc. Základom vstupného spracovania je informačná analýza dokumentu. Výsledkom informačnej analýzy je množina údajov, ktoré sa transformáciou menia na dokumentografické informácie. Uprostred tejto transformácie dochádza k štyrom procesom:

# Formalizácia a usporiadanie údajov, ktoré dokument charakterizujú z vonkajšej (vydavateľskej) stránky, tzv. identifikačných údajov
# Transformácia údajov o dokumente do informačného jazyka
# Redukcia textu v prirodzenom jazyku, pričom výsledkom je obsahová charakteristika, tzv. anotácia alebo abstrakt
# Transformácia prieskumového obrazu dokumentu do strojom čitateľnej formy

V spracovaní má veľký význam metodika uplatňovaná pri jednotlivých činnostiach. Spracovanie je potrebné realizovať v súlade s platnými štátnymi a medzinárodnými normami a metodickými materiálmi. Výsledkom vstupného spracovania je tvorba katalogizačného, resp. bibliografického záznamu. 

## Referencie

Kategória:Knižničná a informačná veda
Uchovávanie knižničného fondu

**Uchovávaním** knižničného fondu rozumieme súhrn činností a opatrení súvisiacich s fyzickou organizáciou, umiestnením, stavaním a ochranou dokumentov s cieľom zabezpečiť optimálne podmienky na využívanie knižničného fondu. Uchovávanie sa dotýka niekoľkých oblastí:

# Fyzická organizácia dokumentov
# Funkčné rozmiestnenie v priestoroch knižnice
# Vhodné uloženie dokumentov v rozličných ukladacích zariadeniach
# Optimálne usporiadanie podľa vhodných spôsobov radenia
# Doprava a redislokácia dokumentov v rámci knižnice
# Bezpečná ochrana pred škodlivými vplyvmi a odcudzením

## Referencie

Kategória:Knižničný fond
Los Angeles Museum of the Holocaust

**Los Angeles Museum of the Holocaust (LAMOTH)** v Los Angeles v štáte Kalifornia je najstaršie múzeum v USA, ktoré sa zaoberá spomienkou na holokaust a židovskou históriou.

## História
V roku 1961 sa stretla skupina preživších holokaustu na strednej škole v Hollywoode. Rýchlo si uvedomili, že z obdobia holokaustu každý z nich vlastnil fotografie, predmety, uniformy koncentračných táborov alebo iné cenné veci a rozhodli sa dať týmto položkám trvalý domov, kde by mohli byť vystavené. Uvedomili si tiež, že potrebujú miesto, kde sa môžu zaoberať spomienkou na holokaust. Mnohí zakladatelia stále pracujú v múzeu.
Za posledných 45 rokov vykonalo múzeum jedinečnú prácu v oblasti vzdelávania o holokauste. Bolo prvým múzeom v USA, ktoré ponúklo program odbornej prípravy učiteľov na zlepšenie vyučovania o holokauste na školách.

Múzeum navyše vytvorilo prvý katolicko-židovský dialóg v Kalifornii. Múzeum hostí rôzne výstavy. Ako prvé múzeum v USA sa zaoberalo témou "Prenasledovanie homosexuálov v tretej ríši". 
Od roku 2007 sa v múzeu môže robit rakúsky Gedenkdienst. K úloham rakúskych dobrovoľníkov patrí prekladanie dokumentov, organizácia prehliadok so sprievodcom v múzeu a práca s preživšími holokaustu.

## Úlohy
LAMOTH je jedno z mála bezplatných múzeí v meste Los Angeles. Organizuje aj bezplatnú prepravu žiakov do múzea.
Každoročne navštevuje múzeum okolo 10 000 žiakov.
Múzeum chce dosiahnuť hlavne dva ciele: spomínať a vzdelávať.

## Zdroje
* Los Angeles Museum of the Holocaust

## Zoznam referencií

Kategória:Múzeá v Kalifornii
Kategória:Los Angeles
Kategória:Múzeá Holokaustu
Kategória:Židovské múzeá
Sprístupňovanie dokumentov

**Sprístupňovanie dokumentov** je operácia pri dokumentových službách spočívajúca v predložení požadovaného dokumentu používateľovi pre priame použitie. Sprístupňovanie dokumentov sa realizuje rôznymi druhmi a typmi dokumentových služieb. Sprístupňovanie dokumentov môže byť samoobslužné alebo sprostredkované informačným pracovníkom.

## Pozri aj
* Voľný výber

## Referencie

Kategória:Knižničná a informačná veda
Odborná evidencia

**Odborná evidencia** môže byť:
*všeobecne: evidencia vykonávaná odborným spôsobom, pozri pod evidencia a odbornosť
*v knižniciach: odborná evidencia knižničných dokumentov 
*v múzeách a podobne: odborná evidencia zbierkových predmetov 

## Zdroje
Voľný výber

**Voľný výber** je sprístupňovanie celého alebo časti knižničného fondu priamym prístupom používateľov bez sprostredkovania knihovníkom. 

Voľný výber umožňuje používateľom priamy prístup ku knižničnému fondu, voľný pohyb medzi regálmi, môžu si sami prezerať a vyhľadávať uložené dokumenty, prípadne ich odniesť na zvolené miesto pre výpožičku. Priamy prístup je historicky asi najstaršou metódou knižničnej práce. Ako sa však časom zväčšovali fondy, knižnice čoraz viac siahali po možnosti uzavretých skladov, prístupných len pre zamestnancov knižnice alebo pre privilegovaných používateľov. Otázka priameho prístupu sa rozhodujúcim spôsobom týka princípu tzv. *otvorenej knižnice*.

Väčšina knižníc kombinuje voľný a sprostredkovaný prístup, napríklad najpoužívanejšie dokumenty umiestňuje do študovne na prezenčné štúdium a menej používané do skladu na absenčné výpožičky. Uzavreté sklady sú vo veľkej miere využívané v archívnom zmysle, napr. na zviazané periodiká alebo historický knižničný fond. Ďalšími dôležitými faktormi sú veľkosť fondu, chronologický rozsah dokumentov, personálna a priestorová dispozícia knižnice a pod. Miera konkrétnej aplikácie závisí vždy od úloh a podmienok príslušnej knižnice.

## Výhody voľného prístupu
* vychádza v ústrety túžbe po samostatnej činnosti používateľa a samoobsluhe
* vytvára podmienky na vyhľadávanie v súvislostiach a príbuzných odboroch v rozsahu, aký katalóg nedokáže poskytnúť
* pri rýchlej potrebe používateľa (overenie, porovnanie, spresnenie informácií) je voľný prístup vhodnejší než proces objednávky cez katalóg
* ak používateľ nevie svoju požiadavku definovať, prezeranie a listovanie môže byť plodnou metódou pre štúdium
* výchovný význam samostatnej práce so systémovo usporiadanými dokumentmi
* knižnica nie je zaťažená objednávkovým procesom
* šetrí čas používateľa, skracuje sa doba od zadania požiadavky a doručenia dokumentu
* marketingový význam a vizuálny rozmer priestoru knižnice

## Nevýhody voľného prístupu
* samoobsluha skracuje čas používateľa, ktorý mohol využiť na štúdium
* priame vyhľadávanie dokumentov na regáloch bez odbornej konzultácie je zväčša náhodné a nesystematické

* priestorovo náročné systematické radenie dokumentov
* väčšie nároky na vybavenie, osvetlenie, vykurovanie, upratovanie a veľkosť priestoru
* teplé a svetlé miestnosti skracujú fyzickú životnosť dokumentov
* vyššia miera opotrebovanosti, riziko poškodenia a riziko odcudzenia
* riziko zle zaradeného dokumentu a neporiadku, čím sa predlžuje doba vyhľadania dokumentu

## Referencie

Kategória:Knižničný fond
Subfond

**Subfond** alebo **podfond** môže byť:
*v knižnici: účelovo vymedzená časť knižničného fondu, synonymum: čiastkový fond, pozri čiastkový fond
*v múzeu a pod.: účelovo vymedzená časť zbierkového fondu, pozri subfond (múzeum)
*pri kolektívnom investovaní: jeden z fondov v rámci strešného fondu (v právnych predpisoch len v tvare "podfond"), pozri podfond (kolektívne investovanie)
Ukladanie dokumentov

**Ukladanie dokumentov** (dokonavý vid **uloženie dokumentov**) môže byť:
*všeobecne:
**zapisovanie dokumentov (v podobe dát) na pamäťové médium , pozri pod uloženie a dokument
**uchovávanie dokumentov 
*v knihovníctve: stavanie knižničného fondu

## Zdroje
Stavanie knižničného fondu

**Stavanie knižničného fondu** alebo **ukladanie dokumentov** (angl. shelving) je usporiadanie knižničného fondu podľa určitého systému, ktorý umožňuje spätné vyhľadanie knižničných jednotiek a ich ochranu. Stavanie zahŕňa *radenie dokumentov* podľa zvolených princípov, ich ukladanie v úložných zariadeniach, prideľovanie signatúr a budovanie miestnych zoznamov.

Stavanie fondu je dôležitou koncepčnou úlohou, na ktorej úspešnom riešení závisí kvalita a efektívnosť poskytovania knižnično-informačných služieb danej knižnice. Aj spôsoby a metódy stavania fondu, musia byť v súlade so základnou koncepciou sprístupňovania celkového systému jej fondov a subfondov

## Radenie dokumentov
Optimálne radenie by malo zabezpečiť požiadavky ako napríklad prehľadná orientácia, presné označenie umiestnenia každého dokumentu, efektívne využitie priestoru alebo pracovná nenáročnosť manipulácie s fondom. Spôsob radenia, ktorý by v plnej miere zabezpečoval všetky tieto kritériá, je mimoriadne ťažké, až nemožné vytvoriť. Najväčší rozpor vychádza z požiadavky maximálne uľahčiť využívanie uchovávaných dokumentov a nutnosťou šetriť pri tom priestor i čas. Tento rozpor však zmierňuje možnosť radiť fond diferencovane, teda pre každý čiastkový fond zvoliť individuálny spôsob radenia.

## Spôsoby radenia

### Vecný spôsob
Vychádza z tematiky dokumentových informácií, teda obsahu. Vecný spôsob radenia je využívaný najmä vo voľne prístupných fondoch knižníc. Tieto radenia sú najčastejšie definované pomocou klasifikačných systémov, na Slovensku najmä MDT. Využívajú sa tri možnosti radenia:

# Systematické - spočíva v usporiadaní dokumentov podľa vopred vytvorenej hierarchie na základe obsahu dokumentov.
# Skupinové - predstavuje určitý kompromis medzi vecným a mechanickým spôsobom. Dokumenty sú zatriedené do skupín podľa vedných odborov, v rámci ktorých sa dokumenty ďalej triedia mechanicky
# Predmetové - radenie dokumentov hovoriacich o jednom predmete. Využíva sa napríklad pri geografických lokalitách (kombinácia fondu regionálnej literatúry, fondu turistických sprievodcov a pod.)

### Mechanický (formálny) spôsob
Základom pre mechanické radenie je vonkajší, identifikačný znak zo vstupného spracovania. Formálne radenie sa využíva hlavne v skladoch knižníc, pretože umožňuje rýchlo a presne nájsť požadovaný dokument podľa vonkajšieho znaku, napr. signatúry. 

# Abecedné - podľa názvu dokumentu, mena alebo priezviska autora
# Formátové - podľa veľkosti a typu dokumentu (napríklad knihy, periodiká, atlasy, mapy a pod.)
# Prírastkové - podľa prírastkového čísla
# Poradové - podobné ako prírastkové radenie, ale každému dokumentu je možné prideliť zvláštne poradové číslo podľa vymedzených kritérií (napr. odlíšenie periodík, kníh, zborníkov, skript, atď.)
# Chronologické - podľa času zhotovenia (novšie knihy majú vyššiu frekvenciu výpožičiek)
# Geografické - napr. pri cudzojazyčnej, národnej alebo regionálnej literatúre, patentoch alebo technických normách 

## Referencie

Kategória:Knižničný fond
Prislop (Západné Tatry)

náhľad|Ostrá, sedlo Prislop a Malá Ostrá zo Sivého vrchu

**Prislop** (, ) je sedlo v Západných Tatrách na Slovensku. Nachádza sa v južnej rázsoche Sivého vrchu () medzi vrcholmi Malá Ostrá () na severovýchode a Ostrá () na juhozápade. Západné svahy spadajú do hornej časti Suchej doliny, východné do Bobroveckej doliny. Okolie sedla je tvorené vápencami a postupne zarastá nízkou kosodrevinou.

## Prístup
* po zelenej  turistickej značke zo Sivého vrchu
* po zelenej  turistickej značke zo sedla Predúvratie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

## Zdroj

Kategória:Sedlá Západných Tatier
Missy Franklinová

**Missy Franklinová** (; * 10. máj 1995 Pasadena, Kalifornia) je americko-kanadská plavkyňa.

Plávať začala, keď mala šesť rokov. Svoju prvú medzinárodnú medailu získala na svetovom plaveckom šampionáte v krátkom bazéne v roku 2010 v Dubaji. V pretekoch na 200 m znak skončila druhá (prvá bola Francúzska Alexianne Castel).

Medzinárodná plavecká federácia ju v rokoch 2011 a 2012 vymenovala za plavkyňu roka. Na Olympiáde 2012 v Londýne získala 2 individuálne zlaté medaily a dve zlaté a jednu bronzovú zo štafetových pretekov. Profesionálnou plavkyňou je od marca 2015. Na letnej olympiáde 2016 v Riu bola súčasťou výherného tímu v štafete 4 x 200 m voľným spôsobom. V individuálnych disciplínach sa jej však nedarilo, nedosiahla na finále.

Od Olympiády 2016 v Riu nesúťažila. Začiatkom júna 2018 oznámila návrat k súťaženiu. Missy Franklinová má duálne občianstvo USA a Kanady.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [Profil na stránke [Medzinárodná plavecká federácia|Medzinárodnej plaveckej federácie]] 

## Zdroj

Kategória:Osobnosti z Pasadeny (Kalifornia)
Kategória:Plavkyne USA
Kategória:Kanadské plavkyne
Kategória:Olympionici USA
Kategória:Plavci na Letných olympijských hrách 2012
Kategória:Plavci na Letných olympijských hrách 2016
Kategória:Olympijskí víťazi v plávaní
Kategória:Bronzoví olympijskí medailisti USA
Gerlachovský kotol

**Gerlachovský kotol** () je kotlina, ľadovcový kar jeden z najlepšie zachovaných po ústupe ľadovej doby vo Vysokých Tatrách. Jej rozloha je . Dno kotliny, zavalené skalnými rumoviskami, je vo výške . Kotlina je medzi juhozápadným a juhovýchodným ramenom Kotlového štítu, od juhu uzavretá nepravidelným morénovým valom () spájajúcim obidve ramená a zvažujúcim sa do Hromadnej doliny. Na západnej strane je Batizovská dolina a na východnej Velická dolina. 

## Názov
Vyplýva z polohy v masíve Gerlachovského štítu, ktorý leží v niekdajšom chotári obce Gerlachov.

## Prví návštevníci
Kotlinu v dávnych časoch navštevovali poľovníci, pytliaci poľujúci na kamzíkov. Horolezci ju objavili, keď sa pokúšali vystúpiť po jej okrajoch na Gerlachovský štít. V zime ju prvý navštívil Mikuláš Sontág v rokoch 18731880

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape 

Kategória:Doliny Vysokých Tatier
Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Železničná stanica Smiths Falls

**Železničná stanica Smiths Falls** je železničná stanica v Smiths Falls, v kanadskej provincii Ontário.

V stanici zastavujú vlaky VIA Rail Canada. Stanica nie je obsadená, k dispozícii je bezbariérový prístup k stanici a na perón, telefóny a sociálne zariadenia. Platené parkovanie je tiež možné.

## Staničné budovy
### Stanica CPR
Originálna budova osobnej stanice bola postavená spoločnosťou Canadian Pacific Railway v roku 1887. V roku 1999 mala byť zbúraná, ale amatérska divadelná skupina Smiths Falls Community Theatre podala návrh na jej rekonštrukciu. Po rekonštrukcii za 750 000$ sa prvá premiéra v budove konala v máji 2010. V divadle je k dispozícii 140 miest na sedenie. Aj po rekonštrukcii časť budovy využívala VIA Rail ako čakáreň.

### Stanica CNoR
V roku 1912 spoločnosť Canadian Northern Ontario Railway postavila budovu stanice. Od apríla 1979 prestala spoločnosť Canadian National používať trať medzi Smiths Falls a Strathcona a VIA Rail presunula svoje vlaky na úsek CPR Brockville. V roku 1985 lokálna skupina uzavrela zmluvu s CN o odkúpení budovy a lízingu pozemku pod ňou a malej časti trate. V tom istom roku vznikla dočasná muzeálna expozícia. V októbri 1985 sa stanica stala National Historic Site. Múzeum postupne prikúpilo ďalšie nehnuteľnosti a vykonalo úpravy a rekonštrukcie. Dnes je sídlom Railway Museum of Eastern Ontario.

### Nová stanica
8. marca 2010 VIA Rail zverejnila plány výstavby novej stanici na sever od centra mesta a presťahovanie do nej. Nová stanica mala mať charakteristickú vežu. Mala tiež zredukovať konflikty cestových poriadkov osobnej a nákladnej dopravy keďže stará stanica je situovaná v strede križovatky dvoch vyťažených tratí spoločnosti Canadian Pacific Railway a traťových úsekov Via Rail Smiths Falls a Brockville. Nová stanica má plochu 400 štvorcových stôp a rozpočet výstavby dosiahol 750 000$.

## Referencie

## Zdroj
 

Smiths Falls
Kategória:Smiths Falls
Čiastkový fond

::*Čiastkový fond (alebo nesprávne: dielčí fond) môže znamenať aj jeden z fondov strešného fondu, pozri [[podfond (kolektívne investovanie)]].*
**Čiastkový fond** (iné názvy: **subfond**, **vyčlenený fond** , **podfond** , nesprávne: *dielčí fond* ) je relatívne samostatná a osobitne uchovávaná súčasť knižničného fondu, ktorá je vyčlenená podľa určitého zreteľne vymedzeného hľadiska a plní v rámci danej knižnice alebo systému špecifické funkcie

Keďže potreby používateľov sú veľmi rôznorodé a možno ich uspokojiť len prostredníctvom dokumentov s rozdielnymi charakteristikami, knižnica nikdy nebuduje svoj fond jednoliato, ale člení ich do viacerých subfondov. Tie sa navzájom odlišujú svojím obsahom, určením, spôsobom využívania, miestom uloženia a poslaním. Takéto členenie má pre knižnicu veľký význam, pretože všetky otázky budovania, sprístupňovania a ochrany fondov môže riešiť individuálne a diferencovane podľa požiadaviek príslušného subfondu. Vytvorenie systému čiastkových fondov je kľúčovým krokom pri organizácii a usporiadaní knižničného fondu.

Čiastkové fondy sú charakterizované z niekoľkých hľadísk:

# Spoločenská funkcia (odborné alebo všeobecnovzdelávacie zameranie)
# Tematický profil (univerzálne, viacodborové a odborové, resp. špecializované fondy)
# Typologická štruktúra (komplexné a špeciálne fondy)
# Spôsob využívania (operatívny, archívny a rezervný fond). 

## Referencie

Kategória:Knižničná a informačná veda
Kategória:Knižničný fond
Batizovský žľab

**Batizovský žľab** () je strmý kuloár na juhozápadnom úbočí Gerlachovského štítu vo Vysokých Tatrách. Nachádza sa vo výške   . Jeho dolný zráz je zabezpečený umelými pomôckami a býva označovaný ako Batizovská próba. Jeho horná časť je  takmer na úrovni samotného štítu. Svah má sklon asi 30°, v hornej časti, kde sa spája s cestou z Velickej próby a Krčmárovho žľabu, má sklon 45° až 50°. Žľab sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku.

## Referencie


## Externé odkazy
*Batizovský žľab 
*Výstup na Gerlach
*Výstup na Gerlach
* Poloha na turistickej mape 

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Batizovská dolina
Malý Minčol

**Malý Minčol** môže byť:

* vrch v Čergove, pozri Malý Minčol (vrch v Čergove)
* vrch v Malej Fatre, pozri Malý Minčol (vrch v Malej Fatre)

## Pozri aj
* Minčol
Kútna plachta

[náhľad|Kútna plachta v izbe domu stredného roľníka z [Liptovská Sielnica|Liptovskej Sielnice v Múzeu liptovskej dediny v Pribyline]]
náhľad|Detail výšivky kútnej plachty (Národopisné múzeum. Letohrádek Kinských, Praha)

**Kútna plachta** (iné názvy pozri nižšie) je obdĺžniková textília, ktorá slúžila na priestorové oddelenie šestonedieľky od ostatného priestoru miestnosti v reálnom i magickom zmysle.

## Názvy
Kútnu plachu poznáme pod rôznymi (väčšinou regionálnymi) názvami, najmä: **kútna**/**kútnická plachta**, **kútová puachta**, **plachta do kúta**, **kútnica**/**kútnyca**, **záponná**/**záponová plachta**/**puachta**, **plachta pre šestonedieľku**, **zasteľacia**/**zascelacá**/**zástelná plachta**, **zastieracá puachta**, **zastelačka**, **prest**(**i**)**eradlo**/**prosceradlo**, **plachta na záclonu**, **ketižová plachta**, **šestka**, **šestonedelná puachta**, **kradľova plachta**, **plachta**.

## Charakteristika
Názvy obsahujúce slovo kút sú odvodené od miesta v izbe (kút), kde ležala rodička-šestonedieľka. Plachtu po pôrode upevnila pôrodná babica na strop izby a dve strany postele, pričom v rohu postele bola plachta uchytená pomocou drevenej palice alebo hrablí. Kútna plachta sa mohla použiť aj na zavinutie dieťaťa, ktoré bolo nesené na krst, prípadne ju mohla mať nevesta už pri sobáši, aby to zaručilo jej plodnosť. V niektorých regiónoch ňou niekedy zakrývali v bolestiach umierajúcu ženu, aby jej plachta „odobrala bolesti“.

Kútna plachta mala aj magický význam, podľa ľudových predstáv chránila rodičku od zlých vplyvov. Za kútnu plachtu nesmeli vojsť ani najbližší mužskí príbuzní a žena spoza nej nemala vychádzať do ukončenia šestonedelia. Ochranno-magickú funkciu mali aj niektoré predmety, upevnené na plachte (napr. ihly, klince, cesnak, liečivé byliny, kúsok chleba a iné). Podobne aj dekoratívne stvárnenie plachty bolo zvýraznené votkávaním rozličných vzorov červenej farby, napríklad s motívom kohúta, ako aj s kresťanským motívom Baránka božieho a pod. 
 
Kútna plachta pozostávala z viacerých kusov domáceho plátna, dosahovala dĺžku 2 – 2,5 metra, okraje plachty mohli byť zdobené paličkovanou alebo háčkovanou čipkou.

## Referencie

## Literatúra
* 
* 
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Kútna plachta v internetovej encyklopédii Centra pre tradičnú ľudovú kultúru SĽUK

## Zdroj (ak nie je uvedené inak)
* VÁCLAVÍK, Antonín. Genese obřadních plachet, koutnice a úvodnice. In: 

Kategória:Ľudový odev
Kategória:Ľudová kultúra na Slovensku
Kategória:Pôrod
Predúvratie

**Predúvratie** (, ) je sedlo v Západných Tatrách na Slovensku. 

## Polohopis
Nachádza sa v južnej rázsoche Sivého vrchu () medzi vrcholmi Veľká kopa () na severe a Malá kopa () na juhu. Východné svahy spadajú do Bobroveckej doliny (vetva Jaloveckej doliny). Na tejto strane sa nachádza Zápačný žľab, ktorým v zime padajú lavíny. Západné svahy klesajú do Huňovej doliny (vetva Suchej doliny).

Sedlo je čiastočne zatrávnené, čiastočne zarastené kosodrevinou. V minulosti slúžilo ako horský pasienok, v blízkosti sa totiž nachádza prameň. Z Predúvratia vedie nenápadný chodník (neznačené) do sedla Suchá priehyba medzi Ostrou a Suchým vrchom. Modrá značka od Chaty pod Náružím bola amatérsky vyznačená užívateľmi chaty a až v roku 1994 bola začlenená do siete oficiálnych turistických trás TANAP-u.

## Prístup
* po modrej  turistickej značke z rázcestia Grúň
* po zelenej  turistickej značke ze Sivého vrchu
* po zelenej  turistickej značke z rázcestia Grúň

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Predúvratie na Turistika.cz

## Zdroj

vľavo|náhľad|Sedlo Predúvratie

Kategória:Sedlá Západných Tatier
Šestka

**Šestka** môže byť:
* číslo 6, pozri 6 (číslo)
* vec označená číslom 6 alebo 6. (napr. šiesta kategória, električka číslo šesť, izba číslo šesť, šiesty rýchlostný stupeň, šiesty zub od stredu chrupu)
* šestica (napr. šestica koní, šestica hráčov)
* strana kocky so 6 bodkami
* 6 koní ťahajúcich (tri páry koní ťahajúce) koč, pozri pod záprah
* izba pre 6 osôb, pozri pod izba
* v basketbalovom slangu: trestný hod zo vzdialenosti šiestich krokov do basketbalového koša
* kútna plachta
* historicky: šesťokovný sud, pozri pod sud

## Zdroje
Antigravitácia

**Antigravitácia** je účinok fiktívneho energetického poľa, ktoré by kompenzovalo účinky gravitačného poľa astronomického telesa.

## Referencie

Kategória:Fyzika
Jacob Engel

**Jacob Engel** (*17. januára 1949, Záhreb)  je miliardár z Izraela, aktívny v oblasti ťažby surovín, a CEO  Elenilto Group.

V 1951, Engel imigroval do Izraela z Chorvátska.

Sídlo spoločnosti Elenilto Group je v Tel Avive, Azrieli Center- Square Tower.

Engel pôsobil v oblasti real-estate.

V 2010, Elenilto získalo 25-ročnú licenciu na vybudovanie "Liberia's Western Cluster" ,skupinu troch baní, jedného z najvýznamnejších železných depozitov v Afrike.

## Referencie


Kategória:Osobnosti zo Záhrebu
Prestieradlo

**Prestieradlo** (nárečovo: *presteradlo*, *prosteradlo*, *prosceradlo*) môže byť:
* (ozdobná) textilná prikrývka, plachta, pozri pod prikrývka a plachta
* (ozdobný) obrus na stôl, pozri obrus (stôl)
* plachta ako typ súčasti ženského odevu, synonymá: plachta, obrus, odevná plachta, pozri odevná plachta
* zdobená posteľná plachta, pozri pod posteľná plachta
* kútna plachta

## Zdroje

*prestieradlo. In: * [[Krátky slovník slovenského jazyka]]*, 2003 dostupné online
*prestieradlo. In: *[[Slovník slovenského jazyka (Peciar)|Slovník slovenského jazyka]]*, 1959-1968. dostupné online
*prikrývka; plachta. In: *Synonymický slovník slovenčiny*, 2004. dostupné online
*
*
*
Obrus

**Obrus** (nárečovo *ubrus*; nárečovo najmä ak je z domáceho ľanového plátna aj: *portok*, *prtok*, *partok*, *pertok*, *partek*) môže byť:
*(obyčajne textilná) prikrývka na stôl (najmä počas stolovania), synonymum: prestieradlo, pozri obrus (stôl)
*regionálne alebo nárečovo:
**druh súčasti ženského odevu, synonymá: prestieradlo, plachta, odevná plachta, pozri odevná plachta
**a) plachta na odnášanie jedla do poľa, synonymum: obrúsok, b) plachta (obyčajne štvorcové plátno) na prenášanie nákladov (najmä sena, trávy a pod.), pozri plachta (nosenie)

**Obrus** môže byť v technike a pod. aj:
*jemný materiál odpadajúci pri brúsení, synonymum: oter,pozri obrus (materiál)
*obrusovanie (obrúsenie), oter, najmä ako:
**vyhladenie (opotrebenie) povrchu súčiastky
**opotrebenie vozovky či dlažby premávkou, pozri obrus vozovky a obrus dlažby
*v geológii: obrúsenie skalného podkladu ľadovcom či vetrom, resp. takto vzniknuté miesto, pozri obrus (geológia)

## Zdroje
Čepiec

**Čepiec** (nárečovo: *čapec, čapiec*) môže byť:
* druhá komora predžalúdka prežúvavcov, pozri čepiec (prežúvavce)
* ženská pokrývka hlavy, pozri čepiec (pokrývka hlavy)
* nárečovo:
**prikrývka hlavy malého dieťaťa/dojčaťa, synonymum: čepček, pozri čepček (pokrývka hlavy)
**polkužeľovitá strieška na najvyššej časti štítu strechy, pozri čepiec (strecha)
**pobrušnica ošípanej, pozri pod pobrušnica a ošípaná

## Referencie

## Pozri aj
* čepček
Anthony Bourdain

**Anthony Michael Bourdain** (* 25. jún 1956, New York City, New York, USA – † 8. jún 2018, Kaysersberg Vignoble, Francúzsko) bol známy americký šéfkuchár, spisovateľ a televízna osobnosť.

## Smrt’
61-ročný zomrel 8. júna 2018 v dedine Kaysersberg-Vignoble vo Francúzsku počas natáčania, ked’ spáchal samovraždu obesením.

## Externé odkazy
* 
* 

## Zdroj
* 

Kategória:Filmoví herci USA
Kategória:Televízni herci USA
Kategória:Obete samovrážd
Suchá priehyba

**Suchá priehyba** (iné názvy: **Sedlo pod Homôľkou**, **Sedlo pod Suchým vrchom**; ) je sedlo v Západných Tatrách na Slovensku s nadmorskou výškou  .

## Polohopis
Nachádza sa v západnej rázsoche Ostrej medzi samotnou Ostrou () na východe a Suchým vrchom () na západe. Severné svahy spadajú zo sedla do Suchej doliny, južné do doliny Pod Homôľkou (bočná vetva Huňovej doliny). Rôzne varianty slovenského názvu sú zapríčinené tým, že Suchý vrch sa občas nazýva Homôľka. V minulosti spájala Suchú priehybu a sedlo Predúvratie neznačená turistická cesta. V súčasnosti nie je oblasť turisticky prístupná, pretože leží na území národnej prírodnej rezervácie Suchá dolina.

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

## Zdroj

Kategória:Sedlá Západných Tatier
Letečko

náhľad|Letečko
**Letečko** (iné názvy: **letočko**, **letko**, **leto**, **lesola**, **lésola**, **máj**, **májik**, **hájik**) je zelená vetvička, používaná pri jarných obchôdzkach dievčat, ktorá symbolizovala prichádzajúcu jar a prebúdzajúci sa život. V súlade s predstavami v tradičnom roľníckom prostredí bolo potrebné zabezpečiť príchod jari a zabezpečiť  priaznivé podmienky pri získavaní obživy aj rituálnymi úkomni. Dospievajúce dievčatá s letečkom obchádzali dedinou domy, priali zdravie v rodine a prosperitu v hospodárstve, za čo boli odmenené naturáliami, prípadne finančne. Išlo buď o samostatný obrad alebo sa tieto obchôdzky uskutočnili hneď po zničení Moreny, symbolu zimy a smrti. Obchôdzky sa konali od štvrtej pôstnej nedele do Juraja (24. apríla) a boli sprevádzané piesňami: 

 

V súčasnosti patria tieto obchôdzky najmä do detských folklórnych súborov.

## Referencie


## Zdroje
* letečko. In:  
* 

Kategória:Ľudové zvyky
Truhlica na výbavu

náhľad|vpravo|Truhla na šaty, lokalita Vysočina, Česko
**Truhlica** (*truhla*, *škrina*, *súsek*) **na výbavu** je druh uzavretého odkladacieho nábytku, ktorý dostávala nevesta do výbavy. Bola osobným majetkom nevesty a slúžila na uloženie odevu a textilu. Často mala na čelnej strane meno majiteľky a dátum sobáša. Prevoz výbavy patril k dôležitým predsvadobným úkonom.

Z hľadiska konštrukcie delíme truhly na na dve skupiny. Starším druhom sú truhly z tvrdého dreva stĺpikovej konštrukcie, so stenami zhotovenými šindľovou technikou, s plochým alebo sedlovým vrchnákom, zdobené rytým geometrickým ornamentom. Vyskytovali sa najmä na severozápadnom Slovensku. Mladším druhom sú truhly z mäkkého dreva. Základ tvoria ploche steny navzájom spojené čapovaním s plochým vrchnákom. Vyskytovali sa na celom území Slovenska. Spoločným znakom oboch druhov truhiel bol vo vnútri úzky priečinok na bočnej strane, ktorý slúžil na úschovu cenností, písomností a rôznych drobností. Vrchnák priečinka slúžil zároveň ako podpera vrchnáka truhly pri jej otvorení. Truhly stáli zvyčajne na doskových tvarovaných nohách alebo na sústružených či rezaných nohách rôznych tvarov. Opatrené boli kovanými držiakmi a zámkami na kľúč. Niektoré truhly obsahovali aj skrýš, najčastejšie vo zdvojenom dne alebo bočnej stene. 

Truhly na odev patria k najviac zdobeným kusom ľudového nábytku. Uplatňovala sa na nich najmä maľovaná výzdoba, rytý ornament, príp. intarzia. V novej domácnosti tvorila truhlica súčasť zariadenia izby. V porovnaní s truhlou na potraviny bola kratšia a širšia. Na prelome 19. a 20. storočia sa objavili truhly, ktoré mali v spodnej časti širokú zásuvku. Začiatkom 20. storočia ich začali nahrádzať skriňa.

## Referencie


## Literatúra
* 

Kategória:Ľudový nábytok
Malý Minčol (vrch v Malej Fatre)

**Malý Minčol** () je vrch v hlavnom hrebeni Lúčanskej Malej Fatry. Leží približne  západne od Vrútok. Lokalitou prechádza Medzinárodná diaľková turistická trasa E3.

## Poloha
Nachádza sa v južnej polovici pohoria, v geomorfologickom podcelku Lúčanská Fatra a jej časti Lúčanské Veterné hole. Vrch leží v Žilinskom kraji, na hranici okresov Žilina a Martin. Na vrchole sa stretávajú hranice katastrálnych území mesta Vrútky a obce Stráňavy. Najbližšími vrcholmi sú juhozápadným smerom po hrebeni ležiaci Minčol (), severovýchodným smerom pokračuje hrebeň na Úplaz (). Severozápadne sa nachádza vrch Hoblík () a východným smerom leží Diaľna (). Na úpätí Minčola na žilinskej strane sa nachádzajú obce Stráňavy a Višňové s rovnomennými, turisticky zaujímavými dolinami. 

## Opis
Vrch je súčasťou hlavného hrebeňa, ktorý vedie od vrchu Domašín () v Strečnianskej tiesňave cez Malý Minčol na Veľkú lúku (). Od dominantného Minčola ho oddeľuje sedlo Okopy (), plytké sedlo na severovýchode oddeľuje Úplaz (). Práve s Úplazom tvorí Malý Minčol jeden masív. Podobne ako susedný Minčol, aj tento vrch pôsobí mohutnejším dojmom zo západnej, žilinskej strany. Svahy pokrýva zväčša smrekový, miestami zmiešaný les, vrcholová časť je bez porastu, čím umožňuje kruhový výhľad. Okolie vrcholu je porastené plochami čučoriedky obyčajnej. Severné svahy odvodňujú prítoky Stráňavského potoka, južné potok Javorina a východnú časť Kamenný potok. 

### Výhľady
náhľad|vľavo|Výhľad východným smerom
Z vrcholu je, podobne ako zo susedného Minčola, kruhový výhľad na Žilinskú kotlinu, mesto Žilina, Turčiansku kotlinu, mesto Martin a na Malú a Veľkú Fatru. Pri priaznivých podmienkach sa prejaví jeho výhodná poloha v osi horného toku rieky Váh a nižších pohorí na severe a západe. Na východ tak dovidieť ponad Liptov k štítom Západných, Vysokých a Nízkych Tatier, veľmi dobre vidieť Veľký Choč a Krivánsku časť Malej Fatry, Oravské i Kysucké Beskydy a západným smerom i Moravsko-sliezske Beskydy s Lysou horou.

## Prístup
* po  značenej trase E3:
** z juhozápadu po hrebeni zo susedného Minčola
** zo severu po hrebeni zo sedla Javorina cez Úplaz
* po  značenom chodníku 2728:
** z obce Višňové cez Hornú roveň a Minčol
** z Vrútockej lokality Piatrová cez sedlo Okopy

## Referencie

## Pozri aj
* Lúčanská Fatra
* Zoznam vrcholov v Malej Fatre

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

## Zdroj
* Malá Fatra – Martinské hole, Letná turistická mapa 1:50 000'', Vojenský kartografický ústav, š.p., Harmanec, 2000

Kategória:Vrchy v Malej Fatre
Kategória:Vrchy v Lúčanskej Fatre
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Žilina
Kategória:Vrchy v okrese Martin
Májik

**Májik** môže byť:
*malý máj (v zmysle ozdobený strom), pozri pod máj (rozlišovacia stránka)
*nárečovo:
**vianočný stromček
**ozdobený konár, najmä z brezy
**letečko
*zastarano: smrekovec opadavý

## Zdroje
Letko

**Letko** môže byť:
*(básnická) zdrobnenina slova leto
*nárečovo:
**letočko
**podbeľ liečivý (Tussilago farfara)
*priezvisko, napr.:
**Ivan Letko
**Pavol Letko
**Hana Gajdošová-Letková

## Zdroje
Čepček

**Čepček** (nárečovo aj: *čepčík*, *čepeček*) môže byť:
*malý čepiec
*nárečovo:
**prikrývka na hlavu dojčaťa, pozri čepček (pokrývka hlavy)
**zvyšok blany z plodového obalu na hlave malého dieťaťa

**Čepček** môže byť aj priezvisko, pozri Čepček (priezvisko), napr.:
*Elena Čepčeková
*Martin Čepček

## Pozri aj
* čepiec

## Zdroje
Čepček (pokrývka hlavy)

náhľad|Dojča s čepčekom.
**Čepček** (iné názvy: **čepčík**, **čepeček**; zriedkavo: *čepiec*, *čapec*, *čapiec*) je (nárečový) názov prikrývky hlavy dojčaťa.

Detský čepček sa používal ako pokrývka hlavy pre deti od narodenia po vek troch rokov. Bol vyrobený z plátna alebo kupovanej látky ako kartún. Predná časť a dienko boli strihané spolu, dve bočné časti boli osobitne pridané. Zaväzovaný bol šnúrkami pod bradou. Dominantnou farbou bola červená, ktorá mala chrániť dieťa pred negatívnymi silami. Čepček použitý pri krste bol darovaný od krstnej mamy a bol zdobenejší ako bežné čepčeky.

## Referencie

Kategória:Pokrývky hlavy
Kategória:Ľudový odev