open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Katedrála svätého Mikuláša (rímskokatolícka) v Kyjeve

náhľad|Katedrála svätého Mikuláša v Kyjeve
**Katedrála svätého Mikuláša** () je rímskokatolícka katedrála pre veriacich katolíkov západného obradu v hlavnom meste Ukrajiny Kyjev.

## História
V Kyjeve žila poľská rímskokatolícka komunita od čias, keď Kyjev patril Poľskému kráľovstvu. Zostala tam žiť aj po pripojení mesta k Ruskému impériu. Postupne k nej pribudli aj rímski katolíci nemeckej a inej národnosti. Katedrála svätého Mikuláša sa budovala v rokoch 1899 až 1909 v neogotickom architektonickom štýle podľa plánov architektov S. V. Volonského, V. Gorodeckého a E. Saly. Budovala sa podľa vzoru stredovekých gotických katedrál zo západnej Európy (Nemecko, Francúzsko). Je výnimkou v mori sakrálnej východnej (pravoslávnej a gréckokatolíckej) architektúry. Pôsobí ako ostrov západného kresťanstva vo východnom kresťanskom svete. Po nástupe komunistov k moci bola katedrála rímskokatolíckej cirkvi odobratá. Veľké škody utrpela počas druhej svetovej vojny v roku 1943 (oslobodzovacie boje). Od roku 1978 sa v rekonštruovanom chráme konali organové koncerty.

### Súčasnosť
Po roku 1990 sa rímskokatolícka cirkev usiluje o vrátenie katedrály do jej rúk. Od roku 1992 sa v chráme konajú pravidelné bohoslužby v ukrajinskom, ruskom a poľskom jazyku. 25. júna 2001 navštívil katedrálu pápež Ján Pavol II. počas svojej štátnej návštevy Ukrajiny.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Официальный сайт Дома органной и камерной музыки 
* Официальный сайт прихода костёла Св. Николая (укр.) 
* Костёл Святого Николая (укр.)

Kategória:Katedrály na Ukrajine
Kategória:Stavby v Kyjeve
Kategória:Architektúra z 1909
Kategória:Rímskokatolícke kostoly na Ukrajine
Kyjevsko-pečerská lavra

[náhľad|Pohľad z areálu lavry na [Dneper]]
náhľad|Plán peščer (jaskýň) v lavre z roku 1675
**Kyjevsko-pečerská lavra** alebo **Kyjevsko-pečorská lavra** alebo **Pečerská/Pečorská lavra** (, ) je pravoslávny monastiersky komplex v ukrajinskom  hlavnom meste Kyjev. Je zasvätená Zosnutiu presvätej Bohorodičky. Patrí k najvýraznejším architektonickým skvostom Kyjeva.

Pôvodne išlo o komplex jaskýň, v ktorých sa usádzali mnísi, preto sa aj nazýva Pečerská (teda doslova jaskynná, stsl. пещера = jaskyňa) lavra. Dnes sú tieto jaskyne pospájané do dvoch veľkých celkov – blízkych a vzdialených jaskýň (peščer) – dlhých úzkych podzemných chodieb podobných katakombám.

## Dejiny
[náhľad|Uspenský [chrám v lavre (2000)]]
Monastier bol založený roku 1051 pustovníkmi prepodobnými Teodózom a Antonom (Pečerskými) za vlády Jaroslava Vladimiroviča na južnom okraji Kyjeva na vysokom brehu rieky Dneper. Stal sa centrom kultúry a duchovného života Kyjevskej Rusi. V roku 1240 po dobytí Kyjeva mongolskými vojskami pod vedením Batuchána bol zničený. Neskôr ho obnovili, ale utrpel škody pri nájazdoch vojsk Zlatej hordy či neskôr vojsk Krymského chanátu a poľsko-litovských vojsk. Veľká rekonštrukcia sa uskutočnila v rokoch 1555 až 1556. V rokoch 1592 až 1688 patrila Kyjevsko-pečerská lavra pod jurisdikciu Konštantínopolského patriarchátu, v rokoch 1699 až 1786 pod jurisdikciu Moskovského patriarchátu a od roku 1786 pod jurisdikciu kyjevského metropolitu Ukrajinskej pravoslávnej cirkvi (Moskovského Patriarchátu). Ťažké časy zažil monastiersky komplex po komunistickom prevrate v roku 1917. V roku 1930 ho komunistická moc dala zatvoriť a komplex chátral. Veľké škody utrpel počas druhej svetovej vojny v rokoch 1941 až 1943. Po vojne prebehla rekonštrukcia a areál slúžil ako múzeum. V roku 1988 sa tu konala pravoslávna božská liturgia pri príležitosti tisícročia prijatia kresťanstva na Rusi (988).

### Súčasnosť
V súčasnosti patrí monastiersky komplex pravoslávnej cirkvi (pod Moskovským patriarchátom). Je sídlom metropolitu Volodymyra (Viktora Sobodana). Od roku 1990 je spolu s Chrámom svätej Sofie (Svätej Múdrosti) zapísaný do zoznamu UNESCO.

## Zaujímavosti
V blízkych peščerách (jaskyniach – katakombách) svätého Antona sú uložené aj pozostatky jedného z prvých svätcov zo slovenského územia – prepodobného Mojseja Uhrína (Mojžiša Uhorského).


Комплекс Києво-Печерської лаври DSC 4451.JPG
Вид на Києво-Печерську Лавру.jpg
Різдва Богородиці.Лавра.Київ2.jpg
Лавра.jpg
Cathedral of the Dormition - Kiev Pechersk Lavra (8601807770).jpg
80-382-9002 Комплекс Нижньої Лаври 2.jpg
Успенський собор Лавра.jpg
Києво-Печерська лавра (вигляд з Музею ім.О.Гончара).JPG
Києво-Печерська лавра.Комплекс Києво-Печерської лаври (Національний заповідник Києво-Печерська Лавра) Київ 01.jpg


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Святая Успенская Киево-Печерская Лавра // Свята Успенська Києво-Печерська Лавра // Holy Dormition Kiev-Pechersk Lavra - Oficiálna stránka 
* Historická pamiatka Kyjevsko-pečerská lavra  
* Mnísi a spevácky zbor

Kategória:Lokality Svetového dedičstva na Ukrajine
Kategória:Stavby v Kyjeve
Podhume

**Podhume** () je osada na západe chorvátskeho ostrova Brač, administratívne patriaca pod obec Milna.

Kategória:Osady v Chorvátsku
Kategória:Brač
Non sono lei

**Non sono lei** (slovensky: *Nie som ona*) je pieseň talianskej speváčky Laury Pausini. Je to v poradí druhý singel zo živého albumu *[[Laura Live World Tour 09]]*, ktorý bol uverejnený 20. novembra 2009 prostredníctvom rozhlasu. Španielska verzia pesničky sa volá *„Ella no soy“*.

Je to jedna z troch nových piesní, ktoré boli dostupné na albume zo svetového turné. Ďalšími boli Con la musica alla radio (ďalšia štúdiová nahrávka) a Casomai (nahraná počas skúšky pred koncertom v São Paule).

## Tracklist
;Download
# „Non sono lei“
# „Ella no soy“

## Videoklip
Videoklip bol natočený v lete 2009 v New Yorku. Réžia: Gaetano Morbioli.

Dve deti idú po ulici a zastavia sa pri obchode s nápisom „*Music inn*“. Jedno z nich zaujme platňa Laury Pausini z roku 1962, na ktorej je táto pesnička aj v talianskej, aj španielskej verzii zaznamenaná zo živého predstavenia. Fotka na obálke sa začne pohybovať a uvidí príbeh spred viac ako štyridsiatich piatich rokov. Zaujímavosťou je, že príbeh sa odohráva od konca a v spätom chode. Muž a žena sú v televíznom alebo filmovom štúdiu, kde Laura Pausini spieva svoju pieseň Non sono lei. Muž je zrejme šéf, rozčuľuje sa. Jeho žena smutne počúva pieseň. Postupne sa dozvedáme, čo sa stalo predtým. Mali spolu hádku na terase u nich doma, potom odišli na nakrúcanie. Počas cesty autom rozprával iba muž. Príčinou hádky bolo to, že jeho žena našla alebo dostala fotky, na ktorých je on s inou ženou na jednom večierku, na ktorom bol keď ho ona čakala doma pri okne. Laura na platni v obchode zavrie oči a deti odchádzajú s úsmevom na tvári... Príbeh z minulosti bol čiernobiely.

## Rebríčky

## Referencie


Kategória:Piesne z 2009
Kategória:Piesne Laury Pausini
French Open 2004

**[[French Open]] 2004** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa konal od 24. mája do 6. júna 2004 v Paríži na antukových dvorcoch Rolanda Garossa.  Víťazmi dvojhier sa stali Anastasija Myskinová a Gastón Gaudio.

## Seniori
### Dvojhra mužov

** [[Gastón Gaudio]]** vs.  Guillermo Coria **0-6 3-6 6-4 6-1 8-6**

### Dvojhra žien

** [[Anastasija Myskinová]]** vs.  Jelena Dementievová **6-1 6-2**

### Štvorhra mužov

** [[Xavier Malisse]] /  [[Olivier Rochus]]** vs.  Michaël Llodra /  Fabrice Santoro  **7-5 7-5**

### Štvorhra žien

** [[Virginia Ruanová Pascualová]] /  [[Paola Suárezová]]** vs.  Svetlana Kuznecovová /  Jelena Lichovcevová  **6-0 6-3**

### Zmiešaná štvorhra

** [[Tatiana Golovinová]] /  [[Richard Gasquet]]** vs.  Cara Blacková /  Wayne Black  **6-3 6-4**


Kategória:French Open
Kategória:Tenis v 2004
Paj-chua

**Paj-chua** (iné názvy: **paj-chua-wen**, **nová literárna čínština**, **(nová) spisovná čínština**, **(písaná) hovorová čínština**; po čínsky  -  - "paj-chua" znamená „hovorová reč“ či „reč zrozumiteľná na počúvanie“; paj-chua wen znamená „zápisy v hovorovej reči“) je čínsky literárny (teda písaný) jazyk spočívajúci v jazyku (resp. štýle, registri) blízkom hovorovému jazyku. Paj-chua-wen začal vznikať zhruba v 7./10. stor. po Kr., dotvorený bol v 15. storočí. Používal sa paralelne k druhému čínskemu literárnemu jazyku nazývanému dnes klasická čínština. Význam paj-chua vzrástol v 20. storočí (presnejšie po Májovom hnutí 1919), pretože od dvadsiatych rokov 20. storočia je najpoužívanejším písaným jazykom (či štýlom) v Číne (úplne vytlačil a nahradil klasickú čínštinu) a dnes oficiálne tvorí gramatickú a idiomatickú časť súčasnej spisovnej čínštiny (=moderná štandardná čínština, pchu-tchung-chua). Jazyk paj-chua (a teda aj gramatika a idiómy súčasnej spisovnej čínštiny) je dnes založený prevažne (ale nie výlučne) na severných (čiže mandarínskych) dialektoch čínštiny. 

## Slovo paj-chua
Slovo paj-chua (bez wen) ako také má v čínštine aj iné významy - všeobecne označuje hovorový jazyk či reč zrozumiteľnú na počúvanie a napr. najmä do 19. stor. sa ním v podstate označovali niektoré konkrétne nadregionálne čínske dialekty, napr. štandardná kantončina.

## Dejiny
Za vlády dynastie Čou (vládla do 221 pred Kr.) bola klasická čínština hovoreným aj písaným jazykom. Od obdobia dynastie Čchin (221-206 pred Kr.) sa však hovorový jazyk vyvíjal a začal sa odlišovať od písaného. Od obdobia dynastií Tchang (618-907 po Kr.) a Sung (960-1279 po Kr.) sa na písanie niektorých textov začal používať jazyk blízky hovorovej reči. Takéto texty dnes označujeme ako paj-chua(-wen), vtedy sa označovali ako pien-wen (變文) a blízkosť hovorovému jazyku mala zabezpečiť ich väčšie rozšírenie medzi obyčajnými ľuďmi, ktorí klasickému jazyku nerozumeli. V období dynastií Ming (1368-1644) a Čching (1644-1911) sa rozšírilo používanie hovorového jazyka do rôznych typov písomníctva, klasický jazyk však ostal úradným písomným jazykom. 

Skutočný význam získal jazyk paj-chua až po vypuknutí Hnutia štvrtého mája (=Májového hnutia) v roku 1919, keď ho začali presadzovať poprední intelektuáli, učenci a reformátori, najmä Chu Š’ a Lu Sün. Klasická čínština bola vnímaná ako brzda vzdelania, literatúry a hospodárskeho a sociálneho pokroku. Paj-chua sa stal mainstreamovou záležitosťou a zo západných jazykov prebral interpunkciu a arabské číslice. Od konca 20. rokov 20. storočia sú takmer všetky knihy, noviny, časopisy a dokumenty písané v paj-chua.

## Zdroj
* 

## Ďalšie zdroje

Kategória:Čínština
Čínska zvyšková veta

**Čínska zvyšková veta** alebo **čínska veta o zvyškoch** je veta v teórii čísel objavená čínskym matematikom Sun-c'  hovoriaca o riešeniach systémov lineárnych kongruencií. Medzi hlavné aplikácie vety patrí dôkaz bezpečnosti šifrovacieho algoritmu RSA. 

## Znenie vety

Nech m_1, m_2, \ldots, m_n sú po dvoch nesúdeliteľné prirodzené čísla väčšie ako 1. Nech a_1, a_2, \ldots, a_n sú ľubovoľné celé čísla. Potom existuje riešenie *x* sústavy kongruencií

:\left.\begin{array}{ccl}x & \equiv & a_1\ (\text{mod } m_1) \\ x & \equiv & a_2\ (\text{mod } m_2) \\ \vdots & \vdots & \vdots \\ x & \equiv & a_n\ (\text{mod } m_{n}) \end{array}\right\},

pričom všetky takéto riešenia *x* sú navzájom kongruentné modulo M := m_1 m_2 \ldots m_n.

## Dôkaz

### Existencia

Vyriešime najprv špeciálny prípad uvedenej sústavy kongruencií:

:\left.\begin{array}{ccl}x & \equiv & 0\ (\text{mod } m_1) \\ \vdots & \vdots & \vdots \\ x & \equiv & 0\ (\text{mod } m_{i-1}) \\ x & \equiv & 1\ (\text{mod } m_{i}) \\ x & \equiv & 0\ (\text{mod } m_{i+1}) \\ \vdots & \vdots & \vdots \\ x & \equiv & 0\ (\text{mod } m_n) \\ \end{array}\right\}.

Nech k_i = m_1 m_2 \ldots m_{i-1} m_{i+1} \ldots m_n. Čísla m_i a k_i sú zrejme nesúdeliteľné, čo znamená, že existujú celé čísla *r,s* také, že platí
:r k_i + s m_i = 1 \! ,
z čoho vyplývajú kongruencie
:\left.\begin{array}{ccl}r k_i & \equiv & 0\ (\text{mod } k_i) \\ r k_i & \equiv & 1\ (\text{mod } m_i) \end{array}\right\}.

Keďže sú ale všetky čísla m_1, m_2, \ldots, m_{i-1}, m_{i+1}, \ldots, m_n deliteľmi čísla k_i, z uvedenej sústavy dvoch kongruencií vyplýva platnosť sústavy

:\left.\begin{array}{ccl}r k_i & \equiv & 0\ (\text{mod } m_1) \\ \vdots & \vdots & \vdots \\ r k_i & \equiv & 0\ (\text{mod } m_{i-1}) \\ r k_i & \equiv & 1\ (\text{mod } m_{i}) \\ r k_i & \equiv & 0\ (\text{mod } m_{i+1}) \\ \vdots & \vdots & \vdots \\ r k_i & \equiv & 0\ (\text{mod } m_n) \\ \end{array}\right\},

čo znamená, že hodnota x_i := r k_i je riešením uvedeného špeciálneho prípadu systému kongruencií. Z toho už ale triviálnou úvahou vyplýva, že riešenie všeobecného systému kongruencií má tvar

:x := a_1 x_1 + a_2 x_2 + \ldots + a_n x_n,

čo znamená, že existencia riešenia je dokázaná.

### Jednoznačnosť modulo <math>M</math>

Nech x, x' sú riešenia uvedenej sústavy kongruencií. Z toho vyplýva, že pre každé *i* platí

:x - x' \equiv 0\ (\text{mod } m_i).

Inými slovami, hodnota m_i delí x - x' pre každé *i*. Z toho vyplýva, že aj najmenší spoločný násobok čísel m_1, \ldots, m_n delí x - x'. Ale keďže sú čísla m_1, \ldots, m_n po dvoch nesúdeliteľné, má tento najmenší spoločný násobok hodnotu *M*, čo znamená, že 

:x \equiv x'\ (\text{mod } M), 

čo bolo treba dokázať.

## Referencie



## Externé odkazy

* Čínska veta o zvyškoch - Wolfram MathWorld .
* Čínska veta o zvyškoch - Cut-The-Knot .

Kategória:Teória čísel
Kategória:Kryptológia
Kategória:Modulárna aritmetika
Bedári (muzikál)

thumb|Bedári v Londýne

**Bedári** (orig. *Les Misérables*) je muzikál, ktorý vznikol v roku 1980 na motívy rovnomenného románu od spisovateľa Victora Huga. Skomponoval ho Claude-Michel Schönberg a libreto je od Alaina Boublila.

## Dej
Príbeh sa odohráva počas Júnovej revolúcie v roku 1832. Ide o príbeh bývalého trestanca Jeana Valjeana, jeho túžbe po vykúpení po devätnástich rokoch väzenia.

## Súčasnosť
Muzikál bol na Slovensku prvýkrát uvedený na prelome novembra a decembra 2012 keď v bratislavskom Domove odborov Istropolise hosťoval Muzikálový súbor Mestského divadla Brno.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Muzikály
Kategória:Muzikály podľa románu
Kis-Balaton

náhľad|Kis-Balaton<br />Pohľad z ostrova ''Kányavári sziget'' západným smerom
náhľad|Most ''Kányavári sziget hídja''
náhľad|Pohľad z mosta ''Kányavári sziget hídja'' severným smerom
**Kis-Balaton** ([kiš balaton], v preklade *Malý Balaton*) je malé jazero v Maďarsku.

## Poloha
Kis-Balaton leží juhozápadne od Balatonu, neďaleko od kúpeľného mesta Zalakaros. V jeho najbližšom susedstve leží obec Balatonmagyaród. Spolu so svojím okolím je súčasťou župy Zala.
## Vzdušná fotografia

Image:Kisbalatoncivertanlegi1.jpg|
Image:Kisbalatoncivertanlegi2.jpg
Image:Kisbalatoncivertanlegi3.jpg
Image:Kisbalatoncivertanlegi4.jpg
File:Kisbalatoncivertanlegi5.jpg
File:Kisbalatoncivertanlegi6.jpg


## Význam
Kis-Balaton má pozdĺžny tvar v smere sever-juh. Býval zátokou Balatonu, od ktorého sa oddelil po poklese jeho hladiny. Dnes ním preteká hlavný prítok jazera, rieka Zala. Prietokom cez rašeliniská sa filtruje voda pritekajúca do jazera.

Oblasť je prírodnou rezerváciou - na močaristých a rákosím porastených brehoch sídli vzácne druhy vtákov, medzi najvýznamnejšie patrí kormorány a volavky.

## Kányavári sziget
**Kányavári sziget** je malý ostrov ležiaci vo východnej časti Kis-Balatonu. Predstavuje prístupnú časť prírodnej rezervácie, dostupný je cez most *Kanyavári sziget hídja*. 

## Externé odkazy
*Informačná stránka o Kis-Balatonu
*Kis-Balaton na informačnej stránke o Balatonu 
*Kis-Balaton na informačnej stránke mesta Hévíz 

## Zdroj

Kategória:Jazerá v Maďarsku
Daniel Sturridge

**Daniel Sturridge** (* 1. september 1989) je bývalý anglický profesionálny futbalista. 

Hrá na pozícii útočníka. Sturridge začal svoju kariéru v Manchesteru City, kde si zahral dvakrát vo finále FA Youth Cupu. Prvýkrát nastúpil za seniorov v roku 2007 a v roku 2008 strelil svoj prvý profesionálny gól.

V sezóne 2007 – 2008 sa Sturridge stal prvým hráčom, ktorý v jednej sezóne strelil gól ako v FA Youth Cupu, tak aj v FA Cupu a v Premier League.

V Manchestri bol používaný hlavne ako žolík, opustil klub v lete 2009, keď sa s Manchesterom nedokázal dohodnúť na novej zmluve. Následne prestúpil do Chelsea. Pri konkurencii v podobe Didiera Drogby a neskôr Fernanda Torresa, sa v januári 2013 presťahoval za cca 12 miliónov libier do Liverpoolu FC, kde spolu s Divockom Origim a Christianom Bentekem tvoril útočnú trojicu.

Kategória:Anglickí futbalisti
Kategória:Britskí olympionici
Kategória:Narodenia v 1989
Kategória:Žijúci ľudia
Kategória:Futbalisti na Letných olympijských hrách 2012
Bobby Moore

**Robert Frederick Chelsea Moore** (* 12. apríl 1941, Londýn, Spojené kráľovstvo – † 24. február 1993, Londýn) bol anglický futbalový reprezentant. Hrával na pozícií obrancu a vyše 10 sezón bol kapitánom tímu West Ham United. Zároveň bol kapitánom , ktorá vyhrala Majstrovstvá sveta 1966.

Spolu v drese Anglicka odohral 108 stretnutí, čo bol v čase jeho ukončenia hráčskej kariéry národný rekord (neskôr ho prekonal brankár Peter Shilton).

## Reprezentačné zápasy

## Úspechy
* Majster sveta: 1966
* Pohár víťazov pohárov: 1964/1965
* Pohár FA: 1964
* Športová osobnosť BBC: 1966
* Rad britského impéria: 1967
* Anglická sieň slávy futbalu: 2002

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Bobby Moore na encyklopedia.sme.sk
* Bobby Moore na stránke IFHF 
* Bobby Moore Online  

## Zdroj
* 

Kategória:Anglickí futbalisti
Kategória:Hráči West Ham United FC
Kategória:Hráči Fulham FC
Kategória:Hráči Seattle Sounders
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1962
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1966
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1970
Kategória:Majstri sveta vo futbale
Kategória:Osobnosti z Londýna
French Open 2003

**[[French Open]] 2003** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa konal od 26. mája do 8. júna 2003 v Paríži na antukových dvorcoch Rolanda Garossa.  Víťazmi dvojhier sa stali Justine Heninová a Juan Carlos Ferrero.

## Seniori
### Dvojhra mužov

** [[Juan Carlos Ferrero]]** vs.  Martin Verkerk **6-1 6-3 6-2**

### Dvojhra žien

** [[Justine Heninová]]** vs.  Kim Clijstersová **6-0 6-4**

### Štvorhra mužov

** [[Mike Bryan]] /  [[Bob Bryan]]** vs.  Paul Haarhuis /  Jevgenij Kafeľnikov  **7-6 6-3**

### Štvorhra žien

** [[Kim Clijstersová]] /  [[Ai Sugiyamová]]** vs.  Virginia Ruanová Pascualová /  Paola Suárezová  **6-7(5) 6-2 9-7**

### Zmiešaná štvorhra

** [[Daniela Hantuchová]] /  [[Fabrice Santoro]]** vs.  Jelena Lichovcevová /  Mahesh Bhupathi  **6-3 6-4**


Kategória:French Open
Kategória:Tenis v 2003
Mládežnícka hokejová liga

**Mládežnícka hokejová liga (MHL)** (rus. Молодежная Хоккейная Лига (МХЛ)) je ruská juniorská hokejová liga s medzinárodnou účasťou. Bola založená v roku 2009. Liga je rozdelená do dvoch konferencií, z ktorých každá je rozdelená na dve divízie. Po skončení základnej časti nasleduje play-off, ktorého víťaz získava Charlamovov pohár. 

## 2015/2016
V sezóne 2015/16 hralo v MHL 31 mužstiev.

### Západná konferencia

**Severozápadná divízia**
* Almaz Čerepovec
* Atlanty Mytišči
* Dinamo Petrohrad
* Dinamo-Raubiči Minsk
* Loko Jaroslavľ
* SKA-1946 Petrohrad
* SKA-Serebrjanyje Ľvy Petrohrad
* HK Riga

**Centrálna divízia**
* Amurskie Tigry Chabarovsk
* Krasnaja Armija Moskva
* MHK Spartak Moskva
* Russkie Viťazi Čechov
* Sachalinskie Akuly Južno-Sachalinsk
* Rusko U18
* HK MVD Balašicha

### Východná konferencia

**Povolžská divízia**
* Irbis Kazaň
* Laďja Togliatti
* Olimpia Kirovo-Čepeck
* Reaktor Nižnekamsk
* Sarmaty Orenburg
* Staľnye Lisy Magnitogorsk
* Tolpar Ufa
* Čajka Nižný Novgorod

**Uralsko-sibírska divízia**
* Avto Jekaterinburg
* Belyje Medvedi Čeľabinsk
* Kuzneckie Medvedi Novokuzneck
* Mamonty Jurgy Chanty-Mansijsk
* Omskie Jastreby Omsk
* Sibirskie Snajpery Novosibirsk
* Snežnyje Barsy Astana
* Ťumenskij Legion Ťumeň

### Hrací systém súťaže
Tímy odohrajú v základnej časti len zápasy proti tímom zo svojej konferencie. V divíziách hrá každý s každým 4-krát a proti mužstvám z druhej divízie 2-krát.

### Play-off
Po skončení dlhodobej ligovej súťaže nasleduje play-off, do ktorého postupuje najlepších osem tímov z každej konferencie. Prvé dve kolá vyraďovacej fázy sa hrajú v rámci konferencie. 3. vyraďovacie kolo sa hrá už hrajú postupujúce tímy medzikonferenčne lepší tým proti horšiemu z druhej konferencie. Play-off MHL sa hrá na 3 víťazné duely až samotné finále Charlamovovho pohára sa hrá na víťazné 4 stretnutia.

## 2011/2012
**Finále play-off o Charlamovov pohár:**
**[[Omskie Yastreby]]** – Krasnaja Armija Moskva &nbsp;na zápasy  **(5:2, 5:3, 1:3, 2:1p, 3:1)**

**Víťaz základnej časti:**
Omskie Yastreby

## 2010/2011
**Finále play-off o Charlamovov pohár:**
**[[Krasnaja Armija Moskva]]** – Staľnye Lisy Magnitogorsk &nbsp;na zápasy

**Víťaz základnej časti:**
Tolpar Ufa

## 2009/2010
**Finále play-off o Charlamovov pohár:**
**[[Staľnye Lisy Magnitogorsk]]** – Kuzneckie Medvedi Novokuzneck &nbsp;na zápasy

**Víťaz základnej časti:**
Staľnye Lisy Magnitogorsk

## Zdroje
*

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 
* Harmonogram zápasov 2011/12 v pdf 


Kategória:Ľadový hokej v Rusku
Kategória:Ľadový hokej v Bielorusku
Kategória:Ľadový hokej v Kazachstane
Kategória:Ľadový hokej v Lotyšsku
Kategória:Ľadový hokej na Slovensku
Chrám Krista Spasiteľa (Kaliningrad)

náhľad|Chrám Krista Spasiteľa v Kaliningrade
**Chrám Krista Spasiteľa** () je pravoslávnym chrámom v ruskom meste Kaliningrad. Patrí ruskej pravoslávnej cirkvi (Kaliningradsko-baltská eparchia). Chrám sa nachádza na Námestí víťazstva.

## História
V Kaliningradskej oblasti bola veľmi zvláštna náboženská situácia. Po jej pripojení k Rusku tu bolo veľmi málo pravoslávnych chrámov, pretože nemecké obyvateľstvo, ktoré tu žilo do roku bolo prevažne evanjelického vierovyznania. Po roku 1945 v období ateizácie spoločnosti sa kostoly nestavali a ruskí veriaci získali len niekoľko obnovených bývalých nemeckých lutheránskych kostolov. Nová situácia po roku 1990 otvorila možnosti pre stavbu dôstojných pravoslávnych chrámov pre veriace pravoslávne obyvateľstvo ruskej národnosti. Chrám Krista Spasiteľa sa budoval v rokoch 2004 až 2006 v modernom rusko-byzantskom architektonickom štýle, ktorý bol populárny hlavne v období Ruského impéria pri stavbe pravoslávnych sakrálnych stavieb do roku 1917. Hlavným architektom chrámu bol Oleg Kopylov.

### Súčasnosť
Chrám bol posvätený 10. júna 2006 patriarchom Moskvy a celej Rusi Alexejom II. v prítomnosti Vladimira Putina a politických a náboženských vrcholných predstaviteľov Ruskej federácie. Najvyššia chrámová veža dosahuje výšku 73 metrov a pozlátené veže chrámu sú skutočne dominantou mesta. Do chrámu sa zmestí 3000 veriacich.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Chrámu Krista Spasiteľa v Kaliningrade
* Статья об освящении нижнего храма
* Статья о Мемельском иконостасе 

Kategória:Architektúra z 2006
Kategória:Stavby v Kaliningrade
Kategória:Pravoslávne chrámy v Rusku
Atlantická charta

thumb|Atlantická charta.
**Atlantická charta** bolo spoločné prehlásenie USA a Spojeného kráľovstva z 14. augusta 1941 podpísané v Ship Harbour na Newfoundlande, v ktorom vyjadrovali zásady svojej politiky v nasledujúcom období počas druhej svetovej vojny. Neskôr 24. septembra 1941 bolo spresnené znenie tejto zmluvy podpísané zástupcami Sovietskeho zväzu, Juhoslávie, Česko-Slovenska, Poľska, Belgicka, Holandska, Nórska, Grécka, Luxemburska a Francúzska, ktoré boli súčasťou rozsiahlej vznikajúcej koalície krajín bojujúcich proti nacistickému Nemecku. Vyhlásenie bolo základom mnohých ďalších dokumentov a neskôr naň nadväzovala aj charta OSN.

Dokument podpísal 14. augusta 1941 prezident USA F. D. Roosevelt a britský ministerský predseda W. Churchill na spoločnom stretnutí na palube vojnovej lode vo vojenskom prístave Ship Harbour na Newfoundlande. Pôvodne nešlo o žiadny formálny dokument, ale o neformálne stanovené ciele a snahy do budúcnosti. Vo vyhlásení sa hovorilo o neuznaní akýchkoľvek územných ziskov v dôsledku prebiehajúcej vojny, tiež o uvoľnení obchodných obmedzení a podpore politickej slobody národov. Napriek vyhláseniu USA v tej dobe ešte vojensky nijak významne do vojny nezasiahli. Ich vojenská účasť sa začala po 7. decembri 1941, keď bola japonským loďstvom napadnutá jeho námorná základňa na Pearl Harbore.

K zneniu dokumentu sa pridalo v auguste viacero krajín v tej dobe okupovaných Nemeckom a Talianskom, ktorých exilové vlády sídlili v Spojenom kráľovstve. Zároveň sa k nej pridal aj Sovietsky zväz, ktorý bol napriek predošlému paktu o priateľstve v júni napadnutý nemeckými silami.

V skratke malo vyhlásenie 8 bodov: 
# USA ani Spojené kráľovstvo sa neusilujú o žiadne územné zisky
# územné zmeny musia byť v súlade s želaním ľudí na dotknutých územiach
# všetci ľudia majú právo na samourčenie
# majú byť zrušené obchodné bariéry a nastolené rovnaké podmienky pre víťazov i porazených
# svetová ekonomická spolupráca má viesť k hospodárskemu rozvoju a lepším sociálnym podmienkam všetkých národov
# po zničení nacistického Nemecka budú môcť všetky národy bez strachu žiť v mieri
# možnosť plavby v mieri po všetkých moriach a oceánoch
# odzbrojenie agresorov vojny a všeobecné povojnové odzbrojenie

## Iné projekty

Kategória:Politika druhej svetovej vojny
Letisko Đà Nẵng

**Letisko Da Nang** () je letisko sídliace na západe Da Nangu, v mestskej časti Nam Trung Bo, Vietnam. Počas vietnamskej vojny sa tu nachádzala veľká vojenská letecká základňa amerických leteckých síl.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Da Nang Airport

Kategória:Letiská vo Vietname
Kráľovecká katedrála

thumb|200px|Pohľad na katedrálu v Kaliningrade
thumb|200px|Hrob Immanuela Kanta v priestoroch katedrály
**Kráľovecká katedrála** (; ) patrí k symbolom mesta Kaliningrad, ktorý poukazuje na jeho nemeckú minulosť. 

## História
Mesto Kráľovec (Königsberg) bolo založené českým kráľom Přemyslom Otakarom II. na území, ktoré ovládol Rád nemeckých rytierov a toto územie spravoval až do obdobia reformácie. Stavba katedrály sa začala v roku 1333 a dokončená bola v roku 1380. Vybudovaná bola podľa plánov neznámeho architekta v gotickom architektonickom štýle (tzv. baltská gotika). Rímskokatolíckou katedrálou bola do roku 1525. Odvtedy sa stalo katedrálou evanjelickej cirkvi a. v. Tento stav trval až do roku 1945. Po leteckých náletoch na vtedy nemecký Kráľovec a mohutných útokoch Červenej armády v roku 1945 bolo mesto aj s katedrálou zničené. Nemecké evanjelické obyvateľstvo utieklo alebo bolo odsunuté. Na jeho miesto prišli Rusi, Ukrajinci a iní obyvatelia vtedajšieho Sovietskeho zväzu. Sovietska moc nemala záujem na obnove chrámu, ktorý podľa vtedajšej historiografie symbolizoval pruský militarizmus, ba dokonca nemecký nacizmus. Stavba nebola úplne zlikvidovaná iba kvôli Immanuelovi Kantovi a jeho hrobu. Rekonštrukčné práce prebehali veľmi pomaly a v roku 1960 stavba získala status kultúrnej pamiatky republikového významu.

## Súčasnosť
Intenzívnejšie rekonštrukčné práce sa začali po roku 1992. Chrám má naďalej štatút múzea, ale konajú sa v ňom bohoslužby rôznych konfesií (katolíci, evanjelici a. v., pravoslávni). Konajú sa v ňom aj koncerty klasickej a náboženskej hudby. V roku 1996 sa uskutočnila rekonštrukcia hrobu filozofa Immanuela Kanta (rodáka z mesta).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* oficiálna stránka «Katedrálny chrám»
* Игорь Одинцов, «Возрождение собора». Статья с официального сайта Калининграда.
* Балдур Кёстер, «Могила Канта у Собора» 

Kategória:Stavby v Kaliningrade
Kategória:Katedrály v Rusku
Kategória:Luteránske kostoly v Rusku
Kategória:Architektúra z 1380
Kategória:Luteránske katedrály
Cesta I. triedy 4 (Česko)

**Cesta I. triedy 4** je cesta I. triedy v Česku spájajúca Prahu so Strakonicami a Nemeckom. Meria 113 kilometrov. 

Na úseku Jíloviště-Dubenec je cesta označená ako rýchlostná cesta R4. V okolí obcí Milín a Mirotice je cesta vystavaná ako polovičný profil budúcej R4.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

4
Cesta I. triedy 6 (Česko)

**Cesta I. triedy 6** je cesta I. triedy v Česku spájajúca Prahu s Karlovymi Varmi a Nemeckom. Meria 127 kilometrov. 

V Karlovych Varoch a na obchvate Chebu je cesta označená ako rýchlostná cesta R6.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

6
Cesta I. triedy 8 (Česko)

**Cesta I. triedy 8** je cesta I. triedy v Česku spájajúca Litoměřice s Teplicami a Nemeckom. Meria 47 kilometrov. 

V minulosti bol súčasťou cesty I/8 aj úsek Praha-Litoměřice, no ten je z dôvodu existencie diaľnice D8 v súčasnosti kategorizovaný ako cesta II/608.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

8
Chrám svätého Vladimíra (Kyjev)

thumb|Chrám sv. Vladimíra v Kyjeve
thumb|Interiér Chrámu sv. Vladimíra
**Chrám svätého Vladimíra**  (ukr. Патріарший кафедральний собор св. Володимира, rus. Кафедральный собор Святого Владимира, Владимирский собор) je právoslávnym chrámom Ukrajinskej pravoslávnej cirkvi (patriarchát Kyjev) v ukrajinskom hlavnom meste Kyjev. Nachádza sa na Bulvári Tarasa Ševčenka.

## História
Chrám bol postavený v rokoch 1862 až 1882 v modernom rusko-byzantskom architektonickom štýle, ktorý bol typický pre sakrálnu architektúru Ruského impéria. Staval sa  podľa plánov architektov I. Schtroma, P. Sparra, R. Bemharta a K. Majevského. Má sedem kopúl a najvyššia z nich meria 49 metrov. Slávnostne bol posvätený v roku 1896 v prítomnosti imperátora Mikuláša II. (|Nikolaja II.) a jeho manželky. V období komunizmu bol zatvorený a pravoslávnej cirkvi sa vrátil v roku 1944.

### Súčasnosť
V súčasnosti je chrámom Ukrajinskej pravoslávnej cirkvi (patriarchát Kyjev), ktorá je nezávislá od Moskovského patriarchátu. Výrazné oživenie chrámu nastalo  v roku 1988 počas osláv 1000. výročia prijatia kresťanstva na Kyjevskej Rusi (988). Chrám (mimo času bohoslužieb) je navštevovaný turistami. Obdivujú hlavne nádherné mozaiky a fresky, ktoré zobrazujú svätcov zo staroruskej histórie (sv. Vladimír, sv. Oľga a iní). V chráme sú uložené aj ostatky svätej veľkomučenice Barbory, ku ktorej so chodí modliť veľa ľudí.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Оficiálna stránka 
* Владимирский собор на SkyscraperPage.com 
* Владимирский собор. История возникновения, фотографии интерьеров, комплект антикварных открыток 

Kategória:Stavby v Kyjeve
Kategória:Pravoslávne katedrály na Ukrajine
Kategória:Architektúra z 1882
Kategória:Novobyzantská architektúra
Cesta I. triedy 2 (Česko)

**Cesta I. triedy 2** je cesta I. triedy v Česku, ktorá spája hlavné mesto Praha s mestami Kutná Hora a Pardubice. Meria 87,026 km a vznikla prekategorizovaním bývalých ciest II. triedy 333 a 322.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

2
Cesta I. triedy 3 (Česko)

**Cesta I. triedy 3** je cesta I. triedy v Česku spájajúca diaľnicu D1 s Benešovom, Táborom, Českými Budejovicami a Rakúskom. Meria 155 km a vedie po nej európska cesta 55. 

Pôvodná trasa medzi Prahou a Benešovom, rovnako ako niektoré ďalšie pôvodné úseky sú dnes označené ako cesta II/603.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

3
Cesta I. triedy 10 (Česko)

**Cesta I. triedy 10** je cesta I. triedy v Česku spájajúca poľskú hranicu pri Harrachove s Turnovom. Meria 48 kilometrov a ďalej na ňu nadväzuje rýchlostná cesta R10, ktorá pokračuje do Prahy. Celou svojou dĺžkou je súčasťou európskej cesty E65.

V minulosti bol súčasťou cesty aj úsek Praha-Turnov, no po výstavbe rýchlostnej cesty R10 bol tento úsek degradovaný na cestu II/610.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

10
Cesta I. triedy 15 (Česko)

**Cesta I. triedy 15** je cesta I. triedy v Česku spájajúca mesto Most s Litoměřicami a obcou Zahrádky, kde sa križuje s I/9. Meria 83 kilometrov. 

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

15
Cesta I. triedy 16 (Česko)

**Cesta I. triedy 16** je cesta I. triedy v Česku, ktorá spája štátu hranicu s Poľskom pri obci Královec s mestami Trutnov, Jičín, Mělník a končí v obci Řevničov, kde sa napája na I/6. Meria 182 kilometrov.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

16
Cesta I. triedy 19 (Česko)

**Cesta I. triedy 19** je cesta I. triedy v Česku, ktorá spája Plzeň s Táborom a Pelhřimovom. Meria 180 kilometrov a na svojej trase sa križuje s cestami I/3 a I/4 a takisto aj s diaľnicou D3.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

19
Cesta I. triedy 20 (Česko)

**Cesta I. triedy 20** je cesta I. triedy v Česku, ktorá spája Karlove Vary s Plzňou, Pískom a končí v Čeckých Budějoviciach, kde sa napája na I/3. Meria 214 kilometrov a po jej trase vedie európska cesta 49.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

20
Cesta I. triedy 21 (Česko)

**Cesta I. triedy 21** je 52 kilometrov dlhá cesta I. triedy v Česku, ktorá spája štátu hranicu s Nemeckoom pri Aši s mestami Cheb a Mariánské Lázně. Cestná komunikácia sa končí v križovatke s diaľnicou D5 pri obci Bor. 

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

21
Cesta I. triedy 22 (Česko)

**Cesta I. triedy 22** je 112 kilometrov dlhá cesta I. triedy v Česku spájajúca mestá Domažlice, Klatovy, Strakonice a Vodňany. Zároveň tvorí spojnicu medzi cestami I/26, I/27, I/4 a I/20.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

22
Cesta I. triedy 23 (Česko)

**Cesta I. triedy 23** je cesta I. triedy v Česku, ktorá spája cestu I/3 s mestami Jindřichův Hradec, Třebíč a Brno. Meria 145,429 km, no 2,836 km v Brne je súčasťou rýchlostnej cesty R23.

## História
Cesta v minulosti začínala už v blízkosti mesta Písek (dnes II/159) a medzi Jindřichovym Hradcom a Strmilovom viedla cez Kunžak, po dnešnej ceste II/164.

Cesta I/23 je starou a veľmi dôležitou spojnicou južných Čiech s Brnom a západnou Moravou. V tridsiatych rokoch bola v jej trase plánovaná časť cestnej magistrály naprieč Česko-Slovenskom. 

V budúcnosti sa počíta s nahradením I/23 štvorprúdovou rýchlostnou cestou R23.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

23
Cesta I. triedy 24 (Česko)

**Cesta I. triedy 24** je 53 kilometrov dlhá cesta I. triedy v Česku, ktorá spája mestá Veselí nad Lužnicí, Třeboň a ďalej pokračuje cez Suchdol nad Lužnicí až do Rakúska.

Pred prečíslovaním ciest v roku 1998 mala táto cesta označenie *II/150* a ako *I/24* bola označená cesta Mariánské Lázně-Bečov nad Teplou.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

24
Cesta I. triedy 25 (Česko)

**Cesta I. triedy 25** je 17,5 kilometra dlhá cesta I. triedy v Česku, ktorá spája štátu hranicu s Nemeckom pri obci Boží Dar s Ostrovom nad Ohří, kde sa napája na I/13.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

25
Cesta I. triedy 18 (Česko)

**Cesta I. triedy 18** je cesta I. triedy v Česku, ktorá spája cestu I/19 v obci Rožmitál pod Třemšínem s cestou I/3 v obci Olbramovice, pričom prechádza cez mesto Příbram. Jej dĺžka je 61 km.

V minulosti patrila cesta I/18 k najdlhším v Česko-Slovensku, no po reorganizácii ciest v Česku bola jej časť prekategorizovaná na cestu II/150 a zvyšok pričlenený k ceste I/19 a I/35. Na Slovensku je cesta I/18 okrem úseku od hranice po Žilinu v pôvodnom trasovaní a patrí k najdôležitejším dopravným tepnám.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

18
Cesta I. triedy 27 (Česko)

**Cesta I. triedy 27** je cesta I. triedy v Česku, ktorá spája cestu I/8 s mestami Litvínov, Žatec, Plzeň, Klatovy a končí na hraničnom priechode Železná Ruda do Nemecka. 

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

27
Cesta I. triedy 26 (Česko)

**Cesta I. triedy 26** je cesta I. triedy v Česku, ktorá začína pri obci Ejpovice neďaleko Plzne a končí na hraničnom priechode Česká Kubice do Nemecka. Na celej svojej dĺžke 83 kilometrov kopíruje trasu diaľnice D5.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

26
Cesta I. triedy 28 (Česko)

**Cesta I. triedy 28** je cesta I. triedy v Česku dlhá 13 km, ktorá vedie z mesta Louny do obce Kozly a tvorí spojnicu medzi cestami I/7 a I/15.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

28
Wilsonova veta

**Wilsonova veta** je veta v teórii čísel, ktorá hovorí, že prirodzené číslo *n > 1* je prvočíslo práve vtedy, keď 

:(n-1)!\ \equiv\ -1 \pmod n.

## História
Veta bola prvý raz publikovaná v roku 1770 Edwardom Waringom a pripisuje sa jeho študentovi Johnovi Wilsonovi, ani jeden z nich však neuviedol jej dôkaz. Navyše Waring publikoval vetu len v tvare nutnej podmienky. Prvý raz bola veta dokázaná (už v tvare ekvivalencie) Josephom Louisom Lagrangom v roku 1773.

## Príklad

V nasledujúcej tabuľke sú uvedené hodnoty *n* 2-30, (*n*-1)!, A zvyšok po (*n*-1)! je rozdelený *n*. (Zvyšok po *m* delí *n* je napísaný *m* mod *n*). Farba pozadia je ružová na hlavných hodnotách n, svetlo zelené pre kompozitné hodnoty.

## Dôkaz

Ľahko je možné overiť, že tvrdenie platí pre *n = 2* a *n = 3*. Predpokladajme teda, že *n > 3*. Ak je *n* zložené číslo, jeho celočíselné delitele patria do množiny M = \{1,2,\ldots,n-1\}, a teda najväčší spoločný deliteľ čísel *n* a *(n-1)!* je väčší ako nula, a preto neplatí (n-1)!\ \equiv\ -1 \pmod n.. Nech je teda *n* prvočíslo. Potom je každé číslo z množiny *M* nesúdeliteľné s *n*, z čoho vyplýva, že pre každé číslo *a* z *M* existuje číslo *b* z *M* tak, že 

:ab \equiv 1\ (\text{mod } n).

Navyše, *b* je určené jednoznačne a keďže je *n* prvočíslo, *a = b* práve vtedy, keď *a = 1* alebo *a = n-1*. Navyše, tieto dvojice (okrem tých, kde *a = 1* a *a = n-1*) je možné popárovať tak, že každé číslo sa nachádza len v jednej dvojici. Vynásobením týchto dvojíc dostávame kongruenciu

:2\cdot 3 \cdot \ldots \cdot (n-2) \equiv 1\ (\text{mod } n), 

z čoho vynásobením (n-1) vyplýva požadované tvrdenie.

## Referencie



## Externé odkazy

* Wilsonova veta - Wolfram MathWorld .
* Dôkaz Wilsonovej vety  - PlanetMath .

Kategória:Teória čísel
Kategória:Modulárna aritmetika
Šerif za mrežami

**Šerif za mrežami** je film režiséra Dimitrij Plichta z roku 1965.

## Dej
Dramatický príbeh Šerif za mrežami z prostredia nápravno-výchovného ústavu pre mladistvých je ďalším filmom Dimitrija Plichtu na ktorom sa podieľal režijne a zároveň aj v rámci námetu a scenára. Mladý Jakub sa z falošnej solidarity nechá odsúdiť za krádež namiesto "šerifa" ich partie. Dúfa, že "šerif" jeho gesto ocení. Toto presvedčenie mu dodáva silu vydržať neznesiteľné pomery v ústave.

## Obsadenie
* Slavo Drozd
* Milan Kňažko
* Pavel Mattos
* Jirí Ornest ako Fred
* Viliam Polónyi
* Jirí Sedlmayer
* Karol Spišák
* Martin Stepánek
* Petr Svojtka
* Zlatomir Vacek
* Slávo Záhradnik

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Filmové drámy
Kategória:Filmy z 1965
Kategória:Filmy podľa názvu
Rollova veta o strednej hodnote

**Rollova veta o strednej hodnote** alebo skrátene **Rollova veta** (často nesprávne *Rolleho veta...*), pomenovaná po Michelovi Rollovi, je veta v diferenciálnom počte, ktorá hovorí, že pre každú reálnu funkciu, spojitú na uzavretom intervale, ktorá má vo vnútri daného intervalu konečnú alebo nekonečnú deriváciu, a ktorá v krajných bodoch daného intervalu nadobúda rovnaké hodnoty, existuje vnútri daného intervalu nulový bod jej prvej derivácie.

## Znenie vety
Nech f: \langle a,b\rangle \to \mathbb{R} je funkcia spĺňajúca nasledujúce predpoklady:
#*f* je spojitá na *<a,b>*,
#*f* má na *(a,b)* konečnú alebo nekonečnú deriváciu,
#*f(a) = f(b)*.
Potom existuje bod c \in (a,b) taký, že f'(c) = 0.

## Dôkaz
Ak je *f* konštantná, tvrdenie platí pre všetky body c \in (a,b). Nech teda nie je konštantná. Potom, zo spojitosti, existuje bod c \in (a,b) taký, že *f* v ňom nadobúda svoje supremum alebo infimum. Keďže derivácia *f* v ňom existuje, nutne musí platiť *f'(c) = 0*.

## Referencie


## Pozri aj
* Lagrangeova veta o strednej hodnote
* Cauchyho veta o strednej hodnote

## Iné projekty

Kategória:Diferenciálny počet
Kategória:Eponymické termíny v matematike
Kategória:Portál:Matematika/Zapojené články
Lagrangeova veta o strednej hodnote

**Lagrangeova veta (o strednej hodnote)** alebo **Veta o strednej hodnote diferenciálneho počtu** alebo **Lagrangeova veta o prírastku funkcie** (pomenovaná podľa Josepha Louisa Lagrangea) je veta v diferenciálnom počte.

## Znenie vety

Nech f: \langle a,b\rangle \to \mathbb{R} je funkcia taká, že
# *f* je spojitá na *<a,b>*,
# *f* má v každom bode intervalu *(a,b)* vlastnú alebo nevlastnú deriváciu.
Potom existuje bod c \in (a,b) taký, že pre prvú deriváciu funkcie *f* v bode *c* platí

:f'(c) = \frac{f(b) - f(a)}{b-a}. 

## Dôkaz

Nech F:\langle a,b \rangle \to \mathbb{R} je funkcia definovaná ako 

:F(x) := f(x) - \lambda x.  

Kde \lambda je konštanta, ktorú zvolíme tak, aby sme mohli použiť Rollovu vetu o strednej hodnote. Teda dostávame 

:F(x) := f(x) - \frac{f(b) - f(a)}{b-a}x.  

Funkcia *F(x)* na intervale *<a,b>* vyhovuje predpokladom Rollovej vety o strednej hodnote, čo znamená, že existuje bod c \in (a,b) taký, že platí F'(c) = 0. Derivujeme  F(x) podla x 

: F'(x) = f'(x) - \frac{f(b) - f(a)}{b-a} ,

vyčíslime v bode   c  

: F'(c) = f'(c) - \frac{f(b) - f(a)}{b-a} = 0,

a teda

:f'(c) = \frac{f(b) - f(a)}{b-a}. 

## Referencie



## Pozri aj

* Cauchyho veta o strednej hodnote
* Rollova veta o strednej hodnote

Kategória:Diferenciálny počet
Kategória:Eponymické termíny v matematike
Kategória:Portál:Matematika/Zapojené články
Letisko Pleiku

**Letisko Pleiku** () je letisko sídliace na západe Pleikua, v mestskej časti Gia Lai, Vietnam. 

## Aerolínie a destinácie
* Vietnam Airlines (Hanoj, Hočiminovo Mesto, Da Nang)

## Externé odkazy
* Pleiku Airport

Kategória:Letiská vo Vietname
Letisko Cà Mau

**Letisko Cà Mau** () je letisko sídliace na západe Ca Maua, v mestskej časti Ca Mau vo Vietname. 

## Aerolínie a destinácie
* Vietnam Airlines (Hočiminovo Mesto)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ca Mau Airport 

Kategória:Letiská vo Vietname
Cesta I. triedy 30 (Česko)

**Cesta I. triedy 30** je cesta I. triedy v Česku dlhá 38 km, ktorá vedie z mesta Lovosice cez Ústí nad Labem do obce Chlumec. Severozápadne od Ústí nad Labem sa križuje s diaľnicou D8.

## Pozri aj
* Zoznam ciest I. triedy v Česku

## Externé odkazy
* Cestná databanka Ostrava 

30
French Open 2002

**[[French Open]] 2002** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa konal od 27. mája do 9. júna 2002 v Paríži na antukových dvorcoch Rolanda Garossa.  Víťazmi dvojhier sa stali Serena Williamsová a Albert Costa.

## Seniori
### Dvojhra mužov

** [[Albert Costa]]** vs.  Juan Carlos Ferrero **6-1 6-0 4-6 6-3**

### Dvojhra žien

** [[Serena Williamsová]]** vs.  Venus Williamsová **7-5 6-3**

### Štvorhra mužov

** [[Paul Haarhuis]] /  [[Jevgenij Kafeľnikov]]** vs.  Mark Knowles /  Daniel Nestor  **7-5 6-4**

### Štvorhra žien

** [[Virginia Ruanová Pascualová]] /  [[Paola Suárezová]]** vs.  Lisa Raymondová /  Rennae Stubbsová  **6-4 6-2**

### Zmiešaná štvorhra

** [[Cara Blacková]] /  [[Wayne Black]]** vs.  Jelena Bovinová /  Mark Knowles  **6-3 6-3**


Kategória:French Open
Kategória:Tenis v 2002
Google Zápisník

**Google Zápisník** () bola bezplatná web aplikácia, ktorá umožňovala užívateľom ukladať a usporiadať textové poznámky a odkazy na webové stránky (prepojené s Google Záložky - Google Bookmarks) . Uložené poznámky bolo možné zdieľať či už s vymenovaným zoznamom užívateľov alebo verejne.

Zapísané poznámky bolo možné exportovať do Google Dokumentov.

Služba Google Zápisník bola ohlásená 10. mája 2006 a sprístupnená 15. mája 2006. Na začiatku roka 2009 Google oznámil, že zastavil vývoj služby a odporučil prejsť na službu Google Dokumenty. V júli 2012 bol Zápisník Google vypnutý a všetky údaje zo Zápisníka by teraz mali byť v službe Dokumenty Google.

## Pozri aj
* Google

## Externé odkazy
* Google Notebook - oficiálna stránka služby

Kategória:Google
Google Kalendár

**Google Kalendár** je internetový kalendár, služba pre správu času, stretnutí, udalostí, výročí a úloh od firmy Google. Umožňuje vytváranie, úpravu a zdieľanie viacerých kalendárov a je prepojiteľná s ďalšími službami Google, ako služba elektronickej pošty Gmail a Google Dokumenty. 

Výhodou je možnosť nastaviť si až 5 pripomienok v rôznych časoch, typu email, vyskakovacie okno a hlavne bezplatná SMS na prednastavené číslo používateľa.

Pre prácu s Google Kalendárom je možné použiť aj MS Outlook a Mozilla Sunbird.

## Pozri aj
* Google
* Gmail
* Google Dokumenty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka produktu
* Pomocník Google Kalendáru

Kategória:Google
Google Dokumenty

**Google Dokumenty** () je služba, aplikácia pre internetový prehliadač, pre tvorbu textových, tabuľkových, prezentačných a formulárových dokumentov a dokumentov typu kresba, ktorá vytvára jednoduchú alternatívu ku kancelárskym programom typu Microsoft Office a Open Office. Súčasne ponúka aj službu ukladania súborov na serveri podobne ako Windows Live. Výhodou služby Google Dokumenty je tiež to, že je ponúkaná aj bezplatne a je prístupná na každom počítači s internetovým pripojením bez nutnosti inštalácie. Ďalšou výhodou oproti desktopovým aplikáciam je možnosť spoločne používať súbory alebo celé adresáre, a spolupráca viacerých používateľov na jednom dokumente.

Google Dokumenty je tiež možné prepojiť so službami Gmail a Google Kalendár.
Google Dokumenty sú odporúčané ako náhrada služby Google Zápisník.

## Pozri aj
* Google
* Gmail
* Google Kalendár

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky služby Google Dokumenty
* Predstavenie služby Google Dokumenty v slovenčine - neoficiálne

Kategória:Google
Lagrangeova veta

**Lagrangeova veta** môže byť:
* v teórii grúp: Lagrangeova veta (teória grúp)
* v matematickej analýze: Lagrangeova veta o strednej hodnote
* v teórii čísiel: 
** Lagrangeova veta o štyroch štvorcoch
** Lagrangeova veta o kvadratických iracionálach
Wimbledon 2006

**[[Wimbledon]] 2006** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa uskutočnil od 26. júna do 5. júla 2006 na otvorených dvorcoch s trávnatým povrchom.

## Seniori
### Dvojhra mužov

** [[Roger Federer]]** vs.  Rafael Nadal 	 **6–0, 7–6(5), 6–7(2), 6–3**

### Dvojhra žien

** [[Amélie Mauresmová]]** vs.  Justine Heninová 	**2-6, 6–3, 6-4**

### Štvorhra mužov

** [[Bob Bryan]] /  [[Mike Bryan]]** vs.  Fabrice Santoro /  Nenad Zimonjić **6-3, 4-6, 6-4, 6–2**

### Štvorhra žien

** [[Jen C’]] /  [[Čeng Ťie]]** vs.  Virginia Ruanová Pascualová /  Paola Suárezová	**6-3, 3–6, 6-2**

### Zmiešaná štvorhra

** [[Vera Zvonariovová]] /  [[Andy Ram]]** vs.  Venus Williamsová /  Bob Bryan  **6–3, 6–2**


Kategória:Tenis v 2006
Kategória:Wimbledon (tenis)
Wimbledon 2005

**[[Wimbledon]] 2005** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa uskutočnil od 20. júna do 3. júla 2005 na otvorených dvorcoch s trávnatým povrchom.

## Seniori
### Dvojhra mužov

** [[Roger Federer]]** vs.  Andy Roddick 	 **6–2, 7–6(2), 6–4**

### Dvojhra žien

** [[Venus Williamsová]]** vs.  Lindsay Davenportová 	**4-6, 7–6(4), 9-7**

### Štvorhra mužov

** [[Stephen Huss]] /  [[Wesley Moodie]]** vs.  Bob Bryan /  Mike Bryan **7-6(4), 6-3, 6-7(2), 6–3**

### Štvorhra žien

** [[Cara Blacková]] /  [[Liezel Huberová]]** vs.  Svetlana Kuznecovová /  Amélie Mauresmová	**6-2, 6–1**

### Zmiešaná štvorhra

** [[Mary Pierceová]] /  [[Maheš Bhupáthí]]** vs.  Teťana Perebijnisová /  Paul Hanley  **6–4, 6–2**


Kategória:Tenis v 2005
Kategória:Wimbledon (tenis)