open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eric Wrixon

**Eric Wrixon** (* 29. jún 1947, Belfast, Severné Írsko –  † 13. júl 2015, Taliansko) bol írsky rockový klávesista. V roku 1964 stál pri zrode skupiny Them a v roku 1969 spoluzakladal skupinu Thin Lizzy. Bol tiež členom skupiny The People (neskôr známej ako Eire Apparent).

V 80. rokoch 20. storočia s hudbou skončil, aby sa stal prekladateľom a marketingovým riaditeľom, a v 90. rokoch hral v skupine The Belfast Blues Band, kde pôsobil aj bubeník John Wilson (tiež bývalý člen skupín Them a Taste). 

Po odchode z The Belfast Blues Band sa usadil v Taliansku neďaleko mesta Rimini, kde 13. júla 2015 aj zomrel.

## Referencie

## Externé odkazy
* Archivovaná stránka skupiny Them

## Zdroj

Kategória:Severoírski rockoví klávesisti
Kategória:Osobnosti z Belfastu
Piperno

**Piperno** môže byť:

* vulkanická hornina, pozri piperno (hornina)
* osoba:
** Alessandro Piperno (* 1972), taliansky spisovateľ 
** Franco Piperno (* 1943), taliansky politik, fyzik
** Giovanni Piperno (* 1964), taliansky režisér a fotograf

**Piperno** môže byť aj:
* názov talianskeho mesta Priverno v Laziu pred rokom 1927, pozri Priverno
 
## Referencie
Ostrenec

**Ostrenec** () je vrch v Súľovských vrchoch. Leží nad obcou Kostolec, približne  severovýchodne od Považskej Bystrice. 

## Poloha
Nachádza sa v centrálnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Súľovské skaly. Vrch leží v Trenčianskom kraji, v okrese Považská Bystrica a zasahuje na katastrálne územie obce Kostolec a Vrchteplá. Je súčasťou CHKO Strážovské vrchy a najbližšími sídlami sú na severnom úpätí situovaná obec Kostolec a východne ležiaca Vrchteplá. 

## Opis
Ostrenec je súčasťou masívu, ktorý vedie od vrchu Travná cez Hoľazne severovýchodným smerom až k prielomu Manínskeho potoka. Tá oddeľuje severne susediacu Havraniu skalu (), východne leží Okrúhle () a Mazáková (), južne Ostrý vrch (), juhozápadne Hoľazne () a západne Drieňovka () a Veľký Manín (). Celý masív odvodňuje Manínsky potok, smerujúci do rieky Váh. Na vrchol nevedie značená trasa a západne susedí prírodná pamiatka Bosmany. 

### Výhľady
Vrch je pokrytý zmiešaným lesom a neposkytuje súvislejší rozhľad. Z menších lokalít s nižšou vegetáciou možno vidieť najmä okolité vrchy Súľovských vrchov, z vhodných miest možno pozorovať aj časť Bielych Karpát, Javorníkov, Malej Fatry a Strážovských vrchov.

## Prístup
Na vrchol nevedie značkovaná trasa, preto prístup je možný chodníkmi z obce Kostolec a Vrchteplá. Západným a severným úpätím vedie náučný chodník z Kostoleckej tiesňavy. 

## Referencie

## Pozri aj
* Súľovské skaly
* Zoznam vrcholov v Súľovských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Súľovských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Považská Bystrica
Kategória:Vrchteplá
Kategória:Kostolec (okres Považská Bystrica)
Červienka (rod)

::*Názov červienka je aj iný názov druhu červienka obyčajná, pozri [[červienka obyčajná]].*

**Červienka** alebo **[[slávik]]** (lat. *Erithacus*) je rod vtákov z čeľade muchárovité. Z recentných druhov doň patrí najmä (resp. v niektorých systémoch iba) druh červienka obyčajná (lat. *Erithacus rubecula*).

## Systematika
### Zaradenie v systéme
Rod *Erithacus* dnes patrí do podčeľade akalatorodé (Cossyphinae, =Erithacinae) z čeľade muchárovité (Muscicapidae). Staršie sa niekedy radil do podčeľade drozdorodé (Turdinae) z čeľade muchárovité alebo sa radil do čeľade drozdovité (Turdidae).

### Vnútorná systematika
Súčasný systém (stav 2021) je takýto:
rod červienka/slávik (*Еrithacus*):
*†*[[Erithacus horusitskyi]]* - druh bol opísaný v roku 2012 v Maďarsku 
*†*[[Erithacus minor]]*- druh bol opísaný v roku 2013 v Maďarsku
*červienka obyčajná/červienka krovinná/červienka v užšom zmysle/slávik červienka (*Erithacus rubecula*)
*červienka kanárska v širšom zmysle (*Erithacus superbus* v širšom zmysle)  - často považovaná za poddruh červienky obyčajnej; niekedy sa namiesto tohto taxónu uvádzajú dva druhy (oba často považované za poddruhy červienky obyčajnej):
**červienka tenerifská (*Erithacus superbus* v užšom zmysle)
**červienka kanárska v užšom zmysle (*Erithacus marionae*)

V 90. rokoch 20. storočia a v prvom desaťročí 21. storočia sa do rodu *Erithacus* (vo vyššie uvedenom, čiže užšom zmysle) zaraďovali aj nasledujúce druhy, ktoré sú dnes preradené do rodu *[[Larvivora]]* (po slovensky slávik):
*slávik japonský/slávik akahige (*Larvivora akahige*, staršie: *Erithacus akahige*)
*slávik kapucňový (*Larvivora tanensis*) - často považovaný za poddruh slávika japonského
*slávik ozdobný (*Larvivora komadori*, staršie: *Erithacus komadori*)
*slávik okinavský (*Larvivora namiyei*, staršie: *Erithacus namiyei*) - často považovaný za poddruh slávika ozdobného
Zhruba do 80. rokov 20. storočia sa tieto druhy slávikov zaraďovali buď do rodu *[[Luscinia]]* (po slovensky: slávik) alebo spolu s inými dnešnými rodmi do rodu *Erithacus* v širšom zmysle (porov. nižšie).

V druhej polovici 20. storočia niektorí autori rod *Erithacus* chápali veľmi široko (*Erithacus* v širšom zmysle). Tento rod u nich zahŕňal veľa druhov, ktoré dnes (resp. u iných autorov) patria do iných rodov. Veľa z týchto iných rodov sa po slovensky dnes volá (a aj vtedy volalo) slávik. Základný prehľad obsahu rodu *Erithacus* v širšom zmysle je uvedený v článku drozdovité.

Treba poznamenať, že vo vyššie uvedených starších systémoch (t.j. v systémoch v prvom desaťročí 21. storočia a v druhej polovici 20. storočia) je jediný vhodný (jednoslovný) slovenský názov rodu *Erithacus* slávik, teda nie červienka (porov. Slov. menoslovie vtákov 1990).

Zdroje kapitoly Systematika (pokiaľ vyššie nie je uvedené inak): 

## Zdroje

Kategória:Muchárovité
Kategória:Drozdovité
Myslíkov vrch

**Myslíkov vrch** () je vrch v Považskom Inovci. Leží nad obcou Podhradie, približne  západne od Bánoviec nad Bebravou.

## Poloha
Nachádza sa v centrálnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Vysoký Inovec. Vrchol leží na území Nitrianskeho kraja, v okrese Topoľčany a katastri obce Podhradie. Najbližším sídlom je južne ležiace Podhradie, juhozápadne sa nachádza Nová Lehota a východným smerom obec Zlatníky.

## Opis
Myslíkov vrch je súčasťou bočného hrebeňa, vybiehajúceho východným smerom z Panskej javoriny () na Kamennú (). Južným smerom leží Tlstá hora (), juhozápadným Bezovec (), západným Prieľačina (), severozápadným Panská javorina () a východným Kamenná (). Vrch leží v povodí rieky Nitry; severnú časť hrebeňa odvodňuje Chotinka, smerujúca do Chotiny, južnú jej prítok Železnica. Na vrchol nevedie značená trasa, no blízkym sedlom smeruje na Panskú javorinu chodník z Duchonky. 

### Výhľady
Vrcholovú oblasť Myslíkovho vrchu pokrýva nesúvislý lesný porast, umožňujúci obmedzený rozhľad. Z miest s nižšou vegetáciou vidieť okolité vrchy pohoria i blízku pahorkatinu, pri vhodných podmienkach možno pozorovať aj Strážovské vrchy, Vtáčnik, Pohronský Inovec, Tribeč a Malé Karpaty.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená trasa, no v jeho blízkosti končí lesná cesta. Západne ležiacim sedlom vedie z Duchonky údolím riečky Železnica  značený chodník na Panskú javorinu. Na tento chodník sa pripája aj značená trasa z obce Podhradie.

## Referencie

## Pozri aj
* Vysoký Inovec
* Zoznam vrcholov v Považskom Inovci

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Považskom Inovci
Kategória:Vrchy v okrese Topoľčany
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Podhradie (okres Topoľčany)
Koreňová

**Koreňová** () je vrch v pohorí Tribeč. Leží nad obcou Zlatno, približne  severozápadne od Zlatých Moraviec.

## Poloha
Nachádza sa v centrálnej, najvyššej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Veľký Tribeč a časti Vysoký Tribeč. Vrch leží na rozhraní Nitrianskeho a Trenčianskeho kraja a okresov Zlaté Moravce a Partizánske. Koreňová zasahuje na katastrálne územia obcí Hosťovce, Lovce a Klátova Nová Ves. Severným úbočím vedie hranica CHKO Ponitrie a najbližšími sídlami sú južne ležiace obce Zlatno a Lovce, východne sa nachádza Skýcov, severne Ješkova Ves a severozápadne obec Krnča.

## Opis
Koreňová leží v hrebeni, ktorý vedie z Veľkého Tribeča na juhozápade cez Javorový vrch na Krásny vrch () na východe. Východne susedí sedlom Rakyta oddelený rovnomenný vrch (), južne sa nachádza Biela (), juhozápadne Čierny hrad () s rovnomennou ruinou, západne leží Javorový vrch () a severovýchodne Ráztoky (). Severnú časť hrebeňa odvodňuje Hradský potok (prítok Vyčomy) do rieky Nitry, juhovýchodné svahy potok Jarky a juhozápadné Zorkov potok do Žitavy. Vrcholom prechádza značený chodník zo Zlatna a na južnom úpätí sa nachádza zubria zvernica. 

### Výhľady
Nesúvislý zmiešaný les vrcholovej časti Koreňovej umožňuje ďaleký rozhľad. Z vhodných lokalít sú viditeľné okolité vrchy Tribeča, neďaleká Podunajská pahorkatina, no tiež Pohronský Inovec, Vtáčnik, Strážovské vrchy i Považský Inovec, ojedinele aj Malú Fatru.

## Prístup
* po  značke:
** od juhu z obce Zlatno (prípoj na Ponitriansku magistrálu)
** od severu zo sedla Rakyta
* po  značke:
** od východu z obce Skýcov
** od západu z rázc. Medvedí vrch cez Javorový vrch
* po  žltej značke z obce Klátova Nová Ves cez Javorový vrch

## Referencie

## Pozri aj
* Veľký Tribeč (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Tribeči

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Tribeči
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Vrchy v okrese Partizánske
Kategória:Lovce
Kategória:Hosťovce (okres Zlaté Moravce)
Kategória:Klátova Nová Ves
Kamenné vráta

**Kamenné vráta** môže byť:

* skalný útvar pri Budinej, pozri Kamenné vráta (Ostrôžky)
* vrch v pohorí Tribeč:
** pri obci Zlatno (), pozri Kamenné vráta (vrch v Tribči; 617,8 m n. m.)
** pri obci Malá Lehota (), pozri Kamenné vráta (vrch v Tribči; 608,3 m n. m.)
* vrch v Strážovských vrchoch (), pozri Kamenné vráta (vrch v Strážovských vrchoch)
* vrch v Bielych Karpatoch (), pozri Kamenné vráta (vrch v Bielych Karpatoch)
* vrch v Malých Karpatoch (), pozri Kamenné vráta (vrch v Malých Karpatoch)
Muchárovité

**Muchárovité** alebo **muchárikovité** (lat. *Muscicapidae*) je čeľaď vtákov z radu vrabcotvaré (=spevavce).

## Systematika
Súčasný systém recentných taxónov čeľade je takýto (stav: január 2022):

čeľaď muchárovité (Muscapidae):
*podčeľaď muchárorodé (Muscicapinae):
**tribus Copsychini:
***rod *[[Alethe]]* - aleta/drozdík/ryšavec -- v minulosti tento rod zahŕňal aj dnešný rod *[[Chamaetylas]]* (=*[[Pseudalethe]]*)
***rod *[[Cercotrichas]]* v širšom zmysle  - žltorítka -- v niektorých systémoch sú namiesto tohto rodu (a namiesto nižšie uvedených rodov Tychaedon a Cercotrichas v užšom zmysle) rody *[[Erythropygia]]* a Cercotrichas v najužšom zmysle:
****rod *[[Tychaedon]]* - žltorítka
****rod *[[Cercotrichas]]* v užšom zmysle - žltorítka/spevák/červenáčik 
***rod *[[Copsychus]]* v širšom zmysle - šáma/šama:
****rod *[[Saxicoloides]]* - šáma/šama/pŕhľaviarovka/kroviar
****rod *[[Trichixos]]* - šáma/šama
****rod *[[Kittacincla]]* - šáma/šama
****rod *[[Copsychus]]* v užšom zmysle - šáma/šama/drozd
**tribus Muscicapini:
***rod *[[Muscicapa]]* - muchár/muchárik
***rod *[[Bradornis]]* - muchár -- tento rod sa alternatívne uvádza rozdelený medzi rody *Muscicapa* a *Melaenornis*; tento rod niekedy (skôr staršie) zahŕňa aj to, čo je u iných autorov rod *Agricola*
***rod *[[Melaenornis]]* v širšom zmysle - muchár:
****rod *[[Agricola]]* - muchár -- niekedy (skôr staršie) je tento rod uvádzaný ako súčasť rodu *Bradornis*
****rod *[[Empidornis]]* - muchár/muchárik
****rod *[[Namibornis]]* - muchár/namibka 
****rod *[[Sigelus]]* - muchár
****rod *[[Melaenornis]]* v užšom zmysle - muchár/muchárik
***rod *[[Fraseria]]* v širšom zmysle - muchár: 
****rod *[[Chapinornis]]* - muchár -- v minulosti súčasť rodu *Melaenornis*
****rod *[[Myioparus]]* - muchár
****rod *[[Fraseria]]* v užšom zmysle - muchár -- v minulosti bol tento rod niekedy rozdelený medzi rody *Muscicapa* a *Melaenornis*
***rod *[[Humblotia]]* - muchár/muchárik
*podčeľaď niltavorodé (Niltavinae):
**rod *[[Sholicola]]* - niltava/modravec
**rod *[[Niltava]]* - niltava
**rod *[[Cyanoptila]]* - niltava
**rod *[[Eumyias]]* - niltava
**rod *[[Anthipes]]* - niltava
**rod *[[Cyornis]]* - niltava
*podčeľaď pŕhľaviarorodé (Saxolinae): 
**rod *[[Leonardina]]* - tajčík/dudroš
**rod *[[Vauriella]]* (=*[[Rhinomyias]]*) - muchárka
**rod *[[Ficedula]]* - muchárik
**ostatné rody tejto podčeľade sú uvedené v článku drozdovité
*podčeľaď akalatorodé (Cossyphinae; = Erithacinae):
**rody tejto čeľade pozri v článku drozdovité

## Iné projekty

## Referencie


Kategória:Muchárovité
Grafton Street

**Grafton Street** () je hlavná nákupná ulica v centre mesta Dublin v Írsku.

Ulica bola pomenovaná po Henrym FitzRoyovi, 1. vojvodovi z Graftonu, nemanželskom synovi kráľa Anglicka a Škótska Karla II., ktorý vlastnil pozemky v tomto regióne.  Ulica vznikla v roku 1708 z vtedajšieho pásu pôdy obývaného rodinou Dawsonovcov.

V roku 2008 bola táto ulica piatou najdrahšou nákupnou ulicou na svete z hľadiska nájomného.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Dublin
Občianska veda

**Občianska veda** je vedecký výskum, ktorý čiastočne alebo úplne uskutočňujú amatérski vedci, teda ľudia, ktorí nevykonávajú vedeckú prácu ako profesiu. Občianska veda zapája verejnosť do vedeckého výskumu. Medzi jej formy patrí napríklad monitoring s účasťou dobrovoľníkov, alebo participatívny akčný výskum (angl.: participatory action research). Výsledkom občianskej vedy je pokrok vo vedeckom výskume, príležitosť pre vedeckú komunitu získať alebo spracovať viac dát, ako aj zvýšenie vedeckej gramotnosti verejnosti.

## Princípy občianskej vedy
Projekty občianskej vedy vznikajú vo všetkých vedných odboroch a môžu byť veľmi rôznorodé, spájajú ich však isté spoločné vlastnosti. Európska asociácia občianskej vedy (*European Citizen Science Association*, ECSA) formulovala desať princípov, ktoré by mali projekty občianskej vedy spĺňať. Projekty občianskej vedy by podľa týchto princípov mali:

# Aktívne zapájať občanov do vedeckého úsilia, ktorého výsledkom sú poznatky nové pre vedu. Občania do týchto projektov môžu vstupovať ako prispievatelia, spolupracovníci, alebo aj vedúci. Zohrávajú v projekte zmysluplnú úlohu.
# Produkovať skutočné vedecké výsledky (napr. zodpovedať výskumnú otázku, dodávať podklady pre manažment alebo politiku ochrany životného prostredia).
# Profesionálnym aj občianskym vedcom prinášať prospech, napríklad v podobe vedeckých publikácií, príležitostí na učenie, spoločenského úžitku, uspokojenia z riešenia vedeckých otázok alebo problémov lokálneho, národného alebo medzinárodného charakteru a prípadne prostredníctvom toho vplyv na správu vecí verejných.
# Umožniť občianskym vedcom, ak si to želajú, zúčastniť sa na viacerých fázach vedeckého výskumu (od formulovania výskumnej otázky, cez navrhovanie metód, zber a analýzu dát, až po komunikáciu výsledkov projektu).
# Poskytovať občianskym vedcom spätnú väzbu (napríklad o tom, ako sa využívajú dáta, ktoré pomohli zbierať, aké sú vedecké a spoločenské dopady výsledkov projektu).
# Ponímať občiansku vedu ako akýkoľvek iný vedecký prístup, s limitmi a možnými zdrojmi predpojatosti, ktoré je potrebné zvážiť a kontrolovať. Avšak, na rozdiel od tradičných prístupov k výskumu, poskytuje občianska veda príležitosť pre väčšie zapojenie verejnosti a demokratizáciu vedy.
# Sprístupňovať dáta a metadáta z projektu a tam, kde je to možné, publikovať výsledky výskumu otvoreným prístupom.
# Pri zverejňovaní výsledkov a v publikáciách uznávajú zásluhy občianskych vedcov (napr. formou poďakovania, uvedenia mien tých, ktorí sa na výsledku podieľali, ak si to želajú).
# Byť hodnotené podľa vedeckých výstupov, kvality dát, prínosu pre účastníkov a širšieho dosahu na spoločnosť a tvorbu politík.
# Vedúci projektov občianskej vedy by mali brať do úvahy právne a etické otázky týkajúce sa autorských práv a uvádzania autorstva, duševného vlastníctva, súhlasu na zdieľanie dát, dôvernosti a dosahu na životné prostredie pri všetkých aktivitách v rámci projektu.

## Referencie

Kategória:Veda
Podunajská nížina (rozlišovacia stránka)

**Podunajská nížina** môže byť:
* dnes: 
** slovenská časť Malej dunajskej kotliny, pozri Podunajská nížina
** zriedkavo: Podunajská rovina
** Dunamenti-síkság/Dunavska nizija (t.j. nížina pozdĺž Dunaja v Maďarsku a Srbsku)
* staršie:
** Malá dunajská kotlina
** Malá dunajská kotlina alebo Veľká dunajská kotlina
** Podunajská plošina (t.j. v Bulharsku)
** jedna z bývalých lesníckych pestovných oblastí, synonymum: Bratislavská nížina, pozri Bratislavská nížina (pestovná oblasť)

## Zdroje
Cystín

**Cystín** je oxidovaná dimérna forma aminokyseliny cysteínu, kde sú dve molekuly cysteínu spojené disulfidickým mostíkom. Je to biela kryštalická látka, ktorá je slabo rozpustná vo vode. Ako súčasť bielkovín má dve biologické funkcie: je to miesto priebehu niektorých redoxných reakcií (napríklad v glutatióne) a zároveň poskytuje mechanické spevnenie proteínov, ktoré umožňuje udržanie ich trojdimenzionálnej štruktúry. Cystín sa používa ako prídavná látka do potravín, kde má označenie **E&nbsp;921**.

## Tvorba a reakcie
Cystín sa bežne nechádza v mnohých potravinách, napríklad vajíčkach, mäse, mliečnych produktoch a celozrnnom obilí. Zároveň sa nachádza v koži, vlasoch a rohoch. Cystín objavil William Hyde Wollaston v roku 1810. Až v roku 1899, keď bol cystín izolovaný z rohu kravy, sa zistilo, že pochádza z proteínov. Ľudské vlasy a koža obsahujú asi 10-14 hm. % cystínu.

### Redoxné reakcie
Cystín vzniká oxidáciou dvoch molekúl cysteínu, ktoré následne tvoria disulfidický mostík. Cysteínové reziduá (ktoré sú súčasťou bielkovín) sa nachádzajú len v nereduktívnych (oxidatívnych) organelách, ako sú sekréčne dráhy (endoplazmatické retikulum, Golgiho aparát či lyzozómy) a mimobunkový priestor (napr. ECM). Pri reduktívnych podmienkach (napr. v cytoplazme alebo jadre) je dominantnou formou cysteín. Disulfidický mostík sa môže ľahko redukovať, čím vzniká tiolová skupina cysteínu. Typické tioly, ktoré podstupujú podobnú reakciu, sú merkaptoetanol alebo ditiotreitol: 

:   +  2 RSH  →  2   +  RSSR

Vzhľadom na jednoduchú premenu tiolu na disulfid a naopak sú výživové benefity a zdroje cystínu zhodné so zdrojmi cysteínu. Disulfidická väzba sa pri vyšších teplotách štiepi rýchlejšie.

### Poruchy súvisiace s cystínom
Prítomnosť cystínu v moči často naznačuje problém reabsorpcie aminokyselín. Cystínúria sa môže vyskytovať u psov. U ľudi môže zvýšená sekrécia kryštálov cystínu naznačovať cystinózu, vzácnu genetickú poruchu. Pri cystinóze vznikajú kryštály cystínu, ktoré môžu spôsobiť poškodenie orgánov, hlavne obličiek a očí.

## Biologický transport
Cystín slúži ako substrát pre cystínový-glutamátový antiportér. Tento transportný systém, ktorý má vysokú špecificitu pre cystín a glutamát, zvyšuje koncentráciu cystínu v bunke. Vymieňa aniónovú formu cystínu za glutamát. Cystín sa rýchlo redukuje na cysteín. Cysteínové liečivá, napr. acetylcysteín, zvyšujú prenos glutamáty do mimobunkového priestoru.

## Výživové doplnky pre vlasy s cystínom
Výživové doplnky s cystínom sa niekedy predávajú ako produkty pro starnutiu a tvrdia, že zvyšujú elasticitu kože. Cysteín sa vstrebáva ľahšie než cystín, takže väčšina prípravkov obsahuje cysteín namiesto cystínu. *N*-acetyl-cysteín (NAC) sa absorbuje lepšie, než cysteínové alebo cystínové doplnky.

## Referencie

## Pozri aj

* Lantionín
* Terciárna štruktúra bielkovín
* Cystinóza

## Zdroj

Kategória:Organické zlúčeniny síry
Kategória:Neproteínogénne aminokyseliny
Bratislavská nížina

**Bratislavská nížina** alebo **Komárňanská nížina** môže byť staršie:
*Podunajská nížina (čiže slovenská časť Malej dunajskej kotliny)
*Malá dunajská kotlina

**Bratislavská nížina** môže byť aj jedna z bývalých lesníckych pestovných oblastí, synonymum: Podunajská nížina, pozri Bratislavská nížina (pestovná oblasť) 

## Zdroje

Nížina
Retro štýl

[náhľad|Moderné rádio Roberts Revival založené na dizajne zo [60. roky 20. storočia|60. rokov 20. storočia]]
[náhľad|[Karlie Klossová na módnej prehliadke Anny Suiovej v roku 2011 v šatách odkazujúcich na 40. roky 20. storočia]]
[náhľad|Retro videoherná konzola [NES Mini Classic]]
[náhľad|Retro lampa v [IKEA|IKEI odkazujúca na 70. roky 20. storočia]]

**Retro štýl**, skrátene **retro**, je štýl, ktorý napodobňuje alebo vedome odvodzuje životný štýl, trendy alebo umelecké formy z historickej minulosti, vrátane hudby, spôsobov, módy alebo postojov. V populárnej kultúre sa „cyklus nostalgie“ zvyčajne týka dvoch desaťročí, ktoré sú 20 až 30 rokov pred tým súčasným.

Termín *retro* sa používa od roku 1972 na opísanie na jednej strane nových artefaktov, ktoré vedome odkazujú na konkrétne spôsoby, motívy, techniky a materiály minulosti. Ale na druhej strane veľa ľudí používa tento výraz na kategorizáciu štýlov, ktoré boli vytvorené v minulosti. Retro štýl odkazuje na nové veci, ktoré vykazujú charakteristiky minulosti.  Na rozdiel od historicizmu romantických generácií sa retro snaží rekapitulovať najmä nedávnu minulosť, pričom sa zameriava na produkty, módu a umelecké štýly vyrobené od priemyselnej revolúcie,  postupné štýly modernity. Anglické slovo *retro* pochádza z latinskej predpony *retro*, čo znamená dozadu alebo v minulosti.

Vo francúzštine je slovo *rétro*, skratka pre *rétrospectif*, získala kultúrnu menu s prehodnotením Charlesa de Gaulla a úloha Francúzska v 2. svetovej vojne. Francúzske slovné spojenie *mode rétro* zo 70. rokov prehodnotilo vo filme a románoch správanie francúzskych civilistov počas nacistickej okupácie.  Termín *retro* bol čoskoro aplikovaný na nostalgické francúzske módy, ktoré pripomínali rovnaké obdobie.

Krátko nato bolo slovo *retro* zavedené do angličtiny módnou a kultúrnou tlačou, kde naznačuje skôr cynické oživenie staršej, ale relatívne nedávnej módy. Francúzsky teoretik Jean Baudrillard v *Simulacra and Simulation* opisuje *retro* ako demytologizáciu minulosti, vzďaľujúc súčasnosť od veľkých myšlienok, ktoré poháňali modernú dobu.

Najbežnejšie *retro* sa používa na opis objektov a postojov z nedávnej minulosti, ktoré sa nikdy nezdajú moderné. Naznačuje zásadný posun v spôsobe, akým sa správame k minulosti. Na rozdiel od tradičnejších foriem revivalizmu „retro“ naznačuje napoly ironické, napoly túžobné úvahy o nedávnej minulosti; nazývalo sa to „nesentimentálna nostalgia“, pripomínajúc moderné formy, ktoré už nie sú aktuálne. Pojem nostalgia je spojený s retrom, ale horkosladká túžba po veciach, osobách a situáciách minulosti má v retro štýle ironický postoj. Retro ukazuje nostalgiu s dávkou cynizmu a odstupu. Túžba zachytiť niečo z minulosti a vyvolať nostalgiu je živená nespokojnosťou so súčasnosťou.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Populárna kultúra
Kategória:Móda
Kategória:Dizajn
Vintage

náhľad|Muži a ženy vo vintage oblečení
[náhľad|Nábytok a dekorácie vystavené v predajni [Home 21 v Hongkongu]]
**Vintage** je kultúrny a umelecký štýl.

V móde, v ktorej sa objavil v 19. storočí, spočíva v nosení vecí z inej doby alebo štylizovaných ako takých a kombinovaní štýlov z rôznych období. Za vintage sa zvyčajne považuje oblečenie z predchádzajúcich desaťročí alebo viac ako 30 rokov staré. Zároveň by to mali byť vysokokvalitné predmety, ktoré nie sú náchylné na poškodenie a ktorým plynutie času dodáva noblesu. V súčasnosti sa toto slovo používa na označenie produktov, ktoré odkazujú len na predchádzajúce obdobia. Vintage sa nevyhýba avantgarde a šokujúcim kombináciám, je to štýl pre ľudí, ktorí hľadajú svoje korene a chcú ukázať svoj individualizmus.

Vintage štýl sa hodí prakticky ku každému prevládajúcemu módnemu trendu. Je to spôsobené stálosťou riešení, ktoré sa v nich používajú, a dobre skombinovaným štýlom. Napríklad vintage batohy sa vyznačujú použitím odolných materiálov a používaním praktických spôsobov uzatvárania známych z predchádzajúcich desaťročí. Tieto produkty sú zvyčajne vyrobené z kombinácie materiálov, ako je plátno alebo prírodná koža. Ako uzávery slúžia klapky a popruhy zapínané sponami.

Tento štýl si našiel svoje miesto aj v interiérovom dizajne. Charakteristickým znakom vintage štýlu je kombinácia protikladov. Vintage interiér možno vytvoriť tromi spôsobmi:

* styling nových vecí podľa modelu predchádzajúcich období,
* uvedenie starého štýlového nábytku do moderného interiéru,
* štylizovaný interiér s históriou, v kombinácii s modernými prvkami.

Vintage sa využíva aj v hudbe. Príkladmi sú Maja Kleszcz, incarNations, VINTAGE.

Slovo vintage pochádza z vinárskej terminológie a označuje víno vyrobené v jednej sezóne. Rozhodujúce je preto zachovať určitú konzistenciu a jednoznačný pôvod hrozna použitého pri jeho výrobe.

## Referencie

## Zdroj
*

Kategória:Móda
Kategória:Populárna kultúra
Kategória:Dizajn
Kamenné vráta (vrch v Tribči; 617,8 m n. m.)

**Kamenné vráta** () je vrch v pohorí Tribeč. Leží nad obcou Zlatno, približne  severozápadne od Zlatých Moraviec.

## Poloha
Nachádza sa v centrálnej, najvyššej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Veľký Tribeč a časti Vysoký Tribeč. Vrch leží na území Nitrianskeho kraja, v okrese Zlaté Moravce a zasahuje na katastrálne územia obcí Zlatno a Velčice. Patrí do CHKO Ponitrie a najbližšími sídlami sú juhovýchodne ležiace Zlatno, južným smerom ležiace Mankovce a Velčice, juhozápadne situované Kostoľany pod Tribečom a severne ležiaca Ješkova Ves a Krnča.

## Opis
Kamenné vráta sú súčasťou rázsochy, ktorá vybieha z hlavného hrebeňa v masíve Mišovho vrchu (). Južným smerom je sedlom oddelený Čierny hrad () s rovnomennou ruinou, západne leží Veľký () i Malý Tribeč () a Medvedí vrch (), severne oddeľuje plytké sedlo Mišov vrch a severovýchodne sa nachádza Javorový vrch (). Západné svahy odvodňuje Čerešňový potok, východne situované potok Stránka, oba smerujúce do Žitavy. Na vrchol nevedie značená trasa, no blízkym sedlom vedie chodník zo Zlatna. 

### Výhľady
Zmiešaný les pokrýva takmer celý vrch, preto rozhľad je možný len veľmi výnimočne. Z malých miest s redšou vegetáciou možno vidieť okolité vrchy Tribeča, neďalekú Podunajskú pahorkatinu a Pohronský Inovec.

## Prístup
Na vrchol Kamenných vrát nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný z okolia, resp. odbočením zo značenej trasy na Čierny hrad v južne ležiacom sedle. 

* po  značke z obce Zlatno (prípoj na Ponitriansku magistrálu)

## Referencie

## Pozri aj
* Veľký Tribeč (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Tribeči

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Tribeči
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Zlatno (okres Zlaté Moravce)
Kategória:Velčice (okres Zlaté Moravce)
Veľký Vracov

**Veľký Vracov** () je vrch v pohorí Tribeč. Leží nad obcou Kolačno, približne  juhovýchodne od Partizánskeho.

## Poloha
Nachádza sa v severnej polovici pohoria, v geomorfologickom podcelku Rázdiel a časti Skýcovská vrchovina. Vrch leží na území Trenčianskeho kraja, v okrese Partizánske a zasahuje na katastrálne územia obcí Kolačno a Veľký Klíž. Patrí do CHKO Ponitrie a najbližšími sídlami sú severne ležiace Kolačno a Veľké Uherce, západným smerom ležiaci Veľký Klíž a Ješkova Ves, južne situovaný Skýcov a severovýchodne ležiaca Radobica.

## Opis
Veľký Vracov sa nachádza v oblasti podobne vysokých vrchov bez výraznejšej dominanty. Severne susedí sedlom oddelený Malý Vracov (), západne leží Michalov vrch () a Veľká Slopňa (), južne sa nachádza Mníchová (Rázdiel; ) a východne Veľká Ostrá (), Hrubý vrch () a Oselný vrch (). Západné a severné svahy odvodňuje Vracovský potok, smerujúci Drahožicou do rieky Nitry, južné svahy sú pramennou oblasťou riečky Vyčoma. Na vrchol nevedie značená trasa, no južným úbočím vedie chodník z Veľkého Klíža a východným cesta II/511 do Skýcova. 

### Výhľady
Zmiešaný les pokrýva takmer celý vrch, preto rozhľad je možný len z malých lokalít s nižšou vegetáciou. Viditeľné sú okolité vrchy Tribeča, pri vhodných podmienkach aj Vtáčnik, Malá Fatra, Strážovské vrchy a Považský Inovec.

## Prístup
Na vrchol Veľkého Vracova nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný z okolia, resp. odbočením z  modro značenej trasy z Veľkého Klíža cez sedlo Vrchhora. Prístup uľahčuje aj cesta, vedúca touto lokalitou z Veľkých Uheriec do Skýcova.

* po  značke:
** od západu z obce Veľký Klíž cez Vrchhoru
** od severu z Veľkých Uheriec cez Vojtechov

## Referencie

## Pozri aj
* Skýcovská vrchovina
* Rázdiel
* Zoznam vrcholov v Tribeči

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Tribeči
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Partizánske
Kategória:Veľký Klíž
Kategória:Kolačno
Kamenné vráta (vrch v Tribči; 608,3 m n. m.)

**Kamenné vráta** () je vrch v pohorí Tribeč. Leží nad obcou Malá Lehota, približne  severovýchodne od Zlatých Moraviec.

## Poloha
Nachádza sa vo východnej polovici pohoria, v geomorfologickom podcelku Rázdiel a časti Skýcovská vrchovina. Vrchol leží na území Banskobystrického kraja, okresu Žarnovica a na katastrálnom území obce Malá Lehota. Najbližšími sídlami sú na južnom úpätí situovaná samota Brezov štál (Jedľové Kostoľany), východne ležiaca obec Malá Lehota, severovýchodne ležiace Veľké Pole a na zápase situovaný Skýcov.

## Opis
Vrch Kamenné vráta leží nad Hlbokou dolinou, západne od mohutného hrebeňa. Sedlom je s ním prepojený s východne ležiacim vrchom Lámaniny (), severovýchodne leží Sokolec (), severne sa nachádza Veľká Ostrá (), západne Mníchová () a Papajvŕšok () a južným smerom Brezový vrch (). Masív patrí do povodia rieky Nitry, nakoľko masív odvodňuje Hostiansky potok, smerujúci do Žitavy. V oblasti je niekoľko lesných ciest a sedlom na východnom úpätí prechádza Rudná magistrála. 

### Výhľady
Lesnou ťažbou výrazne poznačený vrch poskytuje vďaka nízkej vegetácii množstvo miest na rozhľad. Pozorovateľné sú mnohé vrchy pohoria, no pri vhodných podmienkach tiež Považský Inovec, Strážovské vrchy a Vtáčnik.

## Prístup
Na vrchol nevedie značený chodník, preto prístup vedie z okolitých sídiel, resp. odbočením z východne situovaného sedla, ktorým prechádza Ponitrianska magistrála.

* po  značenej magistrále:
** od juhu z obce Jedľové Kostoľany a Brezov štál
** od severu z obce Veľké Pole

## Referencie

## Pozri aj
* Rázdiel
* Zoznam vrcholov v Tribeči

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Tribeči
Kategória:Vrchy v okrese Žarnovica
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Malá Lehota
Zádlhé

**Zádlhé** je potok v regióne Šariš v obci Terňa v  okrese Prešov v Prešovskom kraji. Je pravostranným prítokom Ternianky, ktorá je ďalej prítokom Sekčova v povodí Torysy; má dĺžku . Je vodným tokom VIII. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-32-04-103. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Čergov.

## Vznik
Vodný tok *Zádlhé* vzniká sútokom dvoch krátkych bezmenných rovnako dlhých zdrojníc v lesnom extraviláne. Západná zdrojnica pramení na južnom svahu lesa *Hore Dlhým* v nadmorskej výške  a má dĺžku  a južná zdrojnica pramení v lese *Hradová* v nadmorskej výške  a má rovnakú dĺžku . Začína sa sútokom zdrojníc v nadmorskej výške  v severnej časti územia obce Terňa, v okrese Prešov v Prešovskom kraji, v geomorfologickom  celku Čergov.

## Opis toku
Tečie východným smerom lesným extravilánom v severnej časti obce Terňa, svoj smer toku si zachováva v rámci celého toku, pravým brehom obmýva les *Za jarkom*, ľavým brehom obteká les *Zádlhé*, v nadmorskej výške  priberá bezmenný pravostranný prítok, preteká týmto územím na severných úbočiach vrchu *Hradová hora* (vrch v Čergove) s nadmorskou výškou , ktorého vrchol leží tesne za obecnou hranicou medzi obcou Terňa a obcou Bodovce na území okresu Sabinov, pravým brehom obmýva les *Čierťaž* a v nadmorskej výške  ústi do Ternianky ako jej pravostranný prítok, a tá ďalej ústi do Sekčova. Potok *Zádlhé* má jeden bezmenný prítok.

Potok *Zádlhé* pramení, preteká a ústi na území lesného extravilánu obce Terňa; preteká geomorfologickým celkom Čergov.

## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Zádlhé* má pôvod v názve lesa *Zádlhé*, popri ktorom potok tečie, a ktorý bol bez zmeny prebratý do funkcie toponyma a použitý na jeho pomenovanie v podobe univerbizovanej predponovej konštrukcie ako súčasť zriedkavejšej skupiny názvov v slovenskej hydronymii. Názov lesa *Zádlhé* má pôvod v charakteristickej polohe pomenúvaného lesa *za topografickým objektom, ktorého jeden z horizontálnych rozmerov bol v čase pomenovania podstatne rozsiahlejší ako druhý*. Názov je i v súčasnosti motivačne priezračný a v rámci slovenskej hydronymie je jedinečný. Porovnaj aj les *Hore Dlhým*, na južnom svahu ktorého západná zdrojnica pramení.

Hydronymum *Zádlhé* bolo štandardizované v roku 1975.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Kategória:Vodné toky v Čergove 
Kategória:Terňa
Viničný vrch (vrch v Pohronskom Inovci)

**Viničný vrch** () je vrch v pohorí Pohronský Inovec. Leží nad mestom Nová Baňa, približne  severozápadne od jeho centra.

## Poloha
Nachádza sa na východnom okraji Pohronského Inovca, v geomorfologickom podcelku Vojšín. Vrchol leží v Banskobystrickom kraji, na území okresu Žarnovica a v katastrálnom území mesta Nová Baňa. Najbližším sídlom je na juhovýchodnom úpätí ležiace mesto Nová Baňa, západne leží obec Veľká Lehota.

## Opis
Viničný vrch je súčasťou masívu Sedlovej skaly (), ktorá je severozápadne oddelená nevýrazným sedlom. Severne sa nachádza mohutný Vojšín (), východne Háj (), južne Firceng () a západne Matiašov vrch (). Celý masív odvodňujú prítoky Novobanského potoka, ktorý patrí do povodia rieky Hron. Na vrchol nevedie značený turistický chodník, no severovýchodným úbočím prechádza trasa na Sedlovú skalu. 

### Výhľady
Nesúvislý zmiešaný les, pokrývajúci Viničný vrch, umožňuje len obmedzený rozhľad. Juhozápadným a západným smerom vidieť okolité vrchy pohoria, pri vhodných podmienkach sú pozorovateľné i pohoria Vtáčnik, Kremnické vrchy a Štiavnické vrchy.

## Prístup
Vrchol je prístupný lesnými chodníkmi z okolia, pretože neďaleká značená trasa vrch traverzuje severovýchodnými svahmi. 

* po  zelenej značke:
** z juhovýchodu z Novej Bane
** zo severozápadu z rázc. v sedle Kuchyňa
* po  modrej zo západu z obce Veľká Lehota cez rázc. v sedle Kuchyňa

## Referencie

## Pozri aj
* Vojšín (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Pohronskom Inovci

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Pohronskom Inovci
Kategória:Vrchy v okrese Žarnovica
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Nová Baňa
Viničný vrch

**Viničný vrch** môže byť:

* vrch v Pohronskom Inovci (), pozri Viničný vrch (vrch v Pohronskom Inovci)
* vrch v Slovenskom krase (), pozri Viničný vrch (vrch v Slovenskom krase)
* vrch v Štiavnických vrchoch (), pozri Viničný vrch (vrch v Štiavnických vrchoch)
* a iné
Kvestor (Európsky parlament)

**Kvestor** je člen predsedníctva Európskeho parlamentu, v ktorom má poradný hlas a môže navrhovať zmeny a doplnenia jeho dokumentov. Zodpovedá za tie administratívne, personálne a organizačné záležitosti, ktoré sa priamo týkajú členov EP a ich pracovných podmienok.

Kolégium kvestorov parlamentu má päť členov a obvykle sa schádza raz za mesiac. 

## Voľba kvestorov
Kvestorov volia poslanci Európskeho parlamentu na funkčné obdobie trvajúce dva a pol roka s možnosťou obnovenia mandátu. Volení sú trojkolovým väčšinovým tajným hlasovaním. V prvých dvoch kolách sa vyžaduje absolútna väčšina odovzdaných hlasov, v poslednom kole postačuje relatívna väčšina. 

Kandidáti na posty kvestorov môžu byť, podobne ako na posty podpredsedov EP, navrhnutí poslaneckým klubom politickej skupiny alebo aspoň jednou dvadsatinou všetkých poslancov, čiže 38 zákonodarcami. Ak je počet navrhnutých kandidátov rovnaký ako počet obsadzovaných postov, teda päť, voľba kvestorov sa uskutočňuje aklamáciou, avšak aj v tomto prípade sa uskutoční tajná voľba s cieľom určiť prednostné poradie kvestorov. V prípade rovnosti hlasov je rozhodujúci vek kandidátov.

## Slováci vo funkcii kvestorov
Vôbec prvým poslancom Európskeho parlamentu za Slovenskú republiku zvoleným do funkcie kvestora bol **[[Vladimír Maňka]]**.
Uspel vo voľbe 18. januára 2017,
teda pre druhú polovicu daného volebného obdobia Europarlamntu. 

Začiatkom volebného obdobia 2019 – 2024 bola do tejto funkcie zvolená **[[Monika Flašíková-Beňová]]**. 
Svoju funkciu obhájila aj v novej voľbe predsedníctva v polovici jeho funkčného obdobia. Z postu odstúpila s platnosťou od 18.10.2023, po pozastavení členstva stranám SMER a Hlas vo frakcii európskych socialistov.

17. júla 2024 bola do funkcie kvestorky zvolená **[[Miriam Lexmann]]**.

## Referencie


Kategória:Európsky parlament
Kategória:Zoznamy europoslancov SR
Záhlbocký potok

**Záhlbocký potok** je potok v regióne Stredné Považie v severnej časti územia obce Moravské Lieskové v časti obce *Brestové* v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Je ľavostranným prítokom Klanečnice v povodí Váhu; má dĺžku . Je vodným tokom IV. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-21-09-053. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Biele Karpaty, geomorfologický podcelok Beštiny.

## Prameň
Pramení v nadmorskej výške  v severnej časti územia obce Moravské Lieskové v lesnom extraviláne na juhozápadnom svahu vrchu *Bestinné*  v lese *Brestové* vo vzdialenosti  juhovýchodne od okraja lesa *Záhlbocké*, ktorý leží na západnom svahu vrchu *Bestinné* v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji, v geomorfologickom  podcelku Beštiny. 

## Opis toku
Tečie juhozápadným smerom lesným extravilánom, v celom svojom toku si zachováva tento smer, postupne je les premiešaný trvalým trávnatým porastom, preteká cez intravilán kopanice dnes časti obce *Brestové*, v nadmorskej výške  podteká cestu I. triedy 54 (Slovensko) z Moravského Lieskového do Česka do obce Strání v Zlínskom kraji a v nadmorskej výške  ústi do Klanečnice ako jej ľavostranný prítok v povodí Váhu. *Záhlbocký potok* nemá prítoky.

Vodný tok *Záhlbocký potok* pramení a väčšinou preteká na území lesného extravilánu obce Moravské Lieskové v priestore kopanice *Brestové* a priamo v nej aj ústi; preteká geomorfologickým celkom Biele Karpaty v geomorfologickom podcelku Beštiny. Povodie vodného toku *Záhlbocký potok* leží v Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty.   

## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Záhlbocký potok* má pôvod v názve lesa *Záhlbocké* rozprestierajúcom sa vo vzdialenosti cca  severozápadne od pramennej oblasti potoka. Z toponyma *Záhlbocké* kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložený z prídavného mena a z podstatného mena *Záhlbocký potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov lesa *Záhlbocké* má pôvod v charakteristickej polohe lesa z pohľadu donátora názvu *za topografickým objektom, ktorého vertikálny rozmer bol podstatne dôležitejší ako horizontálny* v čase pomenovacieho aktu. Najstarší listinný doklad o výskyte názvu obce Moravské Lieskové v podobe *Lezkow* je z roka 1398.

Hydronymum *Záhlbocký potok* bolo štandardizované v roku 1991. Názov *Záhlbocký potok* je i v súčasnosti priezračný a v slovenskej hydronymii je jedinečný.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Vodné toky v Bielych Karpatoch 
Kategória:Moravské Lieskové
Kategória:Povodie Váhu
Lantionín

**Lantionín** je neproteínogénna aminokyslina. Zvyčajne vzniká z aminokyselín cysteínu a dehydratovaného serínu. Napriek svojmu menu lantionín neobsahuje lantán.

## História
Lantionín bol prvýkrát izolovaný v roku 1941 pôsobením uhličitanom sodným na vlnu. Zistilo sa, že je to aminokyselina, ktorá obsahuje síru a preto bola táto aminokyselina pomenovaná lantionín (z latinského *lana*, vlna, a gréckeho *theîon,* síra). Lantionín bol prvý raz syntetizovaný alkyláciou cysteínu pomocou β-chlóroalanínu. Lantioníny sú v prírode bežné a boli izolované z ľudských vlasov, laktalbumínu a peria. Lantioníny sa takisto našli v bakteriálnej bunkovej stene a sú súčasťou skupiny peptidových antibiotík zvané lantibiotiká, medzi ktoré patria nizín (konzervant), subtilín, epidermín (účinný proti stafylokokom a streptokokom) a ankovenín (inhibítor enzýmov), ktoré sú geneticky kódované.

## Syntéza
Bolo publikovaných mnoho spôsobov prípravy lantionínu, napríklad štiepením kruhu serínového β-laktónu, vytlačením síry z cysteínu alebo adíciou cysteínu na dehydroalanín. Metóda vytlačenia síry z cysteínu je však jediná metóda syntézy lantionínu, ktorá bola použitá v celkovej syntéze lantibiotika.

Biosyntézu lantionínového mostíku v prírodných peptidoch je možné dosiahnuť niekoľkými spôsobmi. Napríklad v nizíne sú lantionínové mostíky tvorené dehydratázou (NisB) a cyklázou (NisC).

## Referencie

## Pozri aj
* Cystín

## Zdroj

Kategória:Organické zlúčeniny síry
Kategória:Neproteínogénne aminokyseliny
Magurka (vrch vo Vtáčniku)

**Magurka** () je vrch v pohorí Vtáčnik. Nachádza sa v centrálnej, najvyššej časti pohoria, nad obcou Prochot, približne  západne od Žiaru nad Hronom.

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Vysoký Vtáčnik. Vrchol leží v Banskobystrickom kraji, na hranici okresov Žarnovica a Žiar nad Hronom a zasahuje na katastrálne územie obcí Prochot a Kľak. Nachádza sa mimo hlavného hrebeňa, no patrí do Chránenej krajinnej oblasti Ponitrie. Najbližšími sídlami sú východne situovaná obec Prochot a južným smerom ležiaci Kľak.

## Opis
Magurka je nevýrazný pahorok na juhovýchodnom úpätí Veľkej Homôľky, pokrytý zmiešaným lesom. Západne susedí dominantný vrch Vtáčnik (), severozápadne Veľká Homôľka (), severne Tri chotáre (), východným smerom Veľká Kršľa () a južne Čierne blato (). Vrch patrí do povodia Hrona; severné a východné snahy odvodňuje Prochotský potok, južne a západne orientované svahy odvádzajú vodu Pokutským potokom. Vrcholom vedie značený chodník z Prochote na rázc. Kanie studne v hlavnom hrebeni. 

### Výhľady
Husto zalesnený hrebeň i nevýrazný vrchol neponúkajú rozhľad. Z úbočia s redšou vegetáciou je možné pozorovať okolité vrchy pohoria, no vďaka nadmorskej výške aj časť Malej a Veľkej Fatry, Kremnické vrchy, Poľanu, Javorie, Štiavnické vrchy a Pohronský Inovec.

## Prístup
Vrcholom vedie značkovaný chodník z Prochote na hlavný hrebeň a rázc. Kanie studne.

* po  značke:
** z Prochote cez Gronštolne
** z hlavného hrebeňa cez rázc. Kanie studne (pripojenie na Ponitriansku magistrálu)

## Referencie

## Pozri aj
* Vysoký Vtáčnik
* Zoznam vrcholov vo Vtáčniku

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy vo Vtáčniku
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Žarnovica
Kategória:Vrchy v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Prochot
Kategória:Kľak (okres Žarnovica)
Agathinos (syn Thrasybula)

**Agathinos** () bol starogrécky športovec.

Nemecký historik Hugo Förster zaradil Agathina, syna Thrasybula z Élidy, do svojho zoznamu olympijských víťazov (aj keď váhavo s otáznikom, zrejme v súťažnej disciplíne tethrippon). Grécky cestovateľ Pausanias totiž uviedol, že videl jeho sochu v Olympii: „*Éliďanom Agathinovi, synovi Thrasybula, a [[Télemachos z Élidy|Télemachovi]], synovi Télemacha, pripadla socha za víťazstvo s koňmi. Agathina venovali Achájci z Pellény.*“ (séria 8 sôch od Gelóna po sochu Agathina mohla byť zoskupená v zóne pretekárov dvojkolesových vozov )  Poprední odborníci zaoberajúci sa olympijskými víťazmi staroveku, ako napr. americký historik Walter Hyde alebo taliansky historik Luigi Moretti, nezaradili Agathina medzi olympijských víťazov.
 
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku
 
Kategória:Starogrécki športovci
Fondee

**Fondee** je česká online platforma na investovanie do portfólií pasívne riadených burzovo obchodovaných fondov (ETF). Spoločnosť založili v roku 2017 Eva a Jan Hlavsoví.

## História
Spoločnosť Fondee bola založená manželmi Evou a Janem Hlavsovými v roku 2017. Služba bola oficiálne spustená v januári 2020. Na jeseň roku 2020 získalo Fondee investíciu od J&T Banky. V apríli 2021 sa do dozornej rady Fondee pripojil Pavel Štěpánek, ktorý v minulosti pôsobil ako člen Bankovej rady Českej národnej banky, riaditeľ Českej bankovej asociácie, člen Rady riaditeľov Európskej banky pre obnovu a rozvoj alebo ako námestník ministra financií. V lete 2021 získalo Fondee druhú investíciu vo výške 1 milión EUR. V októbri 2021 mala platforma viac ako 5000 aktívnych klientov. V januári 2022 expandovalo Fondee na slovenský trh.

## Služby
Klienti majú na výber zo 7 ponúkaných portfólií. Portfólia sú zložené z dlhopisových a akciových ETF. Každé z portfólií ma iný podiel dlhopisovej a akciovej zložky. Rizikovejšie portfólia majú vyšší pomer akciovej zložky, pri menej rizikových portfóliách prevláda dlhopisová zložka. Postoj klienta k riziku a znalosti a skúsenosti s investovaním sú zistené v úvodnom investičnom dotazníku, ktorý ma pomôcť a ponukou vhodného produktu.

Minimálna výška investície vo Fondee je 40 EUR, investovať je možné pravidelne aj jednorazovo. Poplatok za službu je 0,9 % ročne z celkovej hodnoty portfólia. Okrem poplatku Fondee platí klient tiež TER (total expense ratio), ktoré je nákladom na dané ETF a dosahuje v priemere 0,15 % ročne. Celkový ročný poplatok klienta je v priemere 1,05 percenta z celkovej zverenej sumy. Portfólio klientov je pravidelne rebalansované za účelom udržania požadovaného rozloženia portfólia. Obchodovanie prebieha každý pracovný deň.

## Referencie


Kategória:Financie
Kategória:Investovanie
Čierny diel (vrch v Žiari)

**Čierny diel** () je vrch v pohorí Žiar. Leží nad obcou Brieštie, približne  severozápadne od mesta Turčianske Teplice.

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Vyšehrad. Vrchol leží v Žilinskom kraji, na území okresu Turčianske Teplice a zasahuje na katastrálne územie obcí Abramová a Slovenské Pravno. Nachádza sa východne od hlavného hrebeňa a najbližším sídlom je južne ležiace Brieštie, juhovýchodne situované Slovenské Pravno a východne obec Abramová. 

## Opis
Čierny diel je súčasťou rázsochy, ktorá z vrchu Závozy v hlavnom hrebeni vedie východným smerom na Tlstý vrch (). Ten sa nachádza juhovýchodným smerom, severovýchodne susedí Žiar (), severne Sokol () a Chlieviská (), západne Závozy () a juhozápadne vrch Gaštan () a Vlčia (). Oblasť patrí do povodia rieky Turiec, kam smeruje Polerieka, odvodňujúca severne sa zvažujúce svahy, južné napájajú potok Sokol. Na vrch nevedie značený chodník, najbližší vedie hrebeňom z Vyšehradského sedla na Závozy. 

### Výhľady
Nesúvislý lesný porast vrcholovej časti umožňuje obmedzený rozhľad. Z miest s nízkou vegetáciou je viditeľný hrebeň pohoria Žiar a blízka Turčianska kotlina, sčasti i hrebeň Malej Fatry. Pri vhodných podmienkach je veľmi dobre vidieť pohoria Veľká Fatra, Kremnické vrchy a Vtáčnik, ojedinele i časť Strážovských vrchov.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi z okolia. Neďalekým hrebeňom prechádza Cesta hrdinov SNP, z ktorej je možné na Čierny diel odbočiť:

* po  značke (Cesta hrdinov SNP):
** zo západu z Vríckeho sedla cez Závozy
** od juhu z Vyšehradského sedla cez Hadvigu a Gaštan

## Referencie

## Pozri aj
* Vyšehrad (geomorfologický podcelok)
* Zoznam vrcholov v Žiari

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Žiari
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Abramová
Kategória:Slovenské Pravno
Kovid (meno)

**Kovid** () je mužské krstné meno indického pôvodu. V preklade znamená „akademický“,„múdry“, „bystrý“, „inteligentný“, „expert“ alebo „šikovný“. Nositeľmi mena Kovid je približne 433 ľudí a sú nimi osoby zväčša hinduistického vierovyznania.

## Zdroje
* Meno Kovid na schoolmykids.com 
* Meno Kovid na kidpaw.com  
* Meno Kovid na forebears.io  

Kategória:Krstné mená
Heaven Is a Better Place Today

**Heaven Is a Better Place Today** je skladba kanadskej rokovej kapely The Tragically Hip, ktorá vyšla na albume *[[In Between Evolution]]* vydanom v roku 2004. Pieseň bola venovaná pamiatke hokejistu NHL Dana Snydera, ktorý pár mesiacov pred nahraním albumu tragicky zahynul pri autonehode a ktorý bol veľkým fanúšikom frontmana kapely Gorda Downieho.

## Referencie

Kategória:Piesne z 2004