Košická župa (Česko-Slovensko, 1923 – 1928)

**Košická župa**, úradný názov **Župa XX.** (neoficiálne pomenovanie *Košická veľžupa*), bola jednotka územnej správy a samosprávy, zavedená v prvorepublikovom Česko-Slovensku v rámci nového župného zriadenia. Existovala v rokoch 1923 – 1928, mala rozlohu 11 458 km² a jej správnym centrom boli Košice. 

## Vznik a zánik župy
Po zániku Uhorska v roku 1918 bol pôvodný uhorský systém žúp prevedený v takmer nezmenenom územnom rozsahu do správneho systému Česko-Slovenskej republiky. Toto provizórne postuhorské usporiadanie trvalo len do roku 1922. V roku 1920 bol prijatý zákon č. 126/1920 Sb. *o zriadení župných a okresných úradov v republike Československej*, ktorým malo byť celé územie Česko-Slovenska (okrem Prahy a Podkarpatskej Rusi) rozdelené na 21 žúp. Jednou z nich bola aj Košická župa, ako jedna zo šiestich žúp, zriadených na území Slovenska. V porovnaní s historickými (uhorskými) župami bol ich rozsah väčší a preto sa im na Slovensku hovorilo *veľžupy*. Košická župa mala poradové číslo XX. Zákon stanovil vznik župného úradu na čele so županom, ktorý bol vládou menovaným štátnym úradníkom, a župného zastupiteľstva čoby samosprávneho orgánu. Pri župnom zastupiteľstve mal byť zriadený župný výbor, župná finančná komisia a ďalšie komisie. Košická župa mala byť súčasťou nadregionálneho župného zväzu v rámci celého Slovenska.

Župné zriadenie čelilo od počiatku silnej kritike a bolo do praxe uvedené až v roku 1923, no iba na Slovensku. Dňa 30. septembra 1923 sa tu konali voľby do župných zastupiteľstiev. V Košickej župe vtedy zvíťazili protivládne a opozičné strany. Županom Košickej župy bol vymenovaný Ján Rumann a funkciu zastával do svojej smrti v roku 1925. Pozíciu po smrti prevzal Juraj Slávik a funkciu zastával do ukončenia župného pôsobenia v roku 1928.

Košická župa vznikla na celom území bývalej *[[Košická župa (Česko-Slovensko, 1922)|Košickej župy]]*, ktorej existencia trvala len na konci roku 1922. K tomuto novému územnému celku bola pripojená najvýchodnejšia časť Spiša, konkrétne okres Gelnica.

Dňa 14. júla 1927 bol prijatý zákon č. 125/1927 *o organizácii politickej správy*, rušiaci župy a zavádzajúci krajinské zriadenie, účinný od 1. júla 1928. Podtatranská župa sa stala súčasťou krajiny Slovenskej. Na rozdiel od českých zemí, kde hranice žúp boli zachované aspoň ako vymedzenie volebných krajov pre voľby do Poslaneckej snemovne Národného zhromaždenia republiky Česko-Slovenskej, boli župy na Slovensku ako správne jednotky úplne eliminované.

## Župan

* Ján Rumann (1. január 1923 – 2. august 1925)

* Juraj Slávik (8. september 1925 – 18. marec 1926)
* Ľudovít Bernovský (1926 – 1928)

## Územné vymedzenie župy
Košická župa sa rozkladala na území východného Slovenska a patrila do nej časť Spiša, celý Šariš a celý slovenský Zemplín a Abov. Zaberala tak územie od poľskej hranice na severe, po maďarskú na juhu a Podkarpatskú Rus na východe.

## Administratívne členenie
Pri vzniku mala Košická župa 17 okresov:

* Moldava nad Bodvou,
* Košice (vrátane mesta),
* Gelnica,
* Prešov,
* Sabinov,
* Bardejov,
* Giraltovce,
* Stropkov,
* Medzilaborce,
* Snina,
* Humenné,
* Sobrance,
* Vranov nad Topľou,
* Sečovce,
* Michalovce,
* Veľké Kapušany,
* Kráľovský Chlmec.

## Referencie

## Zdroj

* 

Kategória:Župy v Česko-Slovensku
Kategória:Dejiny Česko-Slovenska