open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varta futsal liga 2018/19

**Varta futsal liga 2018/19** bol 26. ročník 1. Slovenskej ligy futsalistov, najvyššej futsalovej súťaže mužov na Slovensku, kontrolovanej Slovenským futbalovým zväzom (SFZ), resp. Výkonným výborom Slovenského futsalu. V súťaži účinkovalo 9 družstiev, čo je o jeden tím menej ako v minulej sezóne. Svoj druhý titul získalo družstvo Pinerola Futsal 1994 Bratislava, ktoré vo finálovej sérii zvíťazilo nad Mimel Lučenec.

## Systém súťaže
Systém súťaže sa oproti minulej sezóne nezmenil. Po základnej časti (ZČ), v ktorej odohral každý s každým zápasy jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off. Do play-off postúpilo 8 najlepších družstiev po ZČ, pričom všetky boli zaradené do štvrťfinále. To sa hralo na 3 víťazné zápasy, rovnako ako semifinále a finále. Play-off o 3. miesto sa hralo na 2 víťazné zápasy. 

## Účastníci

Poznámky: 
* Klub ŠK Slovan Bratislava futsal, ktorého družstvo skončilo v minulej sezóne na 1. mieste, na neprihlásil do tejto sezóny.
* Družstvo Futsal team Levice, ktoré v minulej sezóne ako 9. tím súťaže neuspelo v prelínacej súťaži, bolo oslovené Slovenským futsalom, aby doplnilo chýbajúci počet 10-tich tímov.
* Klub MFK Ivekol Nové Zámky, ktorého družstvo skončilo v minulej sezóne na 6. mieste, neuhradil účastnícky poplatok 500 € ani v náhradnom termíne a bol tak vyradený zo súťaže. Neskôr oslovený klub FK Orion Tip Bánovce nad Bebravou, ktoré družstvo neúspešne súťažilo v prelínacej baráži, nevyužil právo hrať v najvyššej súťaži.

## Výsledky
### Základná časť
;Zápasy 

;Tabuľka 

Zdroj: futbalnet.sk

### Play-off
#### Štvrťfinále

#### Semifinále

#### Play-off o 3. miesto

#### Finále

Poznámka: Boldom sú označené zápasy vyššie nasadeného družstva hrané doma.

## Konečné umiestnenie

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka združenia Slovenský futsal

## Zdroje
* 1. slovenská liga na stránke futsalslovakia.sk 
* 1. slovenská liga 2018/19 vo futsale na stránke futbalnet.sk 
* 1. slovenská liga 2018/19 vo futsale na stránke flashscore.sk

Kategória:Futsal v 2018
Kategória:Futsal v 2019
Kategória:Slovenská extraliga vo futsale
Inna Puhajková

**Inna Puhajková** (* 2. marec 1986, Rovno, Ukrajinská SSR, Sovietsky zväz) je česká moderátorka a modelka ukrajinského pôvodu.

## Biografia
Inna Puhajková sa narodila 2. marca 1986 v ukrajinskom meste Rovno v Sovietskom zväze. Jej mama je dcérou Volyňských Čechov, otec je Ukrajinec. Na začiatku 90. rokov 20. storočia prišli do Česka.

V roku 2002 si zahrala v amatérskom seriáli *Parťáci S.R.O* sestru Tomáša Magnuska.

Študovala na Strednej policajnej škole Ministerstva vnútra v Prahe, kde v roku 2006 maturovala. Tri roky strávila v Spojených štátoch, potom aj v Rusku. Hovorí plynule anglickým aj ruským jazykom. Jej priateľom bol legendárny český hokejista Jaromír Jágr, s ktorým dlho žila. V roku 2013 študovala v treťom ročníku na súkromnej Vysokej škole finančnej a správnej v Prahe v odbore *Marketingová komunikácia*, no doposiaľ (február 2019) nie je vedená v registri absolventov vysokej školy.

Od novembra 2012 pracuje ako športová reportérka TV Nova. Od februára 2013 pracuje aj ako moderátorka relácie *Športové noviny*.

## Zdroj

Kategória:Českí televízni moderátori
Kategória:České modelky
Kategória:České osobnosti ukrajinského pôvodu
Daniel Takáč

Ing. **Daniel Takáč** (* 12. január 1971, Praha) je český moderátor a televízny spravodaj Českej televízie špecializujúci sa na politiku. V súčasnosti (2019) striedavo so Zuzanou Tvarůžkovou moderuje reláciu *Interview ČT24*.

## Biografia
Narodil sa v hlavnom meste Česko-Slovenska, Prahe. Študoval na Strednej priemyselnej škole dopravnej v Prahe, kde maturoval v roku 1989. V štúdiu ďalej pokračoval na elektrotechnickej fakulte Českého vysokého učenia technického v Prahe. V roku 1994 promoval a získal titul inžinier. Už počas štúdia pracoval v Českom rozhlase.

Počnúc rokom 1991 pôsobí v Českom rozhlase ako moderátor a redaktor na stanici Rádiožurnál.

Od roku 1994 až do apríla 2005 pracoval v súkromnej televízii Prima. Medzi rokmi 1997 až 2001 bol dokonca šéfredaktorom spravodajstva. Následne prešiel do Českej televízie, v ktorej uvádzal relácie: 
* *Hyde Park* (január 2010?)
* *Události, komentáře* (apríl 2014jún 2018)
* *Interview ČT24* (jún 2018súčasnosť)

## Zdroj

Kategória:Českí televízni moderátori
Kategória:Českí novinári
Kategória:Osobnosti Českej televízie
Kategória:Absolventi Českého vysokého učení technického
Kategória:Osobnosti z Prahy
Thaleia Flora-Karavia

**Thaleia Flora-Karavia** (novogrécky: Θάλεια Φλωρά-Καραβία, (* 1871 Siatista† 17. január 1960, Atény) bola grécka výtvarná umelkyňa. Je autorkou impresionistických kresieb a akvarelov.

## Život
Thaleia Flora sa narodila v roku 1871 v meste Siatista v Západnej Makedónii. V 1874 sa presťahovala s rodinou do Istanbulu. Tu dosiahla základné vzdelanie medzi 1883 až 1888 na dievčenskej škole „Zappeion“. Po úspešnom skončení pracovala jeden rok ako učiteľka. Potom sa rozhodla študovať maľbu a v roku 1895 sa presťahovala do Mníchova, kde pracovala s Georgiosom Jakobidesom (1853 – 1932) a Nikolaosom Gyzisom (1842 – 1901). 

Pretože ako žena v tej dobe nemohla dostať vzdelanie na umeleckej škole *Akademie der Bildenden Künste München*, brala kurzy kreslenia a maľby na súkromnej škole. Študovala po boku umelcov ako Nikolaos Vokos (1859 – 1902), Paul Nauen (1859 – 1932), Anton Ažbe (1862 – 1905) a Walter Thor (1870 – 1929). V 1898 sa vrátila do Istanbulu a v 1900 odišla späť do Mníchova. 

Flora cestovala do rôznych miest Európy. V roku 1906 mala výstavu v Aténach so Sophiou Laskaridou. Počas jej návštevy Egypta v 1907 sa vydala za novinára Nicholasa Karavia. Na najbližších 30 rokov sa jej domovom stala Alexandria.

Založila tam umeleckú školu a viedla ju. Počas prvej balkánskej vojny (1912/13) sa rozhodla nasledovať gréckych vojakov ako vojnová dopisovateľka pre noviny „Alexandria Newspapers” riadené jej manželom. 

Jej kresby zaznamenávali v impresionistickom štýle životy vojakov, utečencov a vojnové obete.   

Tieto kresby publikovala v roku 1936 v knihe “Impressions of the 1912–1913 war in Macedonia and Epirus”. Tiež zaznamenala grécko-tureckú vojnuv 1921 a albánsky front počas taliansko-gréckej vojny (1940/41). V roku 1940 sa Flora-Karavia presťahovala do Grécka, kde žila po zvyšok svojho života. Zomrela v Aténach v roku 1960.

## Dielo
Thaleia Flora začala vystavovať svoju prácu v roku 1898 a bolo ju možné vidieť na sólo výstavách alebo skupinových exhibíciách v Grécku a iných krajinách, vrátane skupiny Parnassus na Svetovej výstave v Paríži v roku 1900, v Istanbule v 1901 a 1902, v Aténach v roku 1903. Tiež vystavovala v Káhire v 1909, Ríme v 1911 a na Benátskom Biennale v roku 1934. 

Práce Thaleia-Flora Karavie zahŕňajú viaceré žánre: portréty, krajinky, žánrové výjavy, zátišia a knižné ilustrácie. Zo začiatku dodržiavala konzervatívny akademický kánon, ale neskôr prijala koncept impresionistov a maľovanie v plenéri. Múzeum vojny v Aténach vlastní veľkú kolekciu akvarelov a pastelov od Flory Karavie z prvej balkánskej vojny a grécko-tureckej vojny v roku 1921. Jej skeče znázorňujú bitku o Bizani vo februári 1913, improvizovanú nemocnicu vo Philippiada, kúpanie koní, vkladanie chleba do pece, kráľa Konštantína I. a jeho sprievod.

V roku 1957 kúpili od umelkyne približne 70 jej vojnových kresieb a darovali ich mestskej umeleckej galérii v Ioannina.

## Bibliografia
* Michael LLewellyn Smith: Athens: A Cultural and Literaly History

## Externé odkazy
* Paletaart
* Katsigras gallery
* Pinakotéka Ioannina 

## Zdroj

Kategória:Grécki maliari
Kategória:Impresionistickí maliari
1. futsalová liga žien 2018/19

**1. futsalová liga žien 2018/19** bol v poradí 4. ročník 1. futsalovej ligy žien, futsalovej súťaže žien na Slovensku, ktorú organizuje Slovenský futbalový zväz (SFZ), resp. Výkonný výbor Slovenského futsalu. V súťaži účinkovalo 6 družstiev, t. j. o 1 družstvo menej ako v minulej sezóne. Titul získalo družstvo ŠK Makroteam Žilina.

## Systém súťaže
Systém súťaže zostal podobný a pozostával iba zo základnej časti. Tá sa organizovala formou šiestich turnajov, každý v inom dejisku. Každý s každým odohral po 2 zápasy.

## Účastníci

Poznámky: 
* Družstvá TJ Spartak Myjava a FC Spartak Trnava futsal, ktoré skončili v minulej sezóne na 1., resp. 5. mieste, sa do tejto sezóny neprihlásili.
* Družstvo *ŠKF VIX Žilina* prešlo pod nový subjekt a zmenilo názov na ŠK Makroteam Žilina.
* Družstvo *SCVČ R1 Banská Bystrica* prešlo pod nový subjekt a zmenilo názov na FK Dukla Banská Bystrica futsal.
* Družstvo *1. FC Tatran Prešov futsal* zmenilo názov na FK Ekoprim Prešov.

## Výsledky
;Zápasy 

;Tabuľka 

## Konečné umiestnenie

## Referencie

## Zdroje
* 1. futsalová liga žien 2018/19 na stránke futsalslovakia.sk 
* 1. futsalová liga žien 2018/19 na stránke futbalnet.sk 

Kategória:Futsal v 2018
Kategória:Futsal v 2019
Kategória:1. futsalová liga žien
Lazianska vrchovina

**Lazianska vrchovina** je geomorfologická časť podcelku Vysoké Javorníky v pohorí Javorníky. Rozprestiera sa na západnom okraji pohoria v okolí Lysej pod Makytou a Lazov pod Makytou.

## Polohopis
Územie sa nachádza na západnom okraji podcelku i celého pohoria Javorníky v okrese Púchov. Leží v moravsko-slovenskom pohraničí, v okolí Lazov pod Makytou, ktoré dali vrchovine názov. Mimo tejto obce ležia na jej území lazy okolitých obcí; Lysá pod Makytou, Lúky, Záriečie a Vydrná. Na severe a východe nadväzuje Javornícka hornatina (časť Vysokých Javorníkov), na juhovýchode krátkym úsekom susedí Javornícka brázda (časť Nízkych Javorníkov) a južným smerom leží Kýčerská hornatina (podcelok Bielych Karpát) a Lysianska brázda (časť Vysokých Javorníkov). Západný okraj vymedzuje štátna hranica. 

Západný okraj Javorníkov patrí do povodia Váhu, konkrétne do čiastkového povodia Bielej vody. Táto rieka preteká Lazianskou vrchovinou od severu na juh a ďalej východným smerom k Púchovu a rieke Váh. Najvýznamnejšími prítokmi sú potoky Beňadín a Petrínovec. Južným okrajom cez Lyský priesmyk vedie dôležitá cesta I/49 z Púchova na Moravu, ako aj železničná trať Púchov – Horní Lideč.

## Chránené územia
Juhozápadná časť Javorníkov patrí čiastočne do Chránenej krajinnej oblasti Kysuce, ktorá zasahuje severnú časť vrchoviny. Osobitne chránené územia sa v tejto časti Javorníkov nenachádzajú.

## Turizmus
Západný okraj Javorníkov patrí medzi turisticky atraktívnejšie oblasti, najmä z dôvodu množstva chát a chalúp v tu ležiacich osadách. Obcou Lazy pod Makytou vedie prístupová cesta do strediska na vrchu Kohútka (). Obľúbené sú výstupy na neďalekú Makytu () i k rozhľadni *Čubův kopec* () nad osadou Strelenka na moravskej strane hranice. 

### Turistické trasy
*  žlto značený chodník vedie z obce Lysá pod Makytou na Makytu ()
*  zeleno značený chodník vedie:
** z Lazov pod Makytou, Krivé na Makytu
** z Lazov pod Makytou, Krivé na rázcestie *Portáš*

## Referencie

## Pozri aj
* Vysoké Javorníky
* Javorníky
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Javorníky
Kategória:Vrchoviny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Veľký Olomouc

náhľad|mapa Veľkého Olomouca
**Veľký Olomouc** (*Velká Olomouc*) bol vytvorený k 23. aprílu 1919, kedy sa mesto Olomouc zlúčilo s dvoma susednými mestami a 11 obcami. Veľký Olomouc bol samostatným politickým okresom, súdny okres bol ale tvorený naviac aj politickým okresom *Olomouc-venkov.*

## Vznik
Dôvodom pre vznik Veľkého Olomouca bola potreba nových daňových poplatníkov, ktorí by pomohli rozvoju v minulosti najdôležitejšieho mesta na Morave, ktorého význam bol potlačený rýchlo rozvíjajúcim sa Brnom. Asi najpodstatnejším dôvodom však bola snaha počeštiť Olomouc, nakoľko v roku 1900 malo mesto 19 761 obyvateľov, no len 6 194 z nich sa hlásilo k českej národnosti, to bolo len 31% celej populácie mesta. Pripojením zväčša českých predmestí s tento zámer podaril. V roku 1930 už mal Olomouc spolu 66 440 obyvateľov a takmer tri štvrtiny z nich, 47 861 ľudí boli Česi (72%), Nemcov bolo len 15 017 (23 %).

## Rozsah
[náhľad|[Olomouc z veže kostola sv. Maurícia]]
Veľký Olomouc vytvorili tieto v minulosti samostatné obce:

* hlavné mesto Olomouc
* Bělidla
* Hejčín
* mesto Hodolany-Rolsberk
*Černovír (vrátane Klášterního Hradiska)
*Chválkovice
*Lazce
* Neředín
* mesto Nová Ulice
* Nové Sady
*Nový Svět
*Pavlovice
* Povel
* Řepčín

V tejto podobe zostal Veľký Olomouc až do 70. rokov 20. storočia, keď doň boli začlenené ďalšie okolité obce.

## Pozri aj
* Olomoucký jazykový ostrov

## Zdroj

Kategória:Olomouc
Politická akadémia

**Politická akadémia** je vzdelávací program pre verejnosť na Slovensku, pre ľudí, ktorí chcú vstúpiť do politiky, či už komunálnej, regionálnej alebo vysokej. Svoju aktivitu začala v roku 2016 prvým stretnutím organizovaným za pomoci INESS v Chorvátskom Grobe.

Politickú akadémiu organizuje občianske združenie IPEV – Inštitút politicko-ekonomického vzdelávania, sesterská organizácia INESS. Určená je jednotlivcom, ktorí bez ohľadu na svoju stranícku príslušnosť, majú záujem zlepšiť svoj prehľad v politike. Akadémia je expertný nadstranícky program, ktorý sa koná počas 5 víkendov v Trenčíne. 

Počas minulých ročníkov mala verejnosť možnosť stretnúť expertov ako napríklad: Zuzana Wienk, Marián Faktor, Branislav Závodský, Miroslav Beblavý, Juraj Hipš, Ondrej Gažovič, Ondrej Dostál, Ľudovít Ódor, Tomáš Szalay, Marek Maďarič, Ivan Mikloš, Iveta Radičová, Mirek Topolánek, Mikuláš Dzurinda, Milan Nič, Juraj Karpiš, Radovan Ďurana, Magda Vášáryová, Martin Vlachynský, Erik Baláž, Katarína Roth Neveďalová, Branislav Diďák a ďalší.

Za 4 roky existencie Politickú akadémiu absolvovalo už viac ako 100 ľudí, v poslednom ročníku 2019/2020 program úspešne absolvovalo 27 účastníkov.

*"Politická akadémia je unikátny expertný projekt, ktorý by práve teraz, keď ako krajina stojíme na ďalšej dôležitej križovatke, určite chýbal. Po vražde nášho novinára som sa rozhodla pre vstup do politickej strany, neskôr som dostala dôveru pre vstup do politiky. Program v PA mi pomáha nadobudnúť poznatky potrebné pre kvalitnejší výkon mandátu poslankyne obecného zastupiteľstva. Dáva nám príležitosť spoznať zaujímavých ľudí, ktorí vytrvalou prácou na sebe samých môžu pozitívne ovplyvniť stav fungovania vecí verejných v našej krajine.*“ - Veronika Basta, absolventka ročníka 2018/2019.

## Referencie


## Externé odkazy
* internetová stránka Politickej akadémie

Kategória:Politika na Slovensku
Kategória:Neziskové organizácie
Kategória:Vzdelávanie na Slovensku
Peter Mlynár

**Peter Mlynár** (* 1. marec 1988, Poprad) je slovenský reprezentant v behu na lyžiach, účastník 4 zimných olympijských hier. Pôsobil v ŠKP Vysoké Tatry a profesionálnu kariéru ukončil po ZOH v roku 2018. 
Popri zamestnaní absolvoval 4. zimnú olympiádu v Pekingu 2022.

## Umiestnenia na ZOH
* Zimné olympijské hry 2010: 57. miesto šprint klasickou technikou, 12. miesto štafeta muži
* Zimné olympijské hry 2014: 17. miesto team šprint, 51. miesto na 15&nbsp;km klasickou technikou, 66. miesto šprint voľnou technikou
* Zimné olympijské hry 2018: 23. miesto šprint klasickou technikou, 22. miesto team šprint
* Zimné olympijské hry 2022: 58. miesto na 15&nbsp;km klasickou technikou,

## Referencie

## Externé odkazy
* Peter Mlynár pjongcang.olympic.sk
* Profil na stránke FIS-SKI.com

Kategória:Slovenskí bežci na lyžiach
Kategória:Slovenskí olympionici
Kategória:Bežci na lyžiach na Zimných olympijských hrách 2010
Kategória:Bežci na lyžiach na Zimných olympijských hrách 2014
Kategória:Bežci na lyžiach na Zimných olympijských hrách 2018
Kategória:Slovenskí zlatí medailisti na univerziáde
Kategória:Osobnosti z Popradu
Volejbalová extraliga žien 2018/19

**Volejbalová extraliga žien** v sezóne **2018/19** bol 27. ročník extraligy volejbalistiek, najvyššej volejbalovej súťaže žien na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenská volejbalová federácia (SVF). V extralige súťažilo 8 družstiev, čo je o 2 tímy menej ako v minulej sezóne. Titul získalo družstvo VK Slávia EU Bratislava, ktoré vo finálovej sérii zvíťazilo nad obhajcom prvenstva zo STRABAG VC FTVŠ UK Bratislava. Obaja finalisti opätovne účinkovali aj v Stredoeurópskej lige.

Súťaž v tejto sezóne niesla mediálny názov *parfems.sk extraliga*.

## Systém súťaže
Systém súťaže sa oproti predchádzajúcim sezónam kvôli zníženiu počtu účastníkov mierne zmenil. Po odohraní základnej časti raz doma a vonku sa družstvá v 2. časti súťaže (nadstavbovej) rozdelili na 2 skupiny, o 1.4. a o 5.8. miesto. Družstvá si body zo základnej časti prenášali do nadstavbovej časti, v ktorej odohrali zápasy s každým družstvom raz doma a vonku. Všetky družstvá po nadstavbovej časti postúpili do štvrťfinálových duelov play-off. Štvrťfinálové duely a duely o umiestnenie sa hrali na 2 víťazné zápasy a semifinále, finále a o duel o 3. miesto na 3 víťazné zápasy. Zo súťaže nevypadlo priamo žiadne družstvo, družstvo na 8. mieste po play-off odohralo prelínaciu súťaž s víťazmi oboch divízií 1. ligy.

## Účastníci

Poznámka: Družstvá BK97 Stova Spišská Nová Ves a COP Nitra, ktoré skončili v minulej sezóne na 8., resp. 10. mieste, sa do tejto sezóny neprihlásili.

## Bodovanie
* za víťazstvo  a 3 body
* za víťazstvo 2 body
* za prehru 1 bod
* za prehru  a 0 bodov

Pre určenie víťaza a poradia družstiev sa posudzujú nasledovné kritériá:
# Počet víťazstiev v súťaži.
# Počet bodov zo všetkých stretnutí.
# Pomer setov.
# Pomer lôpt.
# Výsledky vzájomných stretnutí dotknutých družstiev podľa krítérií 1 až 4.

## Výsledky
### Základná časť

### Nadstavbová časť
;Skupina o 1.4. miesto

;Skupina o 5.8. miesto

### Play-off
;Štvrťfinále

;Play-off o 5.8. miesto

;Play-off o 7. miesto

;Play-off o 5. miesto

;Semifinále

;Play-off o 3. miesto

;Finále

Poznámka: Boldom sú označené zápasy vyššie nasadeného družstva hrané doma.

## Konečné umiestnenie

## Prelínacia súťaž
* 27. apríl4. máj 2019
* každý s každým odohral dvakrát zápas doma a vonku

 
Pozn.: Družstvo VK Slávia EU bratislava-ŠG sa do prelínacej súťaže neprihlásilo.

Pozn: 4. zápas (hraný v Trnave) sa neuskutočnil, nakoľko bolo po 3. zápase o víťazovi rozhodnuté.

## Referencie

## Pozri aj
* Volejbalová extraliga mužov 2018/19

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenskej volejbalovej federácie

## Zdroje
* Extraliga žien 2018/19 na stránke Slovenskej volejbalovej federácie
* volleynet.sk

Kategória:Volejbal v 2018
Kategória:Volejbal v 2019
Kategória:Volejbalová extraliga žien
Ekonomická univerzita

**Ekonomická univerzita** môže byť:
*všeobecne: univerzita so zameraním na ekonomické vedy, pozri ekonomická univerzita (všeobecne)
*súčasť názvu konkrétnych univerzít, napríklad:
**Ekonomická univerzita v Bratislave
**Ekonomická univerzita vo Viedni (Wirtschaftsuniversität Wien)
*lokalita v Bratislave zahŕňajúcu hlavný areál Ekonomickej univerzity v Bratislave s okolím, starší názov: Háje IV, pozri Ekonomická univerzita (lokalita)

## Pozri aj
*vysoká škola ekonomická

## Zdroje
Nová Ulice

náhľad|Znak bývaleho mesta Nová Ulice
**Nová Ulice** (*Neugasse*) je bývalé moravské mesto, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Novú Ulicu obýva priližne 19 000 obyvateľov, čo z nej robí najväčšiu mestskú časť Olomouca. Katastrálne pod Novú Ulicu patrí aj Tabulový vrch.

Nachádza sa tu železničná stanica *Olomouc město*, železničná stanica *Olomouc-Nová Ulice* sa nachádza v štvrti Olomouc-město.

Mesto bolo k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími deviatimi obcami a jedným mestom pripojené k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.
náhľad|Poloha Novej Ulice v rámci Olomouca
O zdravie obyvateľstva sa stará Fakultná nemocnica Olomouc, ktorá sídli na Novej Ulici. Duchovné vyžitie ponúka rímskokatolícka farnosť Nová Ulice s kostolom Panny Márie Pomocnice. Vzdelanie zabezpečujú *Základní Škola Olomouc, Heyrovského 33, odloučené pracoviště Čajkovského*, *Gymnázium Čajkovského 9* a pobočka Knižnice mesta Olomouca. 

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Referencie


## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Bývalé mestá v Česku
Kategória:Haná
Clarence (americký seriál)

***Clarence*** je americký animovaný série, ktorý vytvoril Skyler Page. Seriál mal premiéru 14 apríl 2014 na Cartoon Network-e.

Séria sa zameriava na troch priateľov, Clarence, Jeff a Sumo a ich každodenný život. Séria sa odohráva na fiktívnom meste Aberdale v Arizone.

## Dej
Prehliadka sa zameriava na každodenný život Clarence Wendla, zábavného milujúceho, neohrabaného a temperamentného chlapca a jeho najlepších priateľov: Jeffa, ktorý je tým viac intelektuálnym typom a Sumo, ktorý pri riešení problémov často používa drastické opatrenia.

Clarence žije so svojou rozvedenou matkou Mary a jej priateľom Chadom vo fiktívnom meste Aberdale v Arizone neďaleko Phoenixu. Každá epizóda sa zameriava na situácie a problémy každodenného života, s ktorými sa Clarence a jeho priatelia stretávajú, a ich každodenné dobrodružstvá a životné skúsenosti ako deti.

Ďalšie postavy zahŕňajú študentov v Clarence škole. Niektoré epizódy sa zameriavajú na podporu životov postavy, ako sú študenti základných škôl Aberdale.

## Postavy
**Clarence Wendle* (orig. hlas Skyler Page a Spencer Rothbell) je tučný chlapec, ktorý sa snaží nájsť to najlepšie na všetkom a všetkým a dokáže zmeniť nudnú každodennú životnú situáciu na niečo zábavné. On ide do Aberdale elementárne.

**Jeffrey „Jeff“ Randell* (orig. hlas Sean Giambrone) je inteligentný chlapec, ktorý má veľmi dobré známky a chce všetko, čo chce. Pokúsi sa Clarence odradiť od problémov. On ide do Aberdale elementárne.

**Ryan „Sumo“ Sumouski* (orig. hlas Tom Kenny) je nepredvídateľný a nebojácny chlapec. Na riešenie problémov použije drastické opatrenia. On ide do Aberdale elementárne, ale neskôr sa presťahuje do West Aberdale v série 3.

## Série a časti

## Referencie


## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Kreslené seriály USA
Kategória:Televízne seriály Cartoon Network
Kategória:Televízne seriály z roku 2014
Gary Holt

**Gary Holt** môže byť:

* bývalý škótsky futbalista a súčasný tréner, pozri Gary Holt (futbalista)
* bývalý kanadský hokejista, pozri Gary Holt (hokejista)
* americký gitarista, pozri Gary Holt (hudobník)

Holt, Gary
Volejbalová extraliga mužov 2018/19

**Volejbalová extraliga mužov** v sezóne **2018/19** bol 27. ročník extraligy volejbalistov, najvyššej volejbalovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenská volejbalová federácia (SVF). V extralige súťažilo 10 družstiev, t. j. o 1 tím viac ako v posledných troch sezónach. V Stredoeurópskej lige, rovnako ako v európskych súťažiach, túto sezónu neúčinkovalo žiadne slovenské družstvo. Titul obhájilo družstvo VK Prievidza, ktoré vo finálovej sérii zvíťazilo nad VK KDS Šport Košice.

Súťaž niesla v tejto sezóne mediálny názov *Edymax extraliga*.

## Systém súťaže
Po odohraní základnej časti raz doma a vonku sa družstvá v 2. časti súťaže (nadstavbovej) rozdelili na 2 skupiny, o 1.4. a o 5.10. miesto. Družstvá si body zo základnej časti prenášali do nadstavbovej časti, v ktorej odohrali zápasy s každým družstvom raz doma a vonku. Družstvá na 1. až 8. mieste (okrem tímu COP Trenčín, ktorý v play-off nesúťaží) po nadstavbovej časti postúpili do štvrťfinálových zápasov play-off. Štvrťfinálové duely play-off sa hrali na 2 víťazné zápasy, semifinálové duely a duel o 3. miesto na 3 víťazné zápasy, duely o umiestnenie na 2 hrané zápasy a finálový duel na 4 víťazné zápasy. Zo súťaže priamo nevypadlo žiadne družstvo; družstvo na 10. mieste po nadstavbovej časti odohralo prelínaciu súťaž s dvoma účastníkmi 1. ligy.

## Účastníci

## Bodovanie
* za víťazstvo  a 3 body
* za víťazstvo 2 body
* za prehru 1 bod
* za prehru  a 0 bodov

Pre určenie víťaza a poradia družstiev sa posudzujú nasledovné kritériá:
# Počet víťazstiev v súťaži.
# Počet bodov zo všetkých stretnutí.
# Pomer setov.
# Pomer lôpt.
# Výsledky vzájomných stretnutí dotknutých družstiev podľa krítérií 1 až 4.

## Výsledky
### Základná časť

### Nadstavbová časť
;Skupina o 1.4. miesto

;Skupina o 5.10. miesto

Pozn.: Trenčín nesúťažil v play-off.

### Play-off
;Štvrťfinále

;Play-off o 5.8. miesto
(na odvetu)

;Play-off o 7. miesto
(na odvetu)

;Play-off o 5. miesto
(na odvetu)

;Semifinále

;Play-off o 3. miesto

;Finále

Poznámka: Boldom sú označené zápasy vyššie nasadeného družstva hrané doma.

## Konečné umiestnenie

## Prelínacia súťaž
* 14. apríl27. apríl 2019
* 2 turnaje v Starej Ľubovni a v Novom Meste n/Váhom

 

## Referencie

## Pozri aj
* Volejbalová extraliga žien 2018/19

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenskej volejbalovej federácie

## Zdroje
* Extraliga mužov 2018/19 na štatistickej stránke Slovenskej volejbalovej federácie
* volleynet.sk

Kategória:Volejbal v 2018
Kategória:Volejbal v 2019
Kategória:Volejbalová extraliga mužov
Černovír (Olomouc)

náhľad|Poloha v rámci Olomouca
**Černovír** (*Tschernowir*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť dedinského charakteru a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. V Čerovíri v roku 2011 žilo 943 ľudí v 267 domoch. Vedľa miestneho cintorína sa nachádza známy vojenský cintorín. V roku 1997 postihla štvť ničnivá povodeň.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Bělidla

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Bělidla** (*Bleich*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca, nachádzajúca sa východne od centra mesta. V roku 2011 tu žilo 779 obyvateľov v 208 domoch.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

Jedinou pamiatkou, ktorá je na Bělidlách zapísaná v zozname kultúrnych pamiatok je zvonička a mariánsky stĺp na Libušinej ulici.

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Droždín

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Droždín** (*Droschdein*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa asi 6,5 kilomentra severeovýchodne od centra štatutárneho mesta. V roku 2011 tu žilo 1 184 obyvateľov v 348 domoch. Prvá písomná zmienka o Droždíne pochádza z roku 1275.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

## Tradície
*Droždínske hody* sa konajú vždy na kvetnú nedeľu, teda poslednú pôstnu nedeľu. Hody sa začínajú procesiou do tunajšieho farského kostola (baziliky minor) na Svatom Kopečku pri Olomouci.
náhľad|Tradičná procesia

Ich aktérmi sú:

* družička, pri jej dome sa procesia začína
* mládenec, pri jeho dome sa procesia po omši končí

Sprievod je dopravádzaný dychovou hudbou a účastnia sa ho mnohí obyvatelia Droždína. Hody vrcholia spoločnou hostinou a zábavou. Táto tradícia bola prerušená v druhej polovici 20. storočia pod nátlakom komunisického režimu, obnovená bola v roku 1995.

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Hejčín

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Hejčín** (*Hatschein*, *Hejcin*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská časť a katastrálne územie na severozápade štatutárneho mesta Olomouca. V roku 2011 žilo v Hejčíne 2 570 obyvateľov v 372 domoch. Prvá písomná zmienka o obci pochádza už z roku 1078.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

V roku 1919 tu bol založený športový klub FK Hejčín, dnes SK Sigma Olomouc. V rokoch 1929 až 1935 bol v katastri Hejčína postavený kostol sv. Cyrila a Metoda s vežou vysokou 65,7 metrov, ktorý sa v roku 1942 stal farským kostolom rímskokatolíckej farnosti Hejčín, ktorá zahrňuje aj Řepčín a časť Novej Ulice. Roku 1956 vzniklo Gymnázium Olomouc-Hejčín, v súčasnosti najväčšie gymnázium v Česku (1091 študentov v 36 triedach).

Dňa 1. februára 1882 sa tu narodil František Schön, český akademický maliar a cestovateľ († 1976).

## Poznámky


## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Karol Kahoun

Doc. PhDr. **Karol Kahoun**, CSc. (* 13. september 1930, Boleráz† 18. máj 2019, Bratislava) bol slovenský historik umenia, pamiatkár a univerzitný pedagóg. Venoval sa vedeckovýskumnej práci (so zameraním na gotickú sakrálnu architektúru na Slovensku), galerijnej, muzeálnej, pamiatkárskej a publicistickej činnosti.

## Život
Stredoškolské štúdium absolvoval na Štátnom gymnáziu v Trnave. V roku 1954 zavŕšil štúdium národopisu – dejín umenia na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave (FiF UK). Ešte počas štúdia, v rokoch 19521954, sa pod vedením svojich pedagógov Václava Mencla, Vladimíra Wagnera a Alžbety Güntherovej-Mayerovej zúčastnil výskumov zameraných na prvý súpis pamiatok na Slovensku. Po spromovaní začal pôsobiť ako odborný asistent na FiF UK v Bratislave. V roku 1969 získal titul doktora filozofie v odbore teória a dejiny výtvarných umení a v roku 1979 sa habilitoval v odbore staršie dejiny slovenského a európskeho výtvarného umenia. Po nežnej revolúcii v roku 1989 sa stal vedúcim obnovenej Katedry dejín výtvarného umenia FiF UK (funkciu zastával do roku 1993) a od roku 1995 do roku 2010 pôsobil na Katedre dejín umenia a kultúry Filozofickej fakulty Trnavskej univerzity v Trnave. Prednášal aj na Vysokej škole múzických umení v Bratislave.

Vo svojej vedeckovýskumnej činnosti sa zameral na staršie obdobie architektúry a sochárstva na Slovensku, najmä na gotickú sakrálnu architektúru na Slovensku, a to napriek vládnucej, protinábožensky zameranej komunistickej ideológii, čo znamenalo, že výsledky niektorých svojich bádaní mohol publikovať až neskôr Je autorom monografií a syntéz *Neskorogotická architektúra na Slovensku a stavitelia východného okruhu* (1973), *Ladislav Snopek* (1974), *Klára Patakiová* (1978), *Bratislavská primátorská reťaz : dejiny a prítomnosť mesta* (1983), *[[Vojtech Löffler]]* (1984), *Tibor Bartfay* (1988) a *Gotická sakrálna architektúra Slovenska* (2002). Prispel tiež k formovaniu zásad pamiatkovej starostlivosti na Slovensku.

Od polovice 60. rokov 20. storočia bol členom (neskôr aj podpredsedom československej sekcie) Medzinárodnej organizácie výtvarných kritikov (, *AICA*) pri Organizácii Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO). V rokoch 19952005 bol predsedom Umeleckohistorickej spoločnosti Slovenska pri Slovenskej akadémii vied. V roku 2005 mu prezident Slovenskej republiky Ivan Gašparovič udelil Rad Ľudovíta Štúra II. triedy.

Zomrel ráno 18. mája 2019 v Bratislave.

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Bolerázu
Kategória:Slovenskí historici umenia
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Trnavskej univerzity v Trnave
Kategória:Vyučujúci na Vysokej škole múzických umení v Bratislave
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra II. triedy
Kategória:Držitelia čestných doktorátov Trnavskej univerzity v Trnave
Žibrica (vrch)

**Žibrica** () je najvyšší vrch geomorfologického podcelku Zobor, v južnej časti pohoria Tribeč. Nachádza sa na severnom okraji územia, približne  severovýchodne od Nitry.

## Polohopis
Nachádza sa na severovýchode podcelku Zobor, ktorý tvorí najjužnejšiu časť pohoria Tribeč. Od zvyšku pohoria je podcelok oddelený hlbokou Huntáckou dolinou, ktorou vedie železničná trať Lužianky – Zlaté Moravce. Severovýchodné úpätie klesá k obci Žirany, západne ležia *Mechenice*, osada Podhorian a južne obec Štitáre. Plytkým sedlom je oddelený severozápadne ležiaci vrch *Vreteno* (), juhozápadným susedom v hrebeni pohoria je  vysoký *Haranč*. Vrcholom vedie Ponitrianska magistrála, spájajúca Nitru s Handlovou hrebeňom pohorí Tribeč a Vtáčnik. 

Veľká časť masívu je súčasťou prírodnej rezervácie Žibrica.

## Prístup
* po  červenej značke (Ponitrianska magistrála):
** z obce Žirany
** z Nitry cez vrch Zobor
* po  modrej zo Štitár cez *Sedlo pod Žibricou* (napojenie na )
* po  žltej značke z *Mecheníc* cez rázc. *Pod Dlhou skalou* (napojenie na )

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vrcholov v Tribeči

## Iné projekty

Kategória:Vrchy v Tribeči
Kategória:Vrchy v okrese Nitra
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Podhorany (okres Nitra)
Kategória:Štitáre
Kategória:Žirany
Chválkovice

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Chválkovice** (*Chwalkowitz*) sú bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa severovýchodne od centra mesta. V roku 2011 tu žilo 2 318 obyvateľov v 535 domoch.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

## Dejiny
[náhľad|[Kostol svätej Barbory (Olomouc)|Kostol sv. Barbory na Selskom námestí]]
Prvé písomné zmienky o obci pochádzajú z rokov 1220 (*Squalcowiz*) a 1228 (*Kwalkowiz*). Vtedy obec patrila velehradskému kláštoru, ale už v roku 1287 ju získalo ako tzv. komorný statok olomoucké biskupstvo, ktorému patrila až do roku 1850, kedy vznikli obecné samosprávy a Chválkovice sa osamostatnili. Po roku 1778 bola povinnosť roboty nahradená peňažnými odvodmi a miestny veľkostatok bol rozparcelovaný medzi tunajších osadníkov. Pôvodná kaplnka sv. Urbana bola v roku 1667 prestavaná na kostol sv. Barbory, ktorý sa v roku 1855 stal centrom novej farnosti. Význam obce zvýrazňovala aj existencia starej školy, do ktorej chodili nielen chválkovické deti, ale i deti z okolia. Budovanie olomouckej pevnosti sa obce dotklo len nepriamo a to tak, že v roku 1857 bol priamo pri jej zástavbe postavený dodnes zachovaný fort č. II a o niekoľko rokov neskôr na juhovýchode ešte dva ďalšie, ktoré sa však nezachovali do dnešného dňa.

Chválkovice sa stali pre Olomouc dôležitými, keď tu bola v roku 1889 dokončená parná vodáreň, ktorá cez vodojem na Tabulovom vrchu začala mestu dodávať prvú kvalitnú vodu. Roku 1906 Chválkovice získali poštu a v roku 1910 bola obec elektrifikovaná. Priemysel tu nebol silný, okrem mlynu tu fungovala len cukrárska výroba TOKO a povrazárna Tobias a Steipe. Pôsobilo tu ale niekoľko spolkov, vzhľadom k národnostnému zloženiu len českých, napríklad Slovanský robotnícky spolok, čitateľsko-spevácky spolok Jaroslav, Sokol, DJT, Orel alebo osvetový spolok Jeroným s ochotníckym divadlom.

Dňa 23. apríla 1919 vznikol Veľký Olomouc a Chválkovice sa stali jeho súčasťou. O štyri roky neskôr podala skupina občanov návrh na opätovné osamostatnenie obce, ale bol vládou zamietnutý. Keď sa obec pripojila k Olomoucu, bola do nej zavedená mestská kanalizácia a začalo fungovať pravidelné autobusové spojenie s centrom mesta. Počas 60. a 70. rokov 20. storočia sa v katastri obce pri rieke Bystřice smerom na Bělidla začal viac rozvíjať priemysel.

## Pamätihodnosti

* kostol sv. Barbory
* fort č. II. pevnosti mesta Olomouca
* vodáreň v Chválkoviciach, jediná dochovaná parná vodáreň v Česku, kultúrna a technická pamiatka
* kríže, pomníky, sochy, reliéfy a ozdobné portály gazdovských domov,

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj
* 



Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Klášterní Hradisko

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Klášterní Hradisko** (*Kloster Radisch*) je historická osada, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca, ktorá vznikla okolo okolo kláštora Hradisko. Nachádza sa v severnej časti mesta. V roku 2011 tu žilo 1 817 obyvateľov v 134 domoch.

Dňa 23. apríla 1919 bola osada pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Lazce (Olomouc)

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Lazce** (*Laske*; miestne v minulosti tiež *Lazka*) sú bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa severne od centra mesta. V roku 2011 tu žilo 5 983 obyvateľov v 529 domoch.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

Nachádza sa tu baseballový štadión, na ktorom sa konali Majstrovstvá Európy v baseballe, a športová hala Univerzity Palackého v Olomouci.

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Lošov

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Lošov** (*Loschau*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Rozkladá sa asi 9 kilometrov východne od centra mesta. Je priamo spojený s Velkou Bystřicí a olomouckou mestskou štvrťou Svatý Kopeček. Na jeho území sa okrem Hvezdárne Josefa Sienela nachádza taktiež Radíkovská pevnôstka. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1385 (*Lacznaw*).

Súčasťou Olomouca sa Lošov stal 1. augusta 1980 ako zatiaľ posledná pripojená obec k Olomoucu.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Nedvězí (Olomouc)

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Nedvězí** (*Nedweiss*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa na juhovýchode mesta, od centra je oddelená tiahlym kopcom a diaľnicou D35. V roku 2011 tu žilo 425 ľudí v 130 domoch. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1234 (*Medweze).*

Obec sa stala súčasťou Olomouca dňa 1. januára 1975.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Nemilany

náhľad|Poloha v rámci Olomouca
**Nemilany** (*Nimlau*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouc. Nachádza sa na juhu mesta.
V roku 2011 tu žilo 993 obyvateľov v 321 domoch. 

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1141.

Súčasťou Olomouca sa obec stala dňa 1. januára 1975.

Cez štvrť prechádza olomoucký obchvatdiaľnica D35 a železničná trať Nezamyslice – Olomouc so zastávkou Nemilany. Nachádza sa tu materská a základaná škola pre žiakov 5. až 9. ročníka.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Holice (Olomouc)

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Holice** (*Holitz*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie na juhovýchode štatutárneho mesta Olomouca. V roku 2011 žilo v Holici 3 923 obyvateľov v 706 domoch. Holice je štvrťou Olomouca od roku 1974 a svojou rozlohou je jeho najväčšou štvrťou. Je tu umiestených mnoho podnikov a sídli tu druholigový klub 1. HFK Olomouc.

## Osobnosti

* Václav Komárek, SDB (* 1929 – † 1994), katolický kňaz – salezián, aktivista a disident
* Vítězslav Lepařík (* 1914 – † 1945), československý vojak a veliteľ výsadku Glucinium

## Pozri aj

* Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj

* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Krídlovka

**Krídlovka** je plechový dychový nástroj príbuzný trúbke, na rozdiel od nej však má širšiu a kónickejšiu trubicu. Existuje aj o oktávu nižšie znejúci nástroj nazývaný baskrídlovka. K známym hráčom na krídlovku patrí napr. Miles Davis alebo Chet Baker.

## Etymológia
Slovenský názov je preklad nemeckého *Flügelhorn*, doslova krídlový roh. Jedno z vysvetlení pôvodu slova je, že sa predtým týmto nástrojom do boja zvolávali krídla armády. Ďalšie možné vysvetlenie vychádza z toho, že krídlovku predtým používali lovci dávajúci zvukové signály svojim kolegom na krídlach loveckej skupiny.

## Stavba a funkcie
Krídlovka je rovnako ako väčšina trúbok a kornetov ladená prevažne v in B. Najčastejšie má tri klapky (objavujú sa aj štvorklapkové varianty) a rovnaký prstoklad ako ostatné príbuzné nástroje. Rovnako ako trúbka môže mať aj krídlovka dva druhy ventilov: piestové či otočné. Jediný väčší rozdiel v porovnaní s trúbkami a kornetmi je v nátrubku - u krídlovky je jeho tvar kónickejší. Pre hráča na trúbku či kornet teda nie je vo všeobecnosti problémom po istej adaptácii hrať aj na krídlovku.

Tón krídlovky vďaka jej trochu odlišnému tvaru znie jemnejšie a plnšie ako u príbuzných nástrojov. Na rozdiel od nich je ale na krídlovku ťažšie hrať vysoké tóny.

## Využitie v hudbe
Krídlovky sa tradične používali v armáde ako signálny nástroj, vďaka svojmu jemnému tónu sa používa prevažne ako melodický nástroj, najmä v dychových, vojenských a džezových orchestroch.

## Referencie


## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Plechové dychové nástroje
Krídlovka (rozlišovacia stránka)

**Krídlovka** môže byť:
* v hudbe: hudobný nástroj, pozri krídlovka
* v textilníctve: krídlový stroj 
* v technike nespisovne: krídlová matica 
*v debnárstve: druh sekery, pozri krídlovka (sekera)
*nárečovo zastarano: čiapka, ktorej vrch je zošitý zo 4 častí čierneho súkna 

## Pozri aj
* Romance pro křídlovku
* Křídlovka pro Majoránka, český televízny film z roku 1985
* Trstenská krídlovka, festival dychových hudieb, od roku 1991, v Trstenej
* Stupavská krídlovka, krajská prehliadka dychových hudieb v Stupave
* Slovácká křídlovka, hudobná súťaž dychových hudieb v Česku

## Zdroje
Romance pro křídlovku

**Romance pro křídlovku** môže byť

* lyricko-epická básnická poviedka Františka Hrubína, pozri Romance pro křídlovku (poéma)
* český film režiséra Otakara Vávru z 1966, pozri Romance pro křídlovku (film)
Chomoutov

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Chomoutov** (*Komotau*) je bývalá moravská obec, súčasná meststká štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca, nachádzajúca sa asi 5 kilometrov severne od centra mesta. V roku 2011 tu žilo 1 007 obyvateľov v 335 domoch. Od 1. júla 1974 je súčasťou Olomouca.

## Zaujímavosti

* Chomoutovské jazero (160 ha)
* kaplnka Nanebovzatia Panny Márie
* Chomoutovský dub
* pivovar Chomout

## Pozri aj

* Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj

* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Dramatická škola Národného divadla

náhľad|Logo
**Dramatická škola Národného divadla** () bola založené v roku 1930 v spolupráci s gréckym Národným divadlom. Vo svojej 89-ročnej histórii vychovala väčší počet absolventov, ktorí sa stali väčšinou hercami a hviezdami Národného divadla.

Bývalými študentami dramatickej školy sú Dimitris Horn, Mary Aroni, Vasso Manolidou, Nikos Tzogias, Melina Merkurisová, Thanos Kotsopoulos, Alexis Solomos, Stelios Vokovic, Nikos Kourkoulos, Anna Synodinou a Zozo Zarpa. Mnohí z nich vyučujú na tejto škole a preslávili sa svojou vysokou úrovňou vyučovania.

Ďalšie veľké mená, ktoré vyučovali v Dramatickej škole národného divadla sú: Dimitris Rondiris, Katina Paxinosová, Takis Mouzenidis, Angelos Terzakis, Antigone Valakou, Tassos Lignadis, Giannis Sideris, Emilios Hourmouzios.

## Štúdium
Zámer Dramatickej školy je poskytovať výchovu a poradenstvo mladým ľuďom zamýšľajúcim v budúcnosti nastúpiť cestu herectva. Kurz trvá tri roky a je bez poplatkov. Triedy sú rozdelené do troch kategórií:
# Herectvo vyučujú profesionálni herci a riaditelia. Počas roka vyučujú traja učitelia.
# Teória drámy, dejiny divadla, moderná grécka literatúra a dejiny filmu učia experti vo svojich odboroch
# Technika tanca a gymnastika, tanec a umelecké vyjadrenie, grécky tanec, divadelný boj, školenie v hudobnej reči, divadelná pieseň a zbor, kostýmy a líčenie.

Ročník scénografia sa otvára každé tri roky.

Škola sa nachádza v Pireu (Pireos 52, 185 47, Neo Faliro - Piraeus) v renovovanej budove „*Scholion tis Athinas - Irini Papa*“ (novogr. Σχολειον της Αθηνας - Ειρήνη Παπά).

## Zdroj

Kategória:Divadlo v Grécku
Kategória:Školy v Grécku
Neředín

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouca]]
**Neředín** (v minulosti tiež *Neřetín*, *Neretein)* je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa v západnej časti mesta.
V roku 2011 tu žilo 9 628 obyvateľov v 878 domoch. Katastrálne pod Neředín patrí aj časť Tabulového Vrchu.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1234, no v roku 2001 sa tu našli zvyšky opevnenia tábora z doby rímskej.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

Prechádza tadiaľto cesta I/448. Sídli tu Fakulta telesnej kultúry Univerzity Palackého v Olomouci a je tu umiestnená aj veľká časť univerzitných internátov. Mestskú hromadnú dopravu tu okrem autobusov zaisťujú i električky.

## Pozri aj

* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Nové Sady (Olomouc)

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Nové Sady** (*Neustift,* v minulosti tiež *Novosady*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Štvrť sa nachádza na juh od centra mesta.
V roku 2011 tu žilo 13 747 ľudí v 686 domoch, čo z Nových Sadov robí druhú najväčšiu olomouckú štvrť.
 
Obec založil Olomouc v roku 1314.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

Nachádza sa tu mestská čistička odpadových vôd, železničná stanica *Olomouc-Nové Sady* a pôsobí tu aj futbalový klub *FK Nové Sady* s dlhou históriou od roku 1922, ktorý má aj ženský družstvo.

## Pozri aj
* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Nový Svět (Olomouc)

[náhľad|Poloha v rámci [Olomouc|Olomouca]]
**Nový Svět** (*Neue Welt* alebo *SalzergutI*) je bývalá moravská obec, súčasná mestská štvrť a katastrálne územie štatutárneho mesta Olomouca. Nachádza sa na juhu mesta.
V roku 2011 tu žilo 992 obyvateľov v 140 domoch. Pôsobnosť Komisie mestskej časti Nový Svět zasahuje aj do katastrov Hodolan a Holic. 

Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1402.

Historické centrum tvorí široká ulicová náves s názvom *Sudova,* pripomínajúc na osobnosť Jana Sudu. Na jej začiatku je kríž s reliéfom Panny Márie Bolestnej z roku 1820.

Obec bola k 23. aprílu 1919 spolu s ďalšími ôsmimi obcami a dvoma mestami pripojená k Olomoucu vytvárajúc Veľký Olomouc.

## Pozri aj
* Olomouc
* Veľký Olomouc

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Mestské časti Olomouca
Kategória:Haná
Hrnčiarska ulica (Košice)

**Hrnčiarska ulica** inak prezývaná aj **Ulička remesiel**, je ulica v mestskej časti Staré Mesto v Košiciach.

Jej začiatok sa nachádza pri Miklušovej väznici a Kalvínskom kostole na ulici Pri Miklušovej väznici. Ulička je pokrytá dobovou dlažbou a s malými domčekmi tvorí najmalebnejšiu uličku v meste. Je obľúbenou atrakciou medzi návštevníkmi no najmä domácimi, ktorí si tu môžu pozrieť svet starých remesiel. Nachádza sa tu kováčstvo, pekárstvo, hrnčiarstvo, bylinkárstvo, brašnárstvo s opravou obuvi, čalúnnika, rezbárstvo, predajňa kameňov a reštaurácie. Okrem týchto remesiel tu je možnosť pozrieť si prácu v dielni kováča či hrnčiara.

V uličke sa nachádza aj niekoľko pobočiek Východoslovenského múzea, ktorého súčasťou je aj *Dom remesiel*, ktorý bol dokončený v roku 2013 ako jeden z projektov EHMK 2013. Slúži na prezentáciu remeselných umení minulosti. Ďalej tu nájdeme aj Katovu baštu – Rodošto, so sochou Františka II. Rákocziho. Okrem stálych atraktivít sa v uličke pravidelne usporadúvajú aj rôzne príležitostné kultúrne akcie.

## História
Pôvodné pomenovanie tejto ulice – *Haffnergasse* sa na mape objavuje po prvýkrát až v roku 1834. Aj napriek remeselníckemu názvu bolo ale otázne, či tu naozaj bývali hrnčiari. Faktom ale je, že hrnčiari boli ešte aj v 19. storočí pre mesto veľmi potrební, pretože takmer všetok kuchynský riad bol v tých časoch z keramiky, no mal pomerne nízku životnosť. Úžitkovej keramiky sa predávalo veľké množstvo a bola veľmi lacná.

V druhej polovici 19. storočia ulica niesla pomenovanie *Fazekas utca*. V tej dobe bolo na ulici presne 20 domov a jeden kalvínsky kostol. Všetky domy boli na ulici postavené na východnej strane, len jeden, dnes s popisným číslom 4, bol postavený na západnej strane. V minulosti sa tu podobne ako na Hradbovej ulici, nachádzali aj drobné nevestince, ktoré slúžili pre chudobnejších zákazníkov.

## Galéria

Košice - Hrnčiarska 7 - Katova bašta a Rodošto-1.jpg|Rodošto
Košice - Hrnčiarska 25.jpg|Začiatok uličky
Košice - Hrnčiarska 17.jpg|Raňajkáreň Rozprávka
Košice - Hrnčiarska 6.jpg|Kamenárstvo
Kálvin tér (Kálvinovo námestie), a Fazekas utca (Hrnčiarska ulica) felé nézve. Balra a Miklós börtön, jobbra a református templom. Fortepan 92406.jpg|Ulička v roku 1939


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Ulice v Košiciach
Kategória:Košice - Staré Mesto