Štvrtohorné zaľadnenie

náhľad|Rozšírenie kvartérneho zaľadnenia na sevevernej pologuli
**Štvrtohorné zaľadnenie** (iné názvy: **(štvrtohorná/kvartérna) [[ľadová doba]]**, **pleistocénne zaľadnenie**) je obdobie výrazne zväčšeného rozsahu ľadovcov na Zemi počas pleistocénu (vrátane gelasu), do ktorého sa niekedy zahŕňa aj holocén (teda súčasnosť). Vzniklo prevažne ako dôsledok ochladenia podnebia. Názvy s výrazom "...zaľadnenie" sa používajú aj len na označenie samotného zväčšeného rozsahu ľadovcov v tomto období. 

## O názve
V minulosti v niektorých deleniach (porovnaj aj kapitolu Charakteristika) nebola dolná hranica štvrtohôr zhodná s dolnou hranicou pleistocénu a len začiatok štvrtohôr sa v takých deleniach zhodoval so začiatkom tu spomínaného zaľadnenia. Preto bol v minulosti názov štvrtohorné zaľadnenie správnejší než názov pleistocénne zaľadnenie. V súčasnosti sa dolná hranica štvrtohôr a pleistocénu zhoduje a je zhodná so začiatkom tu spomínaného zaľadnenia, preto sú oba názvy v tomto zmysle rovnako správne. Rozdiel medzi oboma názvami však môže byť naďalej relevantný u autorov, ktorí holocén (čiže súčasnosť) už nepovažujú za súčasť tohto zaľadnenia, čiže ho nechápu ako posledný interglaciál, ale ako poľadovú dobu. V takom prípade názov štvrtohorné zaľadnenie prísne vzaté vyjadruje, že je do zaľadnenia zahrnutý ja holocén, zatiaľ čo názov pleistocénne zaľadnenie vyjadruje, že holocén zahrnutý nie je.

## Charakteristika
Toto zaľadnenie sa začalo pred 2,588 miliónmi rokov. Tento dátum je podľa súčasnej stratigrafickej stupnice začiatok štvrtohôr a začiatok pleistocénu (konkrétne začiatok gelasu a ešte konkrétnejšie začiatok pretegelénu), ale podľa niektorých starších stratigrafických stupníc išlo o začiatok štvrtohôr a začiatok vrchného pliocénu, a podľa niektorých iných starších stratigrafických stupníc išlo o začiatok konečnej fázy treťohôr a začiatok vrchného pliocénu. Skončilo pred 11 700 rokmi (začiatok holocénu) alebo u iných autorov trvá dodnes. Podľa súčasnej stratigrafickej stupnice teda predmetné zaľadnenie trvalo počas celého pleistocénu a prípadne (skôr formálne) aj počas celého holocénu. Preto sa v minulosti pleistocén pomerne výstižne označoval aj synonymným názvom ľadová doba (t. j. ľadová doba vo význame posledná veľká ľadová doba, nie v nižšie spomínanom význame glaciál).

Pred 2,588 miliónmi rokov:
* Došlo k nápadnému celkovému ochladeniu podnebia. Povrch Zeme bol odvtedy väčšinou zaľadnený oveľa viac ako v treťohorách.
* V rámci tohto ochladenia sa (na rozdiel od napríklad treťohôr) pri bližšom pohľade začali pravidelne charakteristicky striedať chladnejšie obdobia s maximálnym rozšírením ľadovcov (ľadové doby v užšom zmysle (glaciály)) s miernejšími obdobiami (medziľadové doby, čiže interglaciály). Podrobnosti k tomuto pozri v článku ľadová doba (časť štvrtohôr).

Silné ochladenie pred 2,588 miliónmi rokov malo hlboký vplyv na existenciu a vývoj všetkého živého. S klesajúcou teplotou pribúdali atmosférické zrážky, ktoré sa v chladných ročných obdobiach menili na snehové víchrice. Vznikli rozsiahle snehové príkrovy, ktoré sa postupne menili na príkrovy ľadové až v ľadovce. Tak vznikalo zaľadnenie obrovských priestorov. Odhaduje sa, že v čase svojho vrcholu, v pleistocéne, pokrýval ľadovec 45 mil. km2 súše. V Severnej Amerike vidno stopy zaľadnenia až k 40. rovnobežke. V oveľa väčšom meradle než dnes boli zaľadnené aj horské masívy. V tom čase sa vyhranili aj veľmi výrazné podnebné pásma a to pásmo arktické, mierne a tropické. Ich hranice sa však podľa kolísania priemernej teploty počas pleistocénu značne menili.

Kategória:Ľadové doby
Kategória:Pleistocén