Košické mestské opevnenie

**Košické mestské opevnenie** je pevnostný systém postupne budovaných hradieb, vodných priekop, parkánov, rondelov, barbakánov, bastiónov, ravelinov a glacis, obraňujúcich mesto **[[Košice]]**. Vznik mestských hradieb je datovaný do rokov 1260 – 1290. V 15. storočí bolo opevnenie doplňované v súvislosti s vývojom vojenskej techniky – strelných zbraní a delostrelectva. V 16. storočí so zvýšeným tureckým nebezpečenstvom boli hradby prebudované z rondelového systému na bastiónový. Z Košíc sa stala jedna z najvýznamnejších habsburských pevností. Často sa však dostali do povstaleckých rúk, čo nebolo dané krehkosťou opevnenia, ale politickou vôľou košických mešťanov. V 17. storočí sa pokračovalo v zdokonaľovaní bastiónového systému, pričom v súvislosti s opakujúcimi stavovskými povstaniami pribudla aj predsunutá samostatná citadela. Na začiatku 18. storočia výstavbou ravelinov a glacis dosiahol vývoj košického mestského opevnenia svoj vrchol.
Z dôvodu presunu ťažiska habsburských bojových operácií mimo košický región, význam opevnenia pominul. V rokoch 1783 – 1840 bolo postupne demolované. Dodnes existujú niektoré časti alebo celé fortifikačné objekty, ktoré sú svedectvom dôležitosti a vyspelosti tohoto vyvinutého obranného systému v celoeurópskom kontexte.

[náhľad|300px|Košice boli významnou vojenskou pevnosťou [Habsburská monarchia|Habsburskej monarchie až do konca 18. storočia. Veduta z roku 1798.]]

## Arpádovské hradby
Privilégium na budovanie hradieb dostala osada Košice (*Villa Cassa*) za čias arpádovského kráľa Ladislava IV. Kumánskeho. V tom istom roku 1290, ako Košice dostali mestské práva, kroniky uvádzajú, že celé mesto je obohnané hradbami. Hradby obkolesovali mesto v dĺžke 2 260 metrov, boli jeden meter hrubé a 6 – 8 metrov vysoké. Mali tri brány, dve hlavné, *Dolnú* a *Hornú brána* na oboch koncoch Hlavnej ulice. Tretia brána smerovala z Hnilnej ulice (dnešná Alžbetina ulica) na západné predmestia, nazývala sa *Hnilná*, niekedy *Malá brána*. Hradbový múr obsahoval aj dovnútra otvorené bočné veže, ktoré sa sústreďovali najmä na východnej strane.

## Luxemburské hradby
V rokoch 1392 – 1422 za Žigmunda Luxemburského prebiehala výstavba nového parkánového hradbového pásu. Tento bol od arpádovskej hradby vzdialený 12 – 16 metrov, na východe iba 4 metre, a bol prelamovaný baštami. Významným dodatkom luxemburskej éry je vybudovanie vodnej priekopy po vonkajšej strane hradieb. Jej šírka bola 18 – 25 metrov a napĺňala sa vodou z Čermeľského potoka. Ďalšou výraznou zmenou bolo doplnenie počtu brán. Pribudli dve nové brány, smerujúce na východ k hospodárskemu zázemiu mesta pri rieke Hornád a k jeho ramenám. *Mlynská brána* bola proťajškom *Hnilnej brány* na východe a *Maľovaná brána* viedla ku novému Kráľovskému domu, vybudovaného pri radnici na konci 14. storočia.

Keďže sa v tomto období mesto rozšírilo o 50 metrov smerom na sever, bola vybudovaná aj úplne nová *Horná brána*. V priestore medzi ňou a starou arpádovskou vznikla mestská zbrojnica, kde sa palné zbrane a delá skladovali a aj vyrábali.

## Katova bašta

Osobitnou kapitolou svojím vznikom a rozsahom je objekt *[[Katova bašta|Katovej bašty]]*. Pôvodne nešlo o baštu, ale o barbakán a jej súčasné pomenovanie pochádza až z 19. storočia. V porovnaní s inými barbakánmi nápadne rozsiahlejší objekt bol vybudovaný v dvoch časovo rozdielnych fázach.

*Katovu baštu* nechal vystavať po roku 1441 kapitán Košíc Ján Jiskra z Brandýsa v službách kráľa Ladislava Pohrobka, ktorý sa podieľaj aj na spevňovaní ostatných častí opevnenia v súvislosti so zvýšeným nebezpečím obliehania mesta prívržencami Vladislava Varnenčíka. Jiskra nechal *Maľovanú bránu* chrániť novým modernizačným prvkom stredovekej fortifikácie – barbakánom. V prvej fáze išlo o jednoduchú polkruhovitú stavbu, stojacu samostatne od luxemburskej hradby.

Druhá etapa výstavby *Katovej bašty* je datovaná zhruba do rokov 1461 – 1471. Barbakán bol radikálne prebudovaný na mohutné delostrelecké teleso s desiatimi delovými komorami. Svojimi parametrami ako veľkosť a oporný systém s hlineným valom, ktorý mal tlmiť delostrelecké nálety, predstavuje *Katova bašta* unikátny typ fortifikačného útvaru, ktorý je prechodom od rondelového systému ku bastiónovému, bežne rozšírenému v Európe až v 16. storočí.

## Korvínovské hradby
náhľad|Na vedute Košíc z obdobia okolo roku 1600 je už dobre viditeľný novovybudovaný pás bastiónového opevnenia, ktoré urobilo z Košíc pevnosť v pravom zmysle slova
[náhľad|Pozoruhodnou kapitolou v dejinách vojenského plánovania je [Košická citadela]]
Napriek dlhotrvajúcemu mierovému obdobiu vlády Mateja Korvína bolo rozhodnuté opevniť Košice ďalším pásom rondelového opevnenia. Ten bol vzdialený od luxemburskej hradby 50 metrov, bol menší (5 metrov) a obkolesoval mesto v dĺžke 2 335 metrov. Stavať sa začalo v roku 1484 a práce sa pretiahli až do prvých rokov 16. storočia.

## Bastiónový systém
V roku 1552 získal mesto Ferdinand I. Habsburský, ktorý ustanovil Košice ako hlavnú protitureckú pevnosť vo východnej časti Kráľovského Uhorska – Hornom Uhorsku. Bolo rozhodnuté modernizovať košické opevnenie, čo zahŕňalo jeho komplexnú prestavbu z rondelového systému na bastiónový. Na prácach sa podieľal rad talinskych architektov a staviteľov. Pre zvýšenie obranyschopnosti boli zamurované tri brány na východe a západe hradieb a ponechané iba dve hlavné *Dolná* a *Horná brána*. Celkovo bolo vybudovaných sedem bastiónov.

Na zveľaďovaní bastiónového opevnenia sa podieľal aj knieža Gabriel Betlen, ktorý z Košíc urobil v rokoch 1619 – 1629 sídelné mesto Sedmohradska. Nechal pri *Dolnej bráne* dostavať strategický južný bastión, ktorý je známy ako *Betlenov bastión*.

V rokoch 1630 – 1670 sa na opevnení nepracovalo. Práce na bastiónovom opevnení mesta pokračovali až po stabilizácii politickej situácie v Uhorsku za cisára Leopolda I. po roku 1670. V tomto období pribudol nový bastión, ktorý vznikol prebudovaním robustnej *Katovej bašty*. 
náhľad|Plán pevnosti Košice v roku 1780

## Košická citadela

V súvislosti s opakujúcimi stavovskými povstaniami bolo rozhodnuté vybudovať predsunutú vojenskú pevnosť na južnom predbráni – päťramennú Košickú citadelu. Mala ochrániť mesto v prípade jeho prepadnutia nepriateľom a zároveň mimo neho sústrediť vojenskú posádku a delostrelectvo. Jej výstavba sa začala po roku 1672 a už v roku 1676, hoci nedostavaná, bola obranyschopná. Za Tököliho povstania (1682 – 1685) zbúrali jej kurtinu (stenu) obrátenú k mestu, čím sa stala nefunkčnou. Vodná priekopa, ktorá mala obklopovať citadelu, zostala nedokončená.

## Vrchol pevnosti za Františka II. Rákociho
V rokoch 1706 – 1710 v čase povstania Františka II. Rákociho prebiehali intenzívne práce na zdokonalení bastiónového opevnenia Košíc podľa projektov francúzskeho vojenského inžiniera Le Maira. Vybudoval sa nový vonkajší okruh opevnenia a stihli sa vybudovať štyri raveliny, dva na južnej a dva na východnej strane pevnostného plášťa. Tým dosiahlo košické mestské opevnenie svoj staviteľský vrchol.

## Stagnácia a úpadok
Po Satmárskom mieri boli Košice stále považované za dôležitú pevnosť. Podľa inžinierov francúzskej pevnostnej školy sa budovali glacis na západnej, južnej a východnej strane so zhromaždiskami pre vojsko. V rámci nich sa medzi ravelinmi plánovali malé pevnôstky – reduty. Všetky práce však boli po polovici 18. storočia zastavené a v nasledujúcich desaťročiach sa investovalo iba do najnevyhnutnejšej údržby. To súviselo s presunom ťažiska bojových operácii mimo oblasť východnej časti monarchie. V 80.rokoch bolo opevnenie už značne zanedbané, až v rozklade.

## Zánik
V roku 1783 cisár Jozef II. zrušil štatút Košíc ako pevnosti. Už v roku 1784 bola prebúraná nová *Jozefínska brána* smerom na rozvíjajúce sa západné predmestie. Areály Katovej a Mlynskej bašty boli na začiatku 19. storočia využité pre umiestnenie prvých košických manufaktúr. V roku 1827 bola zbúraná *Dolná brána*. V 50.rokoch boli na mieste bývalých glacis naplánované veľkorysé okružné triedy.

## Zvyšky opevnenia v súčasnosti
*Katova bašta – areál Východoslovenského múzea s expozíciou kovolejárstva
*Mlynská bašta – vyhorená 1991, opustená a nevyužitá
*Zvyšky Dolnej brány sprístupnené v Archeologickom múzeu na Hlavnej ulici
*Hradbový múr na Hradbovej ulici
*Rondelová bašta na Čajakovského ulici
*Časť hradieb v nádvoriach a murivách domov na týchto uliciach: Čajkovského, Hrnčiarskej, Podtatranského, Kováčskej, Starej baštovej, Štefánikovej, Zbrojničnej, Baštovej, Hradbovej, Tajovského a Vrátnej
*základy Leopoldovho bastiónu Košickej citadely na Námestí osloboditeľov (odkryté na jar 2010)

## Galéria

Obrázok:CorvinEraWallKosice.jpg|*Korvínovská hradba s rondelom na Čajakovského ulici*
Obrázok:ArcheologickéMúzeum.jpg|*Komplex Dolnej brány, Archeologické múzeum*
Obrázok:LuxemburgTowerKosice.jpg|*Pätka luxemburskej brány, Archeologické múzeum*
Obrázok:KamMostOpevKosiece.jpg|*Kamenný most v predbrání z 15. – 16. storočia, Archeologické múzeum*


## Referencie


## Pozri aj
*Dejiny Košíc
*Archeologické múzeum na Hlavnej ulici

## Zdroje
*
*
*
*
*
*
*

Kategória:Dejiny Košíc
Košice