Spojené štáty

**Spojené štáty** alebo **USA**, dlhý tvar **Spojené štáty americké** (podrobnosti o názvoch pozri nižšie), je demokratická federatívna prezidentská republika v&nbsp;Severnej Amerike, rozprestierajúca sa medzi Atlantickým oceánom na východe a Tichým oceánom na západe. Na severe susedí s&nbsp;Kanadou a na juhu s Mexikom. Vďaka štáte Aljaška siaha územie Spojených štátov amerických aj k&nbsp;brehom Severného ľadového oceánu (Beringova úžina ich delí od ázijského územia Ruska), zahrňuje tiež aj niektoré tichomorské ostrovy (hlavne Havaj). Spojené štáty sa skladajú z&nbsp;50 štátov, jedného federálneho územia s&nbsp;hlavným mestom a sídlom prezidenta, kongresu a najvyššieho súdu (District of Columbia), šiestich závislých území (Portoriko, Severné Mariány, Guam, Americké Panenské ostrovy, Americká Samoa a atol Palmyra) a desiatich malých ostrovov či útesov.

S rozlohou 9,8 milióna kilometrov štvorcových sú Spojené štáty treťou najväčšou krajinou na svete (po Rusku a Kanade). S takmer 340 miliónmi obyvateľov sú treťou najľudnatejšou krajinou planéty (po Číne a Indii). Populácia je tradične koncentrovaná na oboch pobrežiach, na východnom leží najväčšie mesto Spojených štátov New York, na západnom pobreží druhé najväčšie mesto Los Angeles. Hlavným mestom je Washington. Východná časť krajiny je hustejšie osídlená než západná. Stredná časť krajiny má najviac plochy ale nie moc ľudí.

Podľa nominálneho HDP sú Spojené štáty najväčšou svetovou ekonomikou, podľa HDP v parite kúpnej sily druhou najväčšou (po Číne). Ich ekonomický výkon predstavuje približne štvrtinu celosvetového HDP. Sú najväčším svetovým dovozcom a druhým najväčším vývozcom. Stali sa symbolom a priekopníkom ekonomiky založenej na voľnom trhu, v mnohom v tom inšpirovali Európu alebo Čínu. Oproti Európe avšak vykazujú menšiu mieru prerozdeľovania bohatstva a väčšie ekonomické rozdiely medzi ľuďmi. V nominálnom HDP na obyvateľa sú na ôsmom mieste na svete, v HDP v parite kúpnej sily na hlavu na dvanástom, v indexe ľudského rozvoja na trinástom. Americká mena, dolár, je hlavnou rezervnou menou sveta. Americký priemysel a obchod dosiahol vynikajúcich výsledkov a dobyl trhy po celom svete (Ford, Coca-Cola, Boeing, JP Morgan, Exxon, Johnson & Johnson, Walmart, Amazon, Apple, Microsoft, Google, Facebook).

Podľa väčšiny kritérií sú vojensky najmocnejšou krajinou sveta. Štyridsať percent vojenských výdajov na svete pripadá práve na USA. Sú jadrovou veľmocou a jedinou krajinou, ktorá jadrovú zbraň použila vo vojenskej operácii. Sú jednou z piatich stálych členov Rady bezpečnosti OSN. Geopoliticky sú hodnotené ako superveľmoc, pričom tento štatút získali predovšetkým po roku 1945, po víťazstve v druhej svetovej vojne. Po konci studenej vojny (1989) sa dokonca hovorilo o tom, že sú jedinou superveľmocou, čo sa dnes snažia zmeniť hlavne Čína a Rusko. Vzťahy Spojených štátov a Európy sú špecifické a hlavne so Spojeným kráľovstvom, pretože to bola európska veľmoc, ktorá kolonizovala severnú Ameriku, aby tak neskôr čelili vzbure miestnych kolonistov a hnutí za nezávislosť, pričom stret s Britmi bol rozhodujúci (nezávislosť od Británie Američania vyhlásili v roku 1776). Vzhľadom k presadeniu sa angličtiny ako hlavného a úradného jazyka v USA však špecifická väzba medzi Spojenými štátmi a Britániou (a rovnako aj s ďalšími anglicky hovoriacimi krajinami Commonwealthu, ako je Kanada či Austrália) pretrváva. Väzba so západnou kontinentálnou Európou bola daná imigračnými vlnami v 19. storočí (hlavne z Nemecka a Talianska), posilnené boli po americkom oslobodení tejto časti Európy od nacizmu v roku 1945. Spojené štáty sa tak, oi. prostredníctvom vojenskej organizácie NATO, stali garantom bezpečnosti tejto časti Európy. Po páde komunizmu v strednej a východnej Európe sa vytvorili podobne úzke spojenecké väzby aj tu, kľúčovým spojencom je pre Američanov hlavne Poľsko. Ako superveľmoc sa však USA snaží budovať spojenecké väzby vo všetkých regiónoch sveta, na Blízkom východe patrí ku kľúčovým spojencom Izrael a Saudská Arábia, v Ázii Japonsko a Južná Kórea, v južnej Amerike Kolumbia.

Americká kultúra, hlavne pop-kultúra, získala globálny vplyv (Hollywood, Disney, jazz, rock n roll, rap, televízne seriály), rovnako ako americký životný štýl (automobilizmus, fast food), a to až taký, že sa mimo USA začalo hovoriť o americkom kultúrnom imperializme či amerikanizácii života. Výborných výsledkov dosahuje americká veda a školstvo (systém univerzít na čele Harvardom, vynález atómovej bomby, internetu, pristátie na Mesiaci).

## Názov
### Krátky tvar
Oficiálny slovenský krátky tvar názvu tohto štátu znie **Spojené štáty** alebo (až v niekoľkých posledných rokoch) **USA** (V slovenčine je USA teda normovaný krátky názov štátu, hoci ide vlastne o skratku dlhého tvaru názvu – pozri nižšie). Anglický krátky tvar znie *United States*. Anglická skratka tvaru „United States“ znie *U.S.* alebo *US* (nie USA); v slovenčine sa skratka v tvare *US* vyskytuje tiež, ale len zriedkavo ako prívlastok v odborných textoch (napr. na označenie merných jednotiek). Neoficiálny krátky tvar znie po anglicky *Union*; občas sa používa aj v slovenčine a znie **Únia**. Ďalší neoficiálny krátky tvar je **Amerika**, po anglicky *America*.

Slovenský krátky tvar Spojené štáty (ale nie anglický tvar United States) bol stanovený ako oficiálny až v 90. rokoch 20. storočia. Do 90. rokov 20. storočia všetky odborné texty a atlasy používali výlučne tvar Spojené štáty americké (hoci pri iných štátoch používali krátke tvary), tvar Spojené štáty sa vtedy (podľa Peciarovho slovníka) považoval len za hovorový a tvar USA sa považoval jednak za skratku výrazu „United States of America“ a jednak (podľa Peciarovho slovníka) za hovorový tvar názvu štátu. V 19. storočí sa naopak tvar Spojené štáty občas vyskytol ako hlavný názov štátu – pozri nižšie.

### Dlhý tvar
Oficiálny slovenský dlhý tvar názvu od roku 1940 dodnes znie **Spojené štáty americké**. Do roku 1939 (minimálne v 30. rokoch 20. storočia) znel oficiálny slovenský dlhý tvar názvu **Spojené štáty severoamerické** a tento tvar sa (v rozpore s PSP a neskôr aj geografickými normatívnymi zoznamami) používal ešte dlho potom: napríklad sa vyskytuje v prominentnom Šimkovom *Anglicko-slovenskom slovníku* z roku 1967 vydávanom až do 90. rokov 20. storočia a hlavne aj na jednom mieste v Peciarovom Slovníku slovenského jazyka (Tu išlo zrejme o omyl, lebo na inom mieste v Peciarovom slovníku je uvedené „Spojené štáty americké, hovor. i Spojené štáty, USA“). Tretia (skôr staršia) možnosť slovenského pomenovania štátu je **Severoamerická únia**; tento tvar je prípustný z hľadiska kodifikácie jazyka, ale neprípustný z hľadiska aktuálnej slovenskej štandardizácie geografických názvov. Anglický dlhý tvar už od roku 1776 znie *United States of America* (v rokoch 1776 – 1778 aj *United States of North America*). Skratka tvaru „United States of America“ znie *USA* (-používa sa v angličtine aj slovenčine) alebo *U.S.A.* (-používa sa v angličtine a podľa PSP do roku 1939 aj v slovenčine).

### Historické tvary
Slovenské názvy do zač. 20. storočia boli najmä: *Spojené štáty americké* (t.j. rovnako ako dnes), *Spojené štáty* (t.j. rovnako ako dnes), *Spojené Štáty Amerikánske*, *Spojené državy*, *Sjednotené štáty*, *Spojené državy severo-americké*, *Sjednotené Štáty Severo-amerikánske*, *Unia* a koncom 18. storočia *Republika Amerykanská*.

## Dejiny

[thumb|[Cliff Palace, osada predkov indiánskych kmeňov Pueblo v dnešnom okrese Montezuma v štáte Colorado, postavená medzi rokmi 1200 a 1275]]

Dejiny Spojených štátov počínajú príchodom prvých obyvateľov (Indiánov a Eskimákov) cez Beringiu, zaniknutú pevninu v oblasti dnešného Beringovho prielivu, približne 10 000 rokov pred naším letopočtom. Tí sa postupne rozčlenili na stovky kmeňov a osídlili celé severoamerické územie. Po prvých prieskumných výpravách Európanov v 15. a 16. storočí sem v 17. storočí začali prichádzať európski, predovšetkým anglickí kolonisti. Okrem Angličanov na severovýchode sem prichádzali Španieli, budujúci malé osady na Floride a juhozápade, a Francúzi, ktorí sa usadzovali pozdĺž rieky Mississippi a na pobreží Mexického zálivu. 

Prvou stálou osadou na území dnešných USA bola španielska osada *St. Augustine* na Floride, založená roku 1565. Prvá anglická usadlosť *Jamestown* vo Virgínii sa datuje do roku 1609. Správa, že sa v Amerike dá uživiť, spôsobila rozsiahly prílev kolonistov. Veľmi ich priťahovala nádej, že tu nájdu zlato (tzv. zlatá horúčka). Postupom času sa zabraté územia rozširovali a zisky sa zvyšovali. Dialo sa to na úkor domorodých Indiánov, ktorí pre svoj spôsob života potrebovali veľké priestory. Neskôr sa bohatstvo zväčšovala aj vďaka černochom afrického pôvodu, ktorých sem od roku 1619 privážali na prácu ako otrokov.  Do sedemdesiatych rokov 18. storočia v trinástich britských kolóniách žilo dva a pol milióna ľudí. 

Po skončení francúzsko-indiánskej vojny v šesťdesiatych rokoch britská vláda uložila rad nových daní a odmietla argumenty kolonistov, že nové zdanenie musia schváliť oni sami. Odpor voči novým daniam, najmä Bostonské pitie čaju v roku 1773, viedlo anglický parlament k uverejneniu trestných zákonov, ktoré mali viesť k ukončeniu samosprávy v kolóniách. Americkí Patrioti (ako sa sami nazývali) sa priklonili k politickej ideológii zvanej republikánstvo, ktoré zdôrazňovalo občiansku povinnosť, cnosť a opozíciu voči korupcii, luxusu a aristokracii.

[thumb|left|Obraz ''[Declaration of Independence (Trumbull)|Deklarácia nezávislosti* od [[John Trumbull|Johna Trumbulla]] znázorňujúci [[Výbor piatich]], ktorý 28. júna 1776 predložil [[druhý kontinentálny kongres|druhému kontinentálnemu kongresu]] vo [[Philadelphia|Philadelphii]] [[Deklarácia nezávislosti Spojených štátov|Deklaráciu nezávislosti USA]]]]

Ozbrojený konflikt začal v roku [[1775]], keď Patrioti vypudili zo všetkých kolónií kráľovských úradníkov a usporiadali masové zhromaždenia. V roku [[1776]] vyhlásil [[Druhý kontinentálny kongres]] nový nezávislý útvar, Spojené štáty americké. S pomocou rozsiahlej finančnej a vojenskej pomoci Francúzska a pod vedením generála [[George Washington|Georgea Washingtona]] zvíťazili americkí Patrioti vo [[Americká vojna za nezávislosť|vojne za nezávislosť]]. [[Versaillský mier (1783)|Parížska zmluva z roku 1783]] prisúdila novému štátu územie na východ od rieky Mississippi, s výnimkou Floridy a [[Kanada|Kanady]]. Centrálna vláda zriadená [[články Konfederácie|článkami Konfederácie]] nedokázala zabezpečiť stabilitu, pretože nedisponovala právomocou vyberať dane a nemala žiadneho výkonného predstaviteľa. V roku [[1787]] kongres zvolal [[Ústavodarné zhromaždenie USA|Ústavodarné zhromaždenie]] vo [[Philadelphia|Philadelphii]]. Výsledkom zhromaždenia bol vznik [[Ústava Spojených štátov|novej ústavy]], ktorá bola ratifikovaná v roku [[1789]]. V roku [[1791]] k nej bola doplnená [[Listina práv (USA)|Listina práv]], zaručujúca občanom neodňateľné práva. S Washingtonom ako [[Prezident Spojených štátov|prvým prezidentom]] a [[Alexander Hamilton|Alexandrom Hamiltonom]], jeho hlavným politickým a finančným poradcom, vznikla silná ústredná vláda. Keď sa stal prezidentom [[Thomas Jefferson]], zakúpil od Francúzska rozsiahle územie [[Louisiana (francúzska kolónia)|Louisiany]], čím sa rozloha Spojených štátov zdvojnásobila. [[Britsko-americká vojna|Druhá a posledná vojna s Britániou]] bola vybojovaná v rokoch [[1812]] – [[1815]]. 

[[Súbor:U.S. Territorial Acquisitions.png|thumb|Územná expanzia Spojených štátov v rokoch 1783 až 1917]]

Pod vplyvom presvedčenia o *zjavnom predurčení* (*Manifest Destiny*) sa federálne územie začalo rozširovať na západ, k [[Tichý oceán|Tichému oceánu]]. Územie Spojených štátov bolo vždy veľké, ale počet obyvateľov bol spočiatku pomerne malý, iba necelé 4 milióny v roku 1790. Populačný rast však bol rýchly, keďže v roku 1810 počet obyvateľov dosiahol 7,2 milióna a v roku 1830 už 12,8 milióna. Hospodársky rast z hľadiska celkového [[hrubý domáci produkt|HDP]] bol ešte rýchlejší. V porovnaní s európskymi mocnosťami však bola vojenská sila USA relatívne obmedzená až do začiatku [[druhá svetová vojna|druhej svetovej vojny]]. Teritoriálna expanzia bola motivovaná úsilím o získanie lacnej pôdy pre slobodných farmárov a [[otrokárstvo (využívanie otrokov)|otrokárov]]. Rozširovanie otroctva sa stávalo čoraz viac kontroverzné a vyvolávalo politické a ústavné boje, ktoré boli vyriešené kompromisom. Otroctvo bolo do roku 1804 zrušené vo všetkých štátoch severne od [[Mason-Dixonová línia|Mason-Dixonovej línie]], ale [[Juh (USA)|Juh]] pokračoval v profitovaní na práci otrokov, predovšetkým kvôli vysoko ziskovému vývozu [[bavlna|bavlny]] do Európy. V roku 1860 bol zvolený za prezidenta republikán [[Abraham Lincoln]], ktorý svoju kampaň postavil na téme obmedzenia šírenia otroctva a jeho postupnej likvidácii.

[[Súbor:Atlanta roundhouse ruin3.jpg|thumb|Zničená železničná stanica a depo v [[Atlanta|Atlante]] krátko po skončení [[americká občianska vojna|občianskej vojny]], 1866]]

Sedem južných štátov, závislých na produkcii bavlny, sa štyri mesiace pred Lincolnovou inauguráciou odtrhlo a neskôr založilo [[Konfederované štáty americké|konfederáciu]], ktorá však nedosiahla medzinárodného uznania od žiadneho štátu. Konfederácia začala v roku [[1861]] [[Americká občianska vojna|vojnu so Severom]] útokom na [[Fort Sumter|pevnosť Sumter]]. Nacionalistické pobúrenie na severe živilo dlhú a vyčerpávajúcu americkú občiansku vojnu (1861 – 1865). Bojovalo sa z veľkej časti na juhu, lebo ohromné materiálne a ľudské zdroje Severu sa ukázali v dlhej vojne ako rozhodujúce. Výsledkom vojny bolo obnovenie Únie, zbedačenie Juhu a zrušenie otroctva. V následnej [[éra rekonštrukcie|ére rekonštrukcie]] (1863 – 1877) boli zákonné a hlasovacie práva rozšírené na oslobodených otrokov. Federálna vláda získala oveľa väčšiu moc a vďaka štrnástemu dodatku ústavy v roku 1868 dostala výslovnú povinnosť chrániť individuálne práva. Keď však v [[70. roky 19. storočia|70. rokoch 19. storočia]] bieli [[Demokratická strana (USA)|Demokrati]] znovu získali moc na juhu, často vďaka zastrašovaniu čiernych voličov polovojenskými skupinami, došlo k prijatiu tzv. [[Zákony Jima Crowa|Zákonov Jima Crowa]], zachovávajúcich nadradenosť bieleho obyvateľstva a prijatiu ustanovení, zbavujúcich volebného práva väčšinu [[Afroameričan|Afroameričanov]] a mnoho chudobných bielych. Táto situácia pokračovala po celé desaťročia až do vzniku [[Afroamerické hnutie za občianske práva|hnutia občianskych práv]] v [[60. roky 20. storočia|šesťdesiatych rokoch 20. storočia]] a prijatia federálnej legislatívy k presadzovaniu ústavných práv.

[[Súbor:USS SHAW exploding Pearl Harbor Nara 80-G-16871 2.jpg|thumb|left|Výbuch [[torpédoborec|torpédoborca]] [[USS Shaw (DD-373)|USS *Shaw*]] počas [[útok na Pearl Harbor|útoku na Pearl Harbor]], ktorý znamenal rozhodujúci impulz pre vstup Spojených štátov do [[druhá svetová vojna|druhej svetovej vojny]] v roku 1941]]

Na prelome 20. storočia sa Spojené štáty stali poprednou svetovou priemyselnou veľmocou vďaka prudkému rozvoju podnikania na [[Northeast (USA)|severovýchode]] a [[Midwest (USA)|stredozápade]] a príchodu miliónov prisťahovaleckých robotníkov i poľnohospodárov z Európy. Celoštátna železničná sieť bola dokončená za pomoci práce čínskych prisťahovalcov, rozsiahle ťažobné a priemyselné podniky industrializovali severovýchod a stredozápad. Masová nespokojnosť s korupciou, neefektívnosťou a tradicionalistickej politiky dala vzniknúť [[Progresívne hnutie|progresívnemu hnutiu]], ktoré počas [[90. roky 19. storočia|90. rokov 19. storočia]] až [[20. roky 20. storočia|20. rokov 20. storočia]] iniciovalo mnoho sociálnych a politických reforiem. Šestnásty a 17. dodatok ústavy z roku 1913 stanovili prvú národnú [[daň z príjmov (USA)|daň z príjmov]] a priamu voľbu amerických senátorov do [[Kongres Spojených štátov|kongresu]]. V roku [[1920]] devätnásty dodatok ústavy zaručil [[volebné právo žien]]. Hoci boli Spojené štáty počas [[prvá svetová vojna|prvej svetovej vojny]] spočiatku neutrálne, v roku [[1917]] vyhlásili vojnu [[Nemecké cisárstvo (1871 – 1918)|Nemecku]] a prispeli k víťazstvu [[Dohoda (prvá svetová vojna)|Dohody]] v nasledujúcom roku.

Éra prosperity [[20. roky 20. storočia|20. rokov]] skončila [[Krach na newyorskej burze|krachom na newyorskej burze]] v [[október|októbri]] [[1929]] a následným nástupom [[Veľká hospodárska kríza (30. roky 20. storočia)|celosvetovej hospodárskej krízy]] trvajúcej celé ďalšie desaťročie. Demokratický prezident [[Franklin Delano Roosevelt|Franklin D. Roosevelt]] ukončil obdobie republikánskej dominancie v [[Biely dom|Bielom dome]] a realizoval svoje programy nazývané „[[Nový údel]]“ pre pomoc, obnovu a reformu. Nový údel, ktorý definoval moderný americký [[liberalizmus]], zahŕňal pomoc pre nezamestnaných, podpory pre poľnohospodárov, systém [[sociálne poistenie|sociálneho zabezpečenia]] a [[minimálna mzda|minimálnu mzdu]]. Po [[útok na Pearl Harbor|japonskom útoku na Pearl Harbor]] v [[december|decembri]] [[1941]] vstúpili Spojené štáty do [[druhá svetová vojna|druhej svetovej vojny]] po boku [[Spojené kráľovstvo|Veľkej Británie]], [[Sovietsky zväz|Sovietskeho zväzu]], [[Čínska republika (1912 – 1949)|Číny]] a ďalších spojeneckých národov. USA financovali spojenecké vojenské úsilie a pomohli poraziť [[nacistické Nemecko]] na európskom bojisku. Vojnové úsilie vyvrcholilo [[atómové bombardovanie Hirošimy a Nagasaki|použitím novo vynájdených jadrových zbraní na japonské mestá Hirošima a Nagasaki]], čo prispelo k porážke [[Japonské cisárstvo (1868 – 1945)|Japonského cisárstva]].

[[Súbor:WTC smoking on 9-11.jpeg|thumb|Horiace veže [[World Trade Center (1973 – 2001)|Svetového obchodného centra]] v [[New York (mesto)|New Yorku]] počas [[útoky z 11. septembra 2001|útokov z 11. septembra 2001]]]]

Spojené štáty a [[Sovietsky zväz]] vyšli z druhej svetovej vojny ako vzájomne súperiace [[superveľmoc]]i. Počas [[studená vojna|studenej vojny]] sa USA a ZSSR nepriamo konfrontovali v [[preteky v zbrojení|pretekoch v zbrojení]], vo [[vesmírne preteky|vesmírnych pretekoch]], rôznych [[zástupná vojna|zástupných vojnách]] a propagandistických kampaniach. Americká zahraničná politika bola počas studenej vojny založená na podpore [[západná Európa|západnej Európy]] a [[Japonsko|Japonska]] spolu s politikou zadržiavania, ktorá mala brániť šíreniu [[komunizmus|komunizmu]]. To bol aj hlavný dôvod vstupu Spojených štátov do [[kórejská vojna|kórejskej vojny]] a [[vietnamská vojna|vojny vo Vietname]]. V [[60. roky 20. storočia|šesťdesiatych rokoch 20. storočia]], z veľkej časti vďaka sile [[Afroamerické hnutie za občianske práva|hnutia za občianske práva]], bola prijatá ďalšia vlna sociálnych reforiem presadzovaním ústavných práv voľby a slobody pohybu pre Afroameričanov a iné rasové menšiny. Studená vojna skončila s [[rozpad Sovietskeho zväzu|rozpadom Sovietskeho zväzu]] v roku [[1991]] a Spojené štáty zostali jedinou svetovou superveľmocou.

Po studenej vojne sa Spojené štáty zamerali na medzinárodné konflikty na [[Blízky východ|Blízkom východe]] v reakcii na [[druhá vojna v Perzskom zálive|vojnu v Zálive]] na začiatku [[90. roky 20. storočia|90. rokov]]. Začiatok [[21. storočie|21. storočia]] poznačili [[útoky z 11. septembra 2001]], po ktorých nasledovali vojny vedené USA [[tretia vojna v Perzskom zálive|v Iraku]] a [[vojna v Afganistane (2001 – súčasnosť)|Afganistane]]. V roku [[2008]] postihla Spojené štáty najhoršia hospodárska kríza od čias Veľkej krízy 30. rokov, po ktorej nasleduje obdobie pomalšieho tempa rastu ekonomiky v priebehu [[10. roky 21. storočia|10. rokov 21. storočia]].

== Geografia ==


=== Poloha ===
Spojené štáty americké sa nachádzajú v [[Severná Amerika|Severnej Amerike]]. Ich brehy obmýva z východu [[Atlantický oceán]] a zo západu [[Tichý oceán]]. Štát [[Aljaška]] leží v severnej časti kontinentu a zo severu ho obmýva [[Severný ľadový oceán]]. Aljašku oddeľuje od [[Eurázia|Euroázijského kontinentu]] [[Beringov prieliv]]. Medzi najznámejšie polostrovy patrí [[Florida]] na juhu USA, ktorý oddeľuje [[Mexický záliv]] od Atlantického oceánu. Zo severu majú USA spoločnú hranicu s [[Kanada|Kanadou]] a na juhu s [[Mexiko]]m. [[Floridský prieliv]] oddeľuje USA od ostrovného štátu [[Bahamy]] a od [[Kuba|Kuby]].

=== Povrch ===
[[Súbor:USA topo en.jpg|thumb|Fyzická mapa USA]]
[[Súbor:Sherwin Range, Benton Crossing.jpg|thumb|Pohorie [[Sierra Nevada (USA)|Sierra Nevada]] v [[Kalifornia|Kalifornii]]]]

Základom severoamerického kontinentu je [[Kanadský štít]], ktorého vek sa datuje od [[archaikum|archaika]]. Rozprestiera sa v severovýchodnej časti kontinentu. Jeho stredná časť je preliačená a tvorí dno [[Hudsonov záliv|Hudsonovho zálivu]]. Je tvorený [[Premenená hornina|premenenými]] a [[Vyvretá hornina|vyvretými]] [[Hornina|horninami]]. 

V súčasnosti sa pod [[Severoamerická platňa|Severoamerickú platňu]] podsúva [[Pacifická platňa|tichooceánska]], presnejšie sa [[subdukcia|podsúva]] pod jej západný okraj. Zároveň sa [[Juhoamerická platňa]] pohybuje smerom k Severnej. V dôsledku [[platňová tektonika|týchto pohybov]] vznikla vysoká horská hradba [[sopka|sopečného]] pôvodu, ktorá sa tiahne od [[Aleuty|Aleutských ostrovov]] pri [[Aljašský polostrov|Aljašskom polostrove]] až po [[Ohňová zem (súostrovie)|Ohňovú zem]]. 

[[Kordillery]] začínajú Aljašským chrbtom (najvyšší bod [[Denali]], 6 190 [[metrov nad morom|m n. m.]]) a tiahnu sa na juh v dvoch výrazných pásmach. Pri pobreží Tichého oceánu sú to [[Pobrežné vrchy]] a vo vnútrozemí [[Skalnaté vrchy]]. Medzi jednotlivými pásmi Kordiller sa rozprestierajú zníženiny a plošiny, napr. [[Coloradská plošina]], [[Veľká panva]]. 

Najnižšie položené miesto Ameriky leží v USA a je ním [[Dolina smrti]] (*Death Valley*). Táto preliačina je 86 m pod úrovňou hladiny mora. Svoje meno dostala podľa nehostinných podmienok pre život (púšť bez vody s veľkými horúčavami, v tieni namerali až 56,7 °C). 

Pozdĺž východného pobrežia sa tiahne staré pohorie [[Apalačské vrchy]]. Medzi Apalačskými vrchmi a Atlantickým oceánom sa rozprestiera [[Pobrežná nížina]]. [[Mexický záliv]] lemuje [[Mississippská nížina]]. Medzi Apalačskými vrchmi a Kordillerami sa postupne od východu rozprestierajú [[Centrálne roviny]] a [[Veľké prérie]].

<gallery>
Súbor:Wonder Lake and Denali.jpg|[[Denali]], najvyšší bod USA ()
Súbor:TuleHorses.JPG|Typická krajina v oblasti [[Veľká panva|Veľkej panvy]]
Súbor:Badwater Desolation.jpg|Bezodtoková panva [[Badwater Basin]] v [[Dolina smrti|Doline smrti]], najnižšie položené miesto USA (-86 m)
Súbor:Maroon Bells, Aspen, CO during Labor Day weekend 2016.jpg|Vrchy [[Maroon Peak]] a [[North Maroon Peak]] v pohorí [[Elk Mountains]], ktoré je súčasťou južnej časti [[Skalnaté vrchy|Skalnatých vrchov]]
Súbor:Great Plains, Nebraska, U.S. 1.jpg|[[Veľké prérie]] neďaleko mesta [[Lincoln (Nebraska)|Lincoln]] v štáte [[Nebraska]]
Súbor:Farming near Klingerstown, Pennsylvania.jpg|Typická krajina v oblasti od [[Veľké kanadské jazerá|Veľkých jazier]] po severovýchod USA
Súbor:Bristol tenn ridgelines2.jpg|Krajina v [[Apalačské vrchy|Apalačských vrchoch]]
Súbor:Harvested Wheat 1 (3727629107).jpg|[[Atlantická pobrežná nížina]] v [[Maryland]]e
</gallery>

=== Podnebie ===
[[Súbor:US 50 states Köppen.svg|thumb|Köppenova klasifikácia podnebia USA]]

Vďaka svojej rozlohe sa USA nachádzajú v niekoľkých významných podnebných pásmach. Počasie v Amerike je značne nestále a teplotné výkyvy môžu nastávať dokonca aj niekoľkokrát denne. Severná časť územia leží v [[mierne pásmo|miernom pásme]], pričom je však chladnejšie a vlhkejšie ako v Európe. Spôsobuje to studený [[Labradorský prúd]], ktorý obmýva severovýchodné a východné pobrežie. V [[Centrálne roviny|Centrálnych rovinách]] a [[Veľké prérie|Veľkých prériách]] padá úmerne vzdialenosti od Atlantického oceánu čím ďalej tým menej zrážok. Zaujímavým javom je snehový efekt [[Veľké kanadské jazerá|Veľkých jazier]], spôsobujúci snehové kalamity v ich blízkosti, a to najmä na ich juhozápadnom pobreží, ktoré je prevažne na území USA. Chladnejšie podnebie panuje v oblasti západného pobrežia, kde sa pod vplyvom prúdov Tichého oceánu udržiava napospol konštantná teplota. Najchladnejšie zimy panujú v [[Skalnaté vrchy|Skalnatých vrchoch]] a [[Sierra Nevada (USA)|Sierra Nevade]], kde možno namerať jedny z najsilnejších mrazov v Amerike.

V oblastiach Veľkých prérií, južných častí atlantického pobrežia, Floridy a štátov pri [[Mexický záliv|Mexickom zálive]] panujú v letnom období až tropické horúčavy, ktoré môže sprevádzať aj neznesiteľná vlhkosť. Južná časť USA leží v príjemnom [[subtropické pásmo|subtropickom pásme]] a Mexický záliv s polostrovom [[Florida]] v [[tropické pásmo|tropickom pásme]]. Výnimku predstavujú vysoko položené pohoria a plošiny, kde je podstatne chladnejšie, pretože sa tu prejavuje výšková stupňovitosť. Aljaška leží už v [[subpolárne pásmo|subpolárnom pásme]] a [[Havajské ostrovy]] v tropickom pásme. Tvar povrchu Ameriky umožňuje takmer bezproblémový presun vzdušných más zo severu na juh a naopak. Preto sú časté hlavne vpády arktického vzduchu z vyšších geografických šírok až do oblasti Mexického zálivu. Prúdeniu v rovnobežkovom smere stoja v ceste horské bariéry Kordiller, preto sa vlaha, ktorá by sa s prúdiacim vzduchom dostávala do vnútrozemia Ameriky z Tichého oceánu, vyprší nad oceánom, úzkou pobrežnou nížinou a náveternými svahmi tichooceánského pásma. Texas je inak známy vďaka [[tornádo|tornádam]], ktorá sa vyskytujú hlavne na otvorených plochách v období mája a septembra.

<gallery>
Súbor:Kaneohe Bay Oahu Hawaii (33939060635).jpg|Tropické pásmo na [[Havajské ostrovy|Havajských ostrovoch]]
Súbor:Alaska.jpg|Aljašská krajina v subpolárnom pásme
Súbor:RoadSierraNevadaMountains.jpg|Snehom pokrytá oblasť pohoria [[Sierra Nevada (USA)|Sierra Nevada]], kde panujú najchladnejšie zimy v USA
Súbor:2014-06-12 16 41 49 Blowing dust south of Thacker Pass along Nevada State Route 293 (Kings River Road) 3.3 miles east of the western terminus.JPG|Vysoko do vzduchu rozvírený piesok v Nevadskej púšti
Súbor:Snow on cars in Chicago in February 2015.jpg|Snehová kalamita v [[Chicago|Chicagu]] v dôsledku snehového efektu [[Veľké kanadské jazerá|Veľkých jazier]]
Súbor:Dimmitt Tornado1 - NOAA.jpg|Silné [[tornádo]] v [[Texas]]e
Súbor:Katrina-new-orleans-flooding3-2005.jpg|Zaplavené mesto [[New Orleans]] následkom [[hurikán]]u [[hurikán Katrina|Katrina]]
</gallery>

=== Vodstvo ===
[[Súbor:3Falls Niagara.jpg|thumb|[[Niagarské vodopády]] z kanadskej strany]]
[[Súbor:Lake Michigan from Big Sable Point lighthouse.jpg|thumb|Východné pobrežie [[Michiganské jazero|Michiganského jazera]]]]

Väčšia časť územia USA patrí do úmoria [[Atlantický oceán|Atlantického oceánu]]. Vlievajú sa doňho veľtoky ako [[Mississippi (rieka)|Mississippi]], s prítokom [[Missouri (rieka)|Missouri]] (najdlhšia riečna sústava USA – 6 212 km), [[Rieka svätého Vavrinca]] a [[Rio Grande]]. [[Tichý oceán]] prijíma väčšinou kratšie toky tečúce z Kordiller. Medzi významnejšie patria rieky [[Columbia (rieka)|Columbia]] a [[Colorado (rieka vo Veľkom kaňone)|Colorado]]. Do [[Severný ľadový oceán|Severného ľadového oceánu]] sa vlieva rieka [[Yukon (rieka)|Yukon]].

V USA nájdeme aj mnoho jazier. Ľadovcového pôvodu sú [[Veľké kanadské jazerá]] ([[Horné jazero]], [[Michiganské jazero]], [[Hurónske jazero]] a [[Ontárijské jazero]]), ktoré tvoria najväčšiu zásobáreň sladkej vody na svete a prírodnú hranicu medzi USA a Kanadou. [[Veľké soľné jazero]] sa rozprestiera v bezodtokovej oblasti medzi [[Skalnaté vrchy|Skalnatými vrchmi]] a [[Pobrežné vrchy|Pobrežnými vrchmi]]. V USA je množstvo vodopádov, no nesporne najznámejšie sú [[Niagarské vodopády]], ktoré ležia medzi [[Erijské jazero|Erijským]] a Ontárijským jazerom.

<gallery>
Súbor:Mississippi River Lock and Dam number 7.jpg|Rieka [[Mississippi (rieka)|Mississippi]]
Súbor:Lower Missouri River.jpg|Rieka [[Missouri (rieka)|Missouri]] neďaleko mesta [[Rocheport (Missouri)|Rocheport]] v štáte [[Missouri (štát USA)|Missouri]]
Súbor:Rio Grande White Rock Overlook Park View 2006 09 05.jpg|Rieka [[Rio Grande]] vo [[White Rock (Nové Mexiko)|White Rock]] v [[Nové Mexiko|Novom Mexiku]]
Súbor:Horseshoe Bend TC 27-09-2012 15-34-14.jpg|Odľahlý úsek rieky [[Colorado (rieka vo Veľkom kaňone)|Colorado]] v [[Veľký kaňon|Grand Canyon]]
Súbor:Lake Huron.jpg|[[Hurónske jazero]] pri pohľade z lokality Arch Rock na ostrove [[Mackinac (ostrov)|Mackinac]]
Súbor:Marina Fest.jpg|Pobrežie [[Michiganské jazero|Michiganského jazera]] v prístavnom meste [[Escanaba (Michigan)|Escanaba]] v štáte [[Michigan]]
Súbor:Lake Erie Land's End.jpg|Strmé pobrežie [[Erijské jazero|Erijského jazera]] v [[Erie County (Pensylvánia)|Erie County]] v [[Pensylvánia|Pensylvánii]]
</gallery>

=== Rastlinstvo, živočíšstvo a ochrana prírody ===
[[Súbor:Bald Eagle (Haliaeetus leucocephalus) in Kachemak Bay, Alaska.jpg|thumb|[[Orliak bielohlavý]] (*Haliaeetus leucocephalus*) je štátnym symbolom USA od roku 1782]]
[[Súbor:Black bear sow with cub, Tower Fall (18393659291).jpg|thumb|[[Medveď baribal]] (*Ursus americanus*) s mláďaťom v [[Yellowstonský národný park|Yellowstonskom národnom parku]]]]

[[zmiešaný les|Zmiešané]] a [[listnatý les|listnaté lesy]] mierneho pásma pôvodne pokrývali oveľa väčšiu rozlohu v oblasti [[Veľké kanadské jazerá|Veľkých kanadských jazier]], [[Pobrežná nížina|Pobrežnej nížiny]] a [[Apalačské vrchy|Apalačských vrchov]]. Územia v minulosti odlesnené prvými kolonistami sú dnes opäť zalesňované, pretože ich využívanie na poľnohospodárstvo je ekonomicky nevýhodné. 

Centrálnu časť tvoria [[step (krajina)|stepi]], nazývané tiež [[préria|prérie]], ktoré pokrývajú oblasť Centrálnych rovín a Veľkých prérií a vďaka černozemiam sú intenzívne využívané na poľnohospodárstvo. 

[[dažďový les|Tropické dažďové lesy]] pokrývajú oblasti polostrova [[Florida]] ([[Národný park Everglades]]) a pobrežie [[Mexický záliv|Mexického zálivu]]. Výrazný nedostatok zrážok má juhozápadná časť USA (štáty [[Kalifornia]], [[Nevada (štát USA)|Nevada]], [[Arizona]], [[Nové Mexiko]], [[Texas]]), kde sa vytvorili púšte, napr. [[Mohavská púšť]] a [[Sonorská púšť]]. 

Najpozoruhodnejšie prírodné krásy USA sú chránené ako [[národný park|národné parky]]. Je ich viac ako 350. [[Yellowstonský národný park]] bol vyhlásený v roku [[1872]] ako prvý a nachádzajú sa v ňom dobré podmienky pre život [[zubor americký|bizónov]], [[los mokraďový|losov]], [[medveď grizly|grizlyov]] a [[jelene|jeleňov]]. K najvyšším stromom na Zemi patria sekvoje v [[Národný park Sequoia|Národnom parku Sequoia]] a v [[Yosemitský národný park|Yosemitskom národnom parku]]. Pozoruhodná je tiež [[Národný park Mammoth Cave|Mamutia jaskyňa]] (*Mammoth Cave*), ktorá je súčasťou najdlhšieho jaskynného systému na svete (), i [[Kodiak (ostrov)|ostrov Kodiak]], podľa ktorého sa nazýva aj medveď tu žijúci.

<gallery>
Súbor:Joshua Tree in Joshua Tree National Park.jpg|Jozueho strom (*Yucca brevifolia*) v [[Národný park Joshua Tree|Národnom parku Joshua Tree]] v [[Kalifornia|Kalifornii]]
Súbor:Sequoia National Park - Sentinal Tree.JPG|[[Sekvojovec]] (*Sequoiadendron*) v [[Národný park Sequoia|Národnom parku Sequoia]]
Súbor:Gallery-gorge-800.jpg|Na juhovýchode USA sú rozšírené hlavne bujné listnaté opadavé lesy
Súbor:Florida Panther (2), NPSPhoto (9255082289).jpg|[[Puma floridská]] (*Puma concolor coryi*) v [[Národný park Everglades|Národnom parku Everglades]] na [[Florida|Floride]]
Súbor:American bison k5680-1.jpg|[[Bizón americký]] (*Bison bison*)
Súbor:Alaskan moose pair (6862339335).jpg|Pár [[los aljašský|losov aljašských]] (*Alces alces gigas*)
Súbor:Valley View Yosemite August 2013 002.jpg|Rieka [[Merced (rieka)|Merced]] tečie cez [[Yosemitské údolie]], ktoré je hlavnou súčasťou [[Yosemitský národný park|Yosemitského národného parku]] a patrí medzi jeho hlavné turistické atraktivity
Súbor:Mammoth Cave tour.jpg|Turisti v [[Národný park Mammoth Cave|Mamutej jaskyni]] (*Mammoth Cave*)
</gallery>

== Obyvateľstvo ==


Demografia Spojených štátov je pomerne pestrá, keďže územie štátu bolo osídlené prevažne [[prisťahovalectvo|imigrantmi]], ktorí do USA prišli z celého sveta. Niekoľko [[kolonializmus|kolonizačných]] vĺn malo rôzne zloženie v závislosti na krajine pôvodu.

Ľudia sem prichádzali za lepším životom, utekali pred chudobou a pred náboženským utlačovaním. V Spojených štátoch potom našli [[sloboda|slobodu]] a mohli začať nový život. K imigrácii taktiež prispeli [[zlatá horúčka|zlaté horúčky]] a vidina rýchleho zbohatnutia. V predchádzajúcich storočiach sa do USA sťahovali hlavne [[Európania]], dnes sú to [[Ázijčania]] a imigranti z [[Latinská Amerika|Latinskej Ameriky]]. V roku [[2006]] prekročil počet obyvateľov Spojených štátov 300 miliónov. Počet ilegálnych imigrantov sa odhaduje na 12 miliónov. Populačný rast je 0,97%, čo je celkovo vysoké číslo, napr. v porovnaní s [[Európska únia|Európskou úniou]], kde je prírastok len 0,16%. Na to, že USA sú krajinou [[vyspelá krajina|prvého sveta]], je tu relatívne vysoká aj detská úmrtnosť (6,14 [[parts per million|ppm]]) aj počet ľudí pod hranicou chudoby (47 miliónov, t.j. 15,15%) alebo vo väzení (2,245 milióna, čiže 751 na 100 000 obyvateľov, t.j. asi 7,5 × viac ako priemer EÚ).

=== Etnické zloženie ===
[[Súbor:Image-Census-2000-Data-Top-US-Ancestries-by-County fr FR.png|thumb|Najčastejší etnický pôvod obyvateľstva v okresoch USA]]

USA majú veľmi rozmanitú populáciu. V krajine žije 31 etnických skupín s počtom obyvateľov väčším ako jeden milión. To je spôsobené imigráciou, ktorá sprevádzala Spojené štáty po celú ich históriu – a sprevádza ich aj naďalej. Od 17. storočia sa do Spojených štátov sťahovali hlavne Európania, v posledných niekoľkých dekádach imigrantov predstavujú prisťahovalci z Latinskej Ameriky, hlavne z [[Mexiko|Mexika]], [[Kuba|Kuby]] a [[Portoriko|Portorika]], a z [[Ázia|Ázie]]. Každoročne sa do USA prisťahuje okolo jedného milióna legálnych imigrantov.

Podľa odhadu z roku 2005 tvoria 74,7% obyvateľstva [[bieli Američania|belosi]], 12,1% [[negroidná rasa|černosi]], resp. [[Afroameričania]], 4,3% [[ázijskí Američania|Aziati]], [[americkí Indiáni|Indiáni a Eskimáci]] potom 0,8% a iné rasy celkovo 7,9%. V týchto číslach je zahrnutých 14,5% tých, ktorí sa považujú za jednu z týchto etnických skupín a zároveň za [[Američania hispánskeho a latinskoamerického pôvodu|Američanov hispánskeho a latinskoamerického pôvodu]]. Pri sčítaní obyvateľstva v USA je totiž otázka rasy jedna vec, zatiaľ čo otázka hispánskeho pôvodu vec druhá.

Najrýchlejšie rastúcou skupinou sú obyvatelia hispánskeho pôvodu. Kým v roku 1996 tvorili 10% obyvateľstva, v roku 2000 to bolo 12,5% a podľa odhadu z roku 2005 14,5%. Vysoký rast je daný jednak imigráciou, jednak vysokou pôrodnosťou. V [[Kalifornia|Kalifornii]], [[Arizona|Arizone]], [[Nové Mexiko|Novom Mexiku]] a v [[Texas]]e sa pravdepodobne čoskoro stanú väčšinou. Najväčší podiel Hispáncov je v Novom Mexiku (43,6%). Mexičania obývajú predovšetkým juhozápad a západ USA, Portoričania severovýchod a Kubánci [[Florida|Floridu]]. Nehispánski belosi (väčšinou európskeho pôvodu) tvorili v roku 1960 85% populácie, teraz predstavujú asi 65% a podľa prognóz klesne ich podiel v roku 2042 pod 50%, pričom v roku 2050 majú tvoriť už len 46,3% populácie. Nehispánski belosi tvorili v rokoch 2008 – 2009 51,4% všetkých novorodencov. V roku 2012 ich podiel poklesol pod 50% a menšiny tak už tvoria väčšinu novorodencov.

Muži tvoria 48,5% populácie, ženy 51,5%. Mužov je pritom viac vo vekových skupinách do 15 rokov, ale naopak nad 65 rokov už prevažujú ženy, a to o celých 12,5%.

=== Jazyky ===
[[Angličtina]] je výlučným materinským jazykom pre približne 82% obyvateľov, [[španielčina]] pre 10% obyvateľov. USA nemajú na federálnej úrovni zákonom kodifikovaný [[úradný jazyk]], ale angličtina ním fakticky je a niektoré zákony a predpisy vyžadujú v určitých oblastiach jej znalosť (napr. požiadavky pre [[naturalizácia (právo)|naturalizáciu]]). Niektoré štáty USA majú kodifikované úradné jazyky, a to buď angličtinu, alebo viacero jazykov vrátane angličtiny. Viacjazyčné štáty sú [[Havaj (štát USA)|Havaj]] (angličtina a [[havajčina]]), [[Nové Mexiko]] (angličtina a španielčina) a [[Louisiana]] (angličtina a [[francúzština]]). V rôznych ďalších závislých územiach je situácia ešte pestrejšia, pričom často je osobitnými predpismi chránený jazyk pôvodných obyvateľov.

=== Náboženské zloženie ===
[[Súbor:Pisgah.jpg|thumb|left|Protestantský kostol na americkom Juhu]]
[[Súbor:BibleBelt.png|thumb|[[Biblický pás]] – približné vymedzenie prevažne protestantského a konzervatívneho Juhu]]

V Spojených štátoch amerických majú [[náboženstvo|náboženstvá]] oveľa významnejšiu úlohu, než je tomu v Európe, kde došlo v druhej polovici 20. storočia k rozsiahlej [[sekularizácia|sekularizácii]] spoločnosti v mnohých krajinách (napr. [[Švédsko]], [[Česko]], [[Estónsko]] a ďalšie). Je zložité, až nemožné, dodať pre USA presné čísla, pretože v tejto oblasti neexistujú žiadne ucelené štatistiky typu [[sčítanie obyvateľstva]] (americké poňatie odluky cirkvi od štátu má za následok, že štátne úrady sa na veci týkajúce sa viery nepýtajú), takže počty veriacich sa odvodzujú buďto zo súkromných prieskumov alebo údajov samotných cirkví a predstavujú skôr hrubé odhady. Obyvateľov [[ireligiozita|bez vyznania]], [[ateizmus|ateistov]] a [[agnosticizmus|agnostikov]] je len asi 14%.

Najrozšírenejším náboženstvom v Spojených štátoch je [[kresťanstvo|kresťanstvo]], ku ktorému sa hlási asi 76% až 81% obyvateľov. Približne dve tretiny z nich sú [[protestantizmus|protestanti]], ktorí sú však rozdrobení do mnohých čiastkových zoskupení a denominácií, takže najsilnejšou cirkvou je [[latinská cirkev|rímskokatolícka cirkev]], ku ktorej patrí zvyšná tretina kresťanov (asi 25% obyvateľov). Sú tam aj početné diecézy východných katolíkov, z celkovo 10 cirkví ([[arménska katolícka cirkev|arménski katolíci]], [[sýrska katolícka cirkev|sýrski katolíci]], [[sýrsko-malankarská katolícka cirkev|sýrsko-malankarskí katolíci z Indie]], [[sýrsko-malabarská katolícka cirkev|sýrsko-malabarskí katolíci z Indie]], [[chaldejsko-katolícka cirkev|chaldejskí katolíci z Iraku]], [[maronitská cirkev|maroniti]], [[melchitská gréckokatolícka cirkev|melchitskí gréckokatolíci]], [[ukrajinská gréckokatolícka cirkev|ukrajinskí gréckokatolíci]], [[rusínska gréckokatolícka cirkev|rusínski gréckokatolíci]] a [[rumunská gréckokatolícka cirkev|rumunskí gréckokatolíci]]). Celkovo majú tieto cirkvi 468 330 veriacich. Patrí k nim aj časť z 36 000 arménskych katolíkov a časť z 6 200 rumunských gréckokatolíkov z diecéz pre USA a Kanadu. Tiež tam je personálny Ordinariát katedry sv. Petra pre rímskokatolíkov anglikánskeho rítu (bývalých [[Episkopálna cirkev Spojených štátov|episkopálov]]), ktorý vznikol 1. januára 2012, pričom v tom istom roku mal 2 550 veriacich a 23 kňazov v 12 farnostiach. Počet veriacich narastá, keďže v roku 2013 ich bolo 4 550 a 23 kňazov v 12 farnostiach, v roku 2014 už 6 000 veriacich a 40 kňazov v 25 farnostiach.

Ako najpočetnejšia a najvýznamnejšia skupina obyvateľov (z náboženského hľadiska) sú považovaní [[evanjelikálne hnutie|evanjelikáli]], tesne nasledovaní katolíkmi (obe približne 25%), pričom poradie sa môže v rôznych štatistikách meniť. Vysoká koncentrácia konzervatívnych protestantov v juhovýchodnej časti USA, kde predstavujú dominantnú kultúrnu a politickú silu, dala tejto oblasti prezývku „[[biblický pás]]“ (*Bible Belt*), keďže protestanti kladú na [[Biblia|Bibliu]] a jej text enormný dôraz. 

V roku [[1830]] vznikla [[Cirkev Ježiša Krista Svätých neskorších dní]] (t.j. mormóni), ktorej stúpenci v prvej polovici 19. storočia osídlili územie budúceho štátu [[Utah]], kde sú aj dnes väčšinovou cirkvou.

Nekresťanské náboženstvá predstavujú asi 3,5% obyvateľov USA, pričom najvýznamnejšie z nich sú [[judaizmus]], [[islam]], [[budhizmus]] a [[hinduizmus]]. Najmä počet vyznávačov islamu a budhizmu rýchlo rastie.

=== Imigrácia ===
[[Súbor:SalemMassCustomHouseNaturalization3ty13543.jpg|thumb|Sľub vernosti nových amerických občanov v meste [[Salem (Massachusetts)|Salem]] v [[Massachusetts]]]]

Od začiatku kolonizácie v 17. storočí až do 20. storočia medzi imigrantmi prevládali Európania, predovšetkým [[Angličania]], ale aj [[Íri]], ktorí utekali pred [[veľký írsky hladomor|hladomorom v Írsku]], a [[Nemci]], ktorí sa do USA začali vo väčších počtoch sťahovať po potlačení [[revolúcie v rokoch 1848 – 1849|revolúcie v roku 1848]]. Veľká časť imigrantov v 19. storočí prešla imigračným strediskom na [[Ellis Island]] v [[New York (mesto)|New Yorku]]. V druhej polovici 19. storočia sa do Spojených štátov sťahovalo aj mnoho [[Česi|Čechov]] a [[Slováci|Slovákov]]. Česi sa usadzovali predovšetkým v [[Texas]]e a v štátoch [[Midwest (USA)|stredozápadu]] (napr. v [[Nebraska|Nebraske]] tvoria [[Čechoameričania]] okolo 5% obyvateľov), ale aj vo veľkých mestách ako [[Chicago]], kde bol v 30. rokoch 20. storočia starostom český rodák [[Antonín Čermák]]. Slováci sa usadzovali hlavne v štátoch [[Illinois]], [[Ohio]], [[Pensylvánia]], [[Connecticut]], [[New Jersey]] a [[New York (štát USA)|New York]].

Imigračný zákon z roku 1921 (*Emergency Quota Act*), ktorý bol ešte sprísnený v roku 1924, obmedzil prisťahovalectvo do USA kvótami, čo najviac postihlo emigrantov z [[južná Európa|južnej]] a [[východná Európa|východnej Európy]], ktorí tvorili na začiatku 20. storočia vyše polovicu prisťahovalcov. V 30. rokoch tento zákon bránil príchodu [[Židia|Židov]], ktorí utekali pred [[nacizmus|nacistickým režimom]] v [[nacistické Nemecko|Nemecku]]. Zákon bol zmenený až v roku 1952. V 50. a 60. rokoch sa do Spojených štátov sťahovalo ročne 200 – 300 000 ľudí.

V roku 1965 podpísal prezident [[Lyndon B. Johnson]] zákon [[Immigration and Nationality Act of 1965]], ktorý zrušil akékoľvek rasové obmedzenia pre imigráciu a Spojené štáty otvoril imigrantom z krajín tretieho sveta, predovšetkým z [[Latinská Amerika|Latinskej Ameriky]], [[Karibik]]u a [[Ázia|Ázie]], ktorí medzi imigrantmi postupne prevládli. Na začiatku 21. storočia Spojené štáty prijímali okolo 1 milióna imigrantov ročne. V roku 2015 sa do Spojených štátov prisťahovalo legálne viac ako milión ľudí, ale len 85 tisíc z nich prišlo z Európy.

=== Školstvo ===

[[Súbor:Calhan High School Senior Classroom by David Shankbone.jpg|thumb|left|Študenti Calhan High School v štáte [[Colorado (štát USA)|Colorado]]]]
[[Súbor:University-of-Virginia-Rotunda.jpg|thumb|[[University of Virginia]], založená [[Thomas Jefferson|Thomasom Jeffersonom]] v roku 1819, je jednou z mnohých verejných univerzít v Spojených štátoch. V USA existuje univerzálne vzdelávanie financované vládou, ale aj veľa súkromne financovaných inštitúcií]]

Vzdelávací systém je v USA podobný v každom z 50 štátov. Školský systém je v kompetencii jednotlivých štátov. Výrazné rozdiely môžu byť hlavne vo financovaní. Verejné školstvo je ďalej decentralizované v rámci každého štátu, napr. od štátneho výboru vzdelávania až po miestne školské obvody. Všeobecné požiadavky jednotlivých štátov sa realizujú prostredníctvom týchto miestnych školských obvodov. Tie sú spravované školskou radou, ktorú si volia občania. O forme výučby, [[učebné osnovy|učebných osnov]], použitia [[učebnica|učebníc]] rozhoduje školská rada spolu s kompetentným pedagogickým pracovníkom školy. Financovanie škôl bolo založené na peňažných prostriedkoch plynúcich z miestnych [[daň|daní]]. Aktuálne sa školy financujú hlavne zo [[štátny rozpočet|štátneho rozpočtu]] a o použití finančných prostriedkov rozhoduje školská rada.

Verejné školstvo je všeobecne dostupné. Vek vzdelávacej povinnosti je v jednotlivých štátoch rôzny. Začína v piatich až ôsmich rokoch a končí v štrnástich až osemnástich rokoch. Vzdelávacia povinnosť sa spravidla plní školskou dochádzkou do verejných škôl, do štátom akreditovaných súkromných škôl alebo schválenými programami [[domáce vzdelávanie|domáceho vzdelávania]]. Vo väčšine verejných a súkromných škôl je výučba rozdelená do troch stupňov (úrovní): „základná“ škola (*elementary school*; na Slovensku prvý stupeň základnej školy, skôr „všeobecná“ škola), „stredná“ zodpovedá druhému stupňu slovenskej základnej školy alebo nižším ročníkom viacročných gymnázií (*middle school*, niekedy *junior high school*) a „vysoká“ (*high school*, niekedy *secondary education*), zodpovedajúca slovenským stredným školám. V prevažnej väčšine škôl týchto stupňov sú deti rozdelené do vekových skupín na ročníky, resp. triedy (*grade*) od škôlky (*kindergarden*) pre najmladších žiakov cez prvú triedu až po dvanásty ročník (triedu), posledný rok „vysokej“ školy. Presné vekové priradenie žiakov a študentov (anglicky len *student*) v ročníkoch sa trochu líši podľa miesta.

Vyššie, terciárne vzdelávanie, známejšie ako *college* univerzitnej úrovne je všeobecne vedené nezávisle na základnom a strednom školstve.

=== Zdravotná starostlivosť ===
[[Súbor:Texas medical center.jpg|thumb|[[Texas Medical Center]] v centre [[Houston]]u je najväčším zdravotníckym komplexom na svete]]

Spojené štáty patria medzi krajiny s najvyššími výdavkami na [[zdravotníctvo]] v pomere k [[hrubý domáci produkt|HDP]]. V medzinárodných rebríčkoch kvality zdravotníckych systémov ([[Svetová zdravotnícka organizácia|WHO]], *The BMJ*) však nepatria k špičke. V roku 2008 sa USA podľa [[Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj|OECD]] pri porovnaní dĺžky života, úmrtnosti novorodencov, alebo potenciálne stratených rokov života v súvislosti so zdravotným stavom umiestnili v dolnej tretine štátov OECD. Napriek tomu sú USA krajinou s najrozšírenejším využívaním moderných medicínskych technológií.

V USA neexistuje univerzálny zdravotný systém zabezpečujúci starostlivosť pre všetkých obyvateľov. Niektoré štáty však v minulosti vyvíjali iniciatívu smerom k univerzálnemu systému, napríklad zavedením povinného zdravotného poistenia, ktoré chudobným dotuje štát. Ide hlavne o štáty [[Minnesota]] a [[Massachusetts]]. Vláda USA financuje z daní zdravotnú starostlivosť pre približne 28% obyvateľov, a to najmä pre ľudí nad 65 rokov a zdravotne postihnutých (*Medicare*), chudobných (*Medicaid*), pre deti z rodín s nízkym príjmom (*Children’s Health Insurance Program*), ako aj pre vojenských veteránov (*Veterans Health Administration*) a ľudí v aktívnej vojenskej službe (*Tricare*). Vláda tiež financuje kliniky poskytujúce predpôrodnú starostlivosť a spolu s charitatívnymi organizáciami aj väčšinu [[hospic]]ov starajúcich sa o ľudí, ktorých očakávaná dĺžka dožitia je do šesť mesiacov. Podiel verejných výdavkov na celkových výdavkoch na zdravotníctvo dlhodobo stúpa.

V porovnaní s väčšinou iných štátov OECD vláda USA nereguluje ceny liekov, dôsledkom čoho sú najmä ceny originálnych liekov podstatne vyššie. Vznikajú tak priaznivé podmienky pre vývoj nových liekov, z čoho profitujú aj iné štáty. Značná časť výdavkov na zdravotníctvo v USA smeruje do výskumu. Väčšinu (hlavne aplikovaného) výskumu financujú súkromné ziskové firmy, pričom vláda sa orientuje najmä na základný výskum.

Verejná diskusia sa týka hlavne problému rýchlo rastúcich nákladov, nerovného prístupu k zdravotnej starostlivosti a nárastu počtu nepoistených, resp. nedostatočne poistených Američanov. K najviac diskutovaným riešeniam patria rôzne možnosti zavedenia univerzálneho zdravotného systému.

==== Zdravotné poistenie ====
[[Zdravotné poistenie]] je v USA záležitosťou každého jedinca a zatiaľ nie je povinné. Poisťovne sú zároveň súkromnými firmami, pričom výška poistenia sa neodvíja od výšky príjmu, ale je rozdelená podľa veku, prekonaných chorôb atď. To znamená, že mnoho ľudí z rodín s nízkymi príjmami si nemôže dovoliť platiť poistenie. Ľudia bez poistenia dostávajú v porovnaní s poistenými podstatne menej kvalitnú starostlivosť, pokiaľ si ju nedokážu priamo zaplatiť. Zo štatistiky *National Center for Health Statistics* z roku 2012 vyplýva, že 45,5 miliónov (teda 14,7%) osôb bolo nepoistených v čase rozhovoru, pričom 57,7 miliónov (18,6%) nebolo poistených aspoň časť roka predchádzajúcemu interview, z toho 34,1 miliónov nebolo poistených viac ako rok. Z celkového počtu bolo nepoistených 4,9 miliónov (6,6%) detí do 18 rokov. Zo štatistiky tiež vyplýva, že počet ľudí, ktorí si neplatia zdravotné poistenie, mierne klesá a približne 10% neplatičov nepochádza z rodín s nízkymi príjmami. 

Reforma zvaná [[Patient Protection and Affordable Care Act|Obamacare]] (*Patient Protection and Affordable Care Act*), z roku 2010, reguluje prístup k zdravotnému poisteniu. Zmyslom zákona je zvýšiť dostupnosť zdravotného poistenia pre chudobnejšie vrstvy obyvateľstva. Zákon okrem iného zakazuje firmám, ktoré zabezpečujú zdravotné poistenie, akúkoľvek diskrimináciu – posudzovať výšku zdravotnej poistky klienta podľa jeho predchádzajúceho zdravotného stavu či na základe pohlavia, ako bolo doteraz bežné, a preto bolo zdravotné poistenie v podstate nedostupné pre vážne chorých a sociálne slabších občanov.

Plánovaný počet novopoistených sa podarilo dosiahnuť v roku 2014. Zákon spôsobil výrazné zníženie počtu osôb bez zdravotného poistenia. Centrum pre kontrolu a prevenciu chorôb (*Centers for Disease Control and Prevention*) uvádza, že percento osôb bez zdravotného poistenia kleslo z 16% v roku 2010 na 8,9% v júni 2016.

=== Chudoba ===
[[Súbor:Shootout2016.jpg|thumb|Scéna z prestrelky [[Chicago Police Department]] s ozbrojeným podozrivým v Homan Square]]

Štúdia [[Organizácia Spojených národov|OSN]] z mája 2018 konštatovala, že 40 miliónov Američanov žije v chudobe a 5 miliónov žije v podmienkach [[rozvojová krajina|tretieho sveta]]. Podľa údajov americkej národnej koalície proti [[bezdomovec|bezdomovectvu]] z roku 2009 má 44% bezdomovcov prácu a napriek tomu nedokážu uniknúť bezdomovectvu.

=== Kriminalita ===
V USA je kriminalita relatívne vyššia ako v Európe (v roku 2013 bolo 4,3 vraždy na 100 000 obyvateľov za rok), ale veľmi sa líši podľa štátu a mesta. Nebezpečné sú najmä [[geto|getá]] obývané mestskou chudobou. Mesto s najvyššou mierou kriminality je [[Detroit]], kde je ukazovateľ vrážd na približne desaťnásobku amerického priemeru.

=== Sídla ===


V tomto zozname sa nachádza 20 najväčších miest v Spojených štátoch podľa počtu obyvateľov (na základe údajov zo [[sčítanie obyvateľstva Spojených štátov v roku 2020|sčítania obyvateľstva v roku 2020]]). Všetky čísla počítajú len ľudí žijúcich priamo v meste, nepočítajú populáciu v metropolitnom okolí. 

<center>

</center>

== Politika ==
=== Štátne zriadenie ===


[[Súbor:Second cabinet of Donald Trump in August 2025.jpg|thumb|Prezident Trump so svojím vládnym kabinetom v Oválnej pracovni [[Biely dom|Bieleho domu]]]]

Spojené štáty sú najstaršou [[federácia|federáciou]] sveta. Ide o [[prezidentská republika|prezidentskú republiku]] a zastupiteľskú [[demokracia|demokraciu]], fungujúcu prostredníctvom kongresového systému definovaného [[Ústava Spojených štátov|ústavou]] nahrádzajúcou pôvodnú ústavu, tzv. [[Články Konfederácie]] (*Articles of Confederation*) platné medzi rokmi [[1781]] – [[1788]]. Územie tak patrí pod troje orgány – na federálnej, štátnej a miestnej úrovni, hoci mnohé oblasti sú spravované viac miestnymi správami, napríklad aj okresnými alebo metropolitnými orgánmi. Všetky tieto správne orgány sú volené voličmi v tajných voľbách alebo menované zástupcami volenými voličmi.

Štátna správa sa na federálnej úrovni skladá z troch zložiek:

* *'zákonodarné:** [[Kongres Spojených štátov|kongres]] (''Congress'') skladajúci sa zo [[Senát Spojených štátov|senátu]] (''Senate'') a [[Snemovňa reprezentantov Spojených štátov|snemovne reprezentantov]] (''House of Representatives'') určujúci federálne zákony, vyhlasujúci vojny, povoľujúci medzinárodné dohody a federálny rozpočet.
* **výkonné:** [[prezident Spojených štátov|prezident]] so schválením senátu poverujúci [[Federálna vláda Spojených štátov|vládu]] a ďalších úradníkov, spravujúci federálne právo, vetujúci návrhy zákonov a veliaci [[United States Armed Forces|ozbrojeným silám]].
* **súdne:** [[Najvyšší súd Spojených štátov|najvyšší súd]] a nižšie postavené federálne súdy menované prezidentom so zvolením senátu, ktoré vykladajú právo a určujú platnosť zákonov podľa ústavy.

[[Kongres Spojených štátov]] je dvojkomorovým parlamentom. [[Snemovňa reprezentantov Spojených štátov|snemovňa reprezentantov]] má 435 členov po dva roky reprezentujúcich takzvané „kongresové okresy“. Pomer počtu zástupcov z každého štátu sa každý desiaty rok mení podľa vývoja počtu obyvateľov. Každému štátu je však zabezpečený najmenej jeden zástupca, ktorého má v súčasnosti sedem štátov. Najľudnatejší štát, [[Kalifornia]], ich má 53. Každý štát má dvoch senátorov volených na šesťročné volebné obdobie. Každý druhý rok je volená tretina komory, zatiaľ čo snemovňa reprezentantov je každý druhý rok volená celá. Senátori teda majú šesťročné volebné obdobie a kongresmani dvojročné. Voľba kongresmanov i senátorov nie je špecifikovaná ústavou a je tak ponechaná na štátoch, ale väčšinou sa do oboch komôr volí pomocou [[systém relatívnej väčšiny|systému prvého v cieli]] (''First-past-the-post voting'').

[[Ústava Spojených štátov]] je najvyšším zákonným dokumentom amerického právneho systému. Je [[spoločenská zmluva (štát)|spoločenskou zmluvou]] upravujúcou fungovanie spoločnosti pomocou zvolenej vlády. Všetky zákony i postupy štátov a federálnej vlády môžu byť predmetom skúmania a ak sa zistí, že nie sú v zhode s ústavou, sú zrušené. Ústava je živým dokumentom, ktorý môže byť doplnený niekoľkými rôznymi spôsobmi. Všetky z nich však vyžadujú súhlas aspoň prevažnej väčšiny štátov. Ústava tak bola od času svojho vzniku zmenená, resp. doplnená, 27 krát, naposledy v roku [[1992]].

Ústava zahŕňa ustanovenie „zachovať slobodu“, základné práva podľa [[Listina práv (USA)|Listiny práv]] (''Bill of Rights'') a dodatky ústavy, medzi ktoré patrí [[sloboda slova]], [[náboženská sloboda|sloboda vyznania]] a [[sloboda tlače]], právo na spravodlivý proces, právo držať a nosiť zbraň, [[volebné právo|všeobecné volebné právo]], a [[vlastníctvo (všeobecne)|vlastnícke právo]]. Zároveň všetkým štátom zaručuje republikánske zriadenie.

=== Politický systém ===
Politický systém Spojených štátov je väčšinový. K americkej politickej kultúre patrí veľká súperivosť medzi dvoma najväčšími stranami a vysoký podiel verejnosti v politike.

Americkej politike dominujú dve najväčšie strany – [[Demokratická strana (USA)|Demokratická strana]] a [[Republikánska strana (USA)|Republikánska strana]]. Členovia týchto dvoch strán držia prevažnú väčšinu volených úradov v celej krajine na federálnej, štátnej a miestnej úrovni. Nezávislí alebo kandidáti menších strán bývajú najúspešnejší prevažne len vo voľbách do miestnych zastupiteľstiev, hoci niekoľko nezávislých senátorov má svoje kreslá aj v senáte. V americkej politickej kultúre sa Demokratická strana vníma ako „[[politický stred|stredová]] až [[stredoľavica|stredoľavicová]]“ alebo [[liberalizmus|liberálna]] a Republikánska strana ako „[[pravica (politika)|pravicová]]“ alebo [[konzervativizmus|konzervatívna]]. Veľkosť oboch strán však spôsobuje značné rozdiely aj vo vnútri samotných strán.

Od roku [[2025]] je [[prezident Spojených štátov|prezidentom Spojených štátov]] republikán [[Donald Trump]].

=== Popredné politické strany ===
* [[Súbor:US Democratic Party 2025 logo (positive).svg|66px]] **Demokratická strana** (''Democratic Party'') – väčšinovou ideológiou strany je [[liberalizmus]], pričom frakcie sa hlásia aj k [[progresivizmus|progresivizmu]]. V politickom spektre má pozíciu v [[politický stred|strede]] až [[stredoľavica|ľavom strede]]. Strana je najsilnejšia vo veľkých [[mesto (všeobecne)|mestách]], [[metropolitná oblasť|metropolitných oblastiach]] a v niektorých [[predmestie|predmestiach]] či menších [[univerzita|univerzitných]] mestách. Dôležitú časť jej voličov tvoria mladší voliči, [[žena|ženy]], [[Afroameričania]], [[ireligiozita|sekulárni]] voliči, [[rodinný stav|slobodní]] ľudia, [[LGBT|LGBTQ]] osoby a časť [[vysoká škola|vysokoškolsky]] vzdelaných voličov (najmä tých s [[akademický titul|akademickým titulom]]). V sociálnych otázkach sa zasadzuje za [[Interrupcia a právo#Právna úprava interrupcií v USA|právo na potrat]], [[regulácia strelných zbraní|reguláciu strelných zbraní]], [[situácia LGBTQ osôb v Spojených štátoch|práva LGBTQ osôb]], opatrenia proti [[klimatické zmeny|zmene klímy]] a [[legálnosť marihuany v Spojených štátoch|legalizáciu]] [[marihuana|marihuany]]. V ekonomických otázkach strana podporuje [[reforma zdravotníctva v Spojených štátoch|reformu zdravotníctva]], [[nemocenská dovolenka|platenú nemocenskú dovolenku]], [[rodičovská dovolenka|platenú rodičovskú dovolenku]] a zameriava sa na podporu [[odbory|odborov]]. V zahraničnej politike strana podporuje [[liberálny internacionalizmus]] a pomoc [[Ukrajina|Ukrajine]], ako aj tvrdší postoj voči [[Čína|Číne]] a [[Rusko|Rusku]].
* [[Súbor:GOP logo (positive).svg|66px]] **Republikánska strana** (''Republican Party'') – strana sa uchyľuje prevažne k [[pravicový populizmus|pravicovému populizmu]] a [[konzervativizmus|konzervativizmu]]. Frakcie strany sa tiež hlásia ku [[kresťanská pravica|kresťanskej pravici]] a [[pravica (politika)|pravicovému]] [[libertarianizmus|libertarianizmu]]. Pozícia strany je v pravej časti spektra. Najväčšiu podporu má od voličov vo [[vidiek|vidieckych]] oblastiach a menších mestách, pričom časť voličov tvoria aj predmestia mimo veľkých [[metropola|metropol]] a niektoré [[Midwest (USA)|stredozápadné]] mestské [[aglomerácia|aglomerácie]]. Medzi jej voličmi sa tradične udržiava výrazná opora u [[europoidná rasa|bielych]] [[muž]]ov naprieč všetkými úrovňami vzdelania vrátane vysokoškolského, [[evanjelikálne hnutie|evanjelikálnych kresťanov]], [[senior]]ov a mužov, zatiaľ čo medzi voličmi bez vysokoškolského vzdelania získava strana podporu aj u niektorých [[národnostná menšina|etnických menšín]]. V ekonomických otázkach si strana od svojho vzniku zachováva [[kapitalizmus|prokapitalistický]] postoj. V súčasnosti podporuje Trumpovu [[merkantilizmus|merkantilistickú]] politiku, vrátane dovozných [[clo|ciel]] na všetky krajiny v najvyššej výške na svete, pričom sa stavia proti [[globalizácia|globalizácii]] a [[voľný obchod|voľnému obchodu]]. Podporuje tiež nízke dane z príjmu a dereguláciu, pričom sa stavia proti odborom, [[verejné zdravotné poistenie|verejnému zdravotnému poisteniu]] a [[jednotná zdravotná starostlivosť|jednotnej zdravotnej starostlivosti]]. V sociálnych otázkach sa zasadzuje za obmedzenie potratov a podporuje niektoré tvrdé politiky v oblasti [[právo a poriadok (politika)|boja proti zločinu]], ako je [[trest smrti]], ale je rozdelená v otázke zákazu [[rekreačné užívanie drog|rekreačného užívania]] [[droga (omamná látka)|drog]]. Podporuje vlastníctvo [[strelná zbraň|strelných zbraní]], [[zákon o strelných zbraniach v Spojených štátoch|uvoľnenie obmedzení týkajúcich sa strelných zbraní]] a je proti [[právne postavenie transrodových osôb|právam]] [[transrodový človek|transrodových osôb]]. Názory na [[prisťahovalectvo]] sa v rámci strany líšia; vo všeobecnosti podporuje obmedzené legálne prisťahovalectvo, ale je silne za tvrdé zásahy proti [[nelegálne prisťahovalectvo|nelegálnej imigrácii]] a [[deportácia|deportáciu]] osôb bez trvalého právneho postavenia, ako sú prisťahovalci bez dokladov a osoby s dočasným chráneným štatútom. V zahraničnej politike strana väčšinou podporuje pomoc USA [[Izrael]]u, ale je rozdelená v otázke pomoci Ukrajine a zlepšovania vzťahov s Ruskom, pričom vzostup Trumpa posilnil [[izolacionizmus|izolacionistické]] frakcie v zahraničnej politike.

=== Administratívne členenie ===

[[Súbor:United States (+overseas), administrative divisions - en - colored (zoom).svg|thumb|Územia Spojených štátov]]

Samotné Spojené štáty sa skladajú z:

* 50 [[štát (Spojené štáty)|štátov]] (''state''/pl. ''states'')
* jedného federálneho dištriktu ([[Washington, D. C.|Dištrikt Kolumbia]], v ktorom leží federálne hlavné mesto Washington, patrí priamo pod jurisdikciu kongresu, nepatrí pod žiadny štát a oficiálne nie je štátom, aj keď býva medzi štáty často zaraďovaný)
* [[indiánska rezervácia|indiánskych rezervácií]] (postavenie sporné) a
* atolu [[atol Palmyra|Palmyra]]

Sekundárne k USA patria aj ostatné ostrovné územia.

[[Súbor:Map of USA States with names white.svg|center|650px]]

=== Najznámejšie organizácie ===
[[Súbor:Aerial view of the Central Intelligence Agency headquarters, Langley, Virginia - Corrected and Cropped.jpg|thumb|Sídlo [[Central Intelligence Agency|CIA]] v [[Langley (Virgínia)|Langley]] vo [[Virgínia|Virgínii]]]]
[[Súbor:Kennedy Space Center (35794969520).jpg|thumb|Logo [[National Aeronautics and Space Administration|NASA]] v [[Kennedyho vesmírne stredisko|Kennedyho vesmírnom stredisko]] na [[Florida|Floride]]]]

==== Vládne ====
* [[Súbor:Seal of the Central Intelligence Agency.svg|22px]] **CIA** (''Central Intelligence Agency'') – ústredná civilná [[tajná služba|spravodajská služba]], ktorej úlohou je špionáž, získavanie a analyzovanie informácií o zahraničných vládach, spolkoch a spoločenských skupinách.
* [[Súbor:Seal of the Federal Bureau of Investigation.svg|22px]] **FBI** (''Federal Bureau of Investigation'') – vyšetrovací orgán [[Ministerstvo spravodlivosti Spojených štátov|amerického ministerstva spravodlivosti]], ktorý pôsobí ako federálny vyšetrovací úrad trestnej činnosti, aj ako kontrarozviedna služba. FBI vyšetruje zločiny, ktoré sú buď spáchané v niekoľkých štátoch USA naraz alebo ktoré sú zvlášť závažné.
* [[Súbor:NASA seal.svg|22px]] **NASA** (''National Aeronautics and Space Administration'') – vládna agentúra zodpovedná za americký vesmírny program a všeobecný výskum v oblasti [[letectvo|letectva]].
* [[Súbor:Seal of the U.S. National Security Agency.svg|22px]] **NSA** (''National Security Agency'') – považovaná za najväčšiu informačno-bezpečnostnú službu USA. Zodpovedá za zhromažďovanie a analýzu cudzích komunikačných prostriedkov a taktiež za bezpečnosť komunikácie vlády a prezidenta Spojených štátov voči prípadným podobným pokusom iných štátov.
* [[Súbor:Naval Criminal Investigative Service seal.png|22px]] **NCIS** (''Naval Criminal Investigative Service'') – civilná federálna agentúra, orgán činný v trestnom konaní (s prvkami [[tajná služba|spravodajskej služby]]) patriaci pod ''Department of the Navy'' (súčasť [[Ministerstvo obrany Spojených štátov|Ministerstva obrany Spojených štátov]]). Do jej kompetencie patrí vyšetrovanie trestných činov proti [[United States Navy|Vojenskému námorníctvu Spojených štátov]] (''United States Navy'') alebo [[United States Marine Corps|Zboru Námornej pechoty Spojených štátov]] (''United States Marine Corps''), ochrana pred cudzími spravodajskými službami, terorizmom a kyberkriminalitou namierenou proti ''Department of the Navy''.

==== Verejné ====
* **NRA*' (*National Rifle Association*) – [[nezisková organizácia]] na ochranu občianskych práv, ktorá má za cieľ podporu civilného držania strelných zbraní na základe [[Druhý dodatok ústavy Spojených štátov|Druhého dodatku Ústavy Spojených štátov]].

=== Oligarchia ===
Dve americké univerzity, [[Northwestern University]] a [[Princeton University]], vypracovali spoločnú štúdiu uverejnenú v roku 2014, v ktorej skúmali 1 779 politických zmien či návrhov z rokov 1981 až 2002. Zamerali sa na otázku zhody týchto zmien s verejnou mienkou ľudí, ktorí ich presadzovali. Touto štúdiou sa zistilo, že zatiaľ čo miera presadenia legislatívnych návrhov v prospech najbohatších 10% Američanov mala lineárnu závislosť na ich preferenciu, presadenie legislatívnych zmien v prospech priemerných Američanov bolo nezávislé na tom, ako veľmi si Američania dané zmeny želajú alebo ich potrebujú. Dochádza tak k tomu, že nie je uplatňovaná „vôľa ľudu“, ale vôľa niekoľkých málo elít a dá sa tak hovoriť o existencii [[oligarchia|oligarchie]] a neexistencii [[demokracia|demokracie]] v USA. Ekonomické elity a organizované skupiny, zastupujúce veľké záujmy biznisu, majú podstatný nezávislý vplyv na politiku Spojených štátov, zatiaľ čo záujmy priemerných občanov majú na presadenie politických zmien nepatrný alebo žiadny vplyv.

Na začiatku roku 2017 bol tzv. index demokracie Spojených štátov ohodnotený hodnotou pod 8,0, čím sa podľa Ekonomickej spravodajskej jednotky (*Economist Intelligence Unit*), ktorá hodnotenie vykonávala, krajina presunula z kategórie „plná demokracia“ do kategórie „chybná demokracia“ – prvýkrát vo svojej histórii.

=== Ozbrojené sily ===
[[Súbor:US Global Military Presence.svg|thumb|left|250px|Americká vojenská prítomnosť vo svete]]
[[Súbor:US Navy 060618-N-8492C-212 An Air Force B-2 bomber along with other aircrafts from the Air Force, Navy and Marine Corps fly over the Kitty Hawk, Ronald Reagan and Abraham Lincoln Carrier Strike groups.jpg|thumb|Úderné skupiny [[USS Kitty Hawk (CV-63)|USS *Kitty Hawk*]], [[USS Ronald Reagan (CVN-76)|*Ronald Reagan*]] a [[USS Abraham Lincoln (CVN-72)|*Abraham Lincoln*]] s lietadlami [[United States Marine Corps Aviation|námornej pechoty]], [[United States Navy|vojenského námorníctva]] a [[United States Air Force|vojenského letectva]]]]

[[United States Armed Forces|Ozbrojené sily Spojených štátov]] (*United States Armed Forces*) tvorí šesť zložiek: [[United States Army|armáda]], [[United States Air Force|vzdušné sily]], [[United States Navy|vojenské námorníctvo]], [[United States Marine Corps|námorná pechota]], [[United States Space Force|vesmírne sily]] a [[United States Coast Guard|pobrežná stráž]]. V súčasnosti sú najsilnejšou a technologicky najpokročilejšou bojovou silou, čo Spojeným štátom zabezpečuje postavenie [[superveľmoc]]i. K výzbroji amerických ozbrojených síl patria okrem iného [[tank (vozidlo)|tanky]] [[M1 Abrams|Abrams]], [[stealth]] lietadlá, [[lietadlová loď|lietadlové lode]] či [[jadrová ponorka|jadrové ponorky]]. Pokročilými technológiami disponujú aj výstroje a vybavenia peších i špeciálnych jednotiek.

Americké ozbrojené sily sa zapojili do väčšiny hlavných [[vojna|vojenských konfliktov]] [[20. storočie|20. storočia]]. Pomohli poraziť Nemecko v oboch svetových vojnách. Operujú s najväčším rozpočtom na svete – na obranu vynakladajú približne 50% celkových svetových nákladov vojenstva, spolu so štátmi [[Organizácia Severoatlantickej zmluvy|NATO]] je to 70%. Percento HDP amerických výdavkov na zbrojenie je však len o trochu vyššie než u štátov západnej Európy. Vysoké výdaje na obranu umožňujú Spojeným štátom rozvoj moderných technológií, napríklad [[stealth]] alebo [[mikrovlnné žiarenie|mikrovlnné]], [[zvuk|sonické]] a ULF (*Ultra low frequency*) zbrane, ktoré úspešne vyvíjajú predné americké korporácie, a tiež značná časť zbraní a munície z [[ochudobnený urán|ochudobneného uránu]]. Americké ozbrojené sily majú vysokú bojaschopnosť vďaka dlhoročným skúsenostiam s účasťou v ozbrojených konfliktoch a intervenciách.

V súčasnosti disponujú základňami po celom svete. Od [[druhá svetová vojna|druhej svetovej vojny]] v [[Nemecko|Nemecku]] a [[Japonsko|Japonsku]], od [[kórejská vojna|kórejskej vojny]] v [[Kórejská republika|Kórejskej republike]] a ďalších krajinách. Spojené štáty sú zakladajúcim a najsilnejším členom [[Organizácia Severoatlantickej zmluvy|NATO]]. Americké ozbrojené sily sú subjektom s najväčším dopadom na znečistenie ovzdušia na svete a tiež najväčšou spotrebou [[ropa|ropy]] (podľa [[The World Factbook|CIA World Factbook]] je to 320 000 [[barel]]ov denne, čo je približne 15 krát viac než v období druhej svetovej vojny). Emisie amerických ozbrojených síl navyše nie sú pripočítané k emisiám USA ani krajiny, na území ktorej operujú. Začiatkom 10. rokov 21. storočia Spojené štáty vojensky operovali podľa niektorých zdrojov vo viac ako stovke krajín sveta.

=== Zahraničná politika ===
==== Vývojové tendencie ====
[[Súbor:67º Período de Sesiones de la Asamblea General de Naciones Unidas (8020913157).jpg|thumb|Sídlo [[Organizácia Spojených národov|OSN]] na [[Manhattan]]e v [[New York (mesto)|New Yorku]]]]

Spojené štáty v širokom meradle ovplyvňujú celosvetový ekonomický, politický a vojenský vývoj. Tento vplyv vyvoláva početné diskusie o ich zahraničnej politike po celom svete. Takmer všetky štáty majú vo [[Washington, D. C.|Washingtone, D. C.]] svoje veľvyslanectvá a mnoho z nich konzuláty po celej krajine. Avšak [[Irán]], [[Kórejská ľudovodemokratická republika|Severná Kórea]], [[Bhután]] a [[Sudán]] neudržujú so Spojenými štátmi diplomatické styky.

Spojené štáty sú zakladajúcim členom [[Organizácia Spojených národov|Organizácie Spojených národov]] (OSN) so stálym zastúpením v [[Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov|Bezpečnostnej rade OSN]] a právom [[veto|veta]]. Sú členom mnohých ďalších medzinárodných organizácií. Súčasnými spojencami USA sú [[Austrália (štát)|Austrália]], [[Izrael]], [[Japonsko]], [[Nový Zéland]] a štáty [[Organizácia Severoatlantickej zmluvy|NATO]], z ktorých [[Spojené kráľovstvo]] má s USA ďalšie nadštandardné vzťahy. USA majú navyše úzke diplomatické, ekonomické a kultúrne vzťahy so štátmi, s ktorými susedia na súši, teda s [[Kanada|Kanadou]] a [[Mexiko]]m.

Ako celok prešla zahraničná politika USA predovšetkým v [[20. storočie|20. storočí]] rozmanitým vývojom. [[Monroeova doktrína]] z roku [[1823]] definovala celú západnú pologuľu za sféru vplyvu Spojených štátov. Po víťaznej [[španielsko-americká vojna|španielsko-americkej vojne]] v roku [[1898]] Spojené štáty anektovali [[Havajská republika|Havaj]], [[Portoriko]] a [[Filipíny]]. Počas tzv. [[banánové vojny|banánových vojen]] v prvej polovici 20. storočia Spojené štáty intervenovali v niekoľkých krajinách [[Karibik]]u a [[Stredná Amerika|Strednej Ameriky]]. Na začiatku storočia bola snaha o [[izolacionizmus]] a neangažovanie sa mimo západnú pologuľu. Tento trend bol na čas prerušený počas [[prvá svetová vojna|prvej svetovej vojny]], do ktorej sa USA zapojili v roku [[1917]] po potopení britského [[parník]]u [[Lusitania (parník)|*Lusitania*]] s Američanmi na palube. Po vojne sa odmietli zapojiť do [[Spoločnosť národov|Spoločnosti národov]] (predchodkyňa OSN) a pokračovali vo svojej politike z predvojnového obdobia, ktorú definitívne opustili po japonskom [[útok na Pearl Harbor|útoku na Pearl Harbor]] a vstupom USA do [[druhá svetová vojna|druhej svetovej vojny]].

Po skončení najväčšieho ozbrojeného konfliktu v dejinách Spojené štáty pomáhali obnoviť [[západná Európa|západnú Európu]] prostredníctvom tzv. [[Marshallov plán|Marshallovho plánu]] a snažili sa zabrániť celosvetovému rozmachu [[komunizmus|komunizmu]]. V rámci tohto boja USA podporovali aj rôzne nedemokratické vlády ([[Augusto Pinochet|Pinochet]], [[Suharto]], [[Ferdinand Marcos|Ferdinard Marcos]], [[Juan Perón|Perón]], [[Saddám Husajn|Husajn]], [[Jean-Claude Duvalier|Duvalier]], podpora [[operácia Condor|operácie Condor]]) či sa nepriamo podieľali na zvrhnutí vlád, ktoré odporovali ich záujmom ([[Muhammad Mosaddek|Mosaddek]] v [[Irán]]e, [[Jacobo Arbenz Guzmán|Arbenz]] v [[Guatemala (štát)|Guatemale]]), alebo sa o ich zvrhnutie snažili (podpora [[contras]] v [[Nikaragua|Nikarague]]).

Po víťazstve v [[studená vojna|studenej vojne]] sa USA stali v podstate jedinou [[superveľmoc]]ou na svete. Táto ich pozícia však doznáva v posledných rokoch určitú premenu, najmä v súvislosti s komplikovanou situáciou na [[Blízky východ|Blízkom východe]] a v neposlednom rade s mocenským vzostupom [[Čína|Číny]], podporovaným jej rastúcim ekonomickým potenciálom.

==== Antiamerikanizmus ====

[[Súbor:US Navy 030402-N-5362A-004 U.S. Army Sgt. Mark Phiffer stands guard duty near a burning oil well in the Rumaylah Oil Fields in Southern Iraq.jpg|thumb|Americkí vojaci strážia ropné polia v [[Rumajlá]] počas [[tretia vojna v Perzskom zálive|invázie do Iraku]] v roku 2003]]

Vlády USA čelili po svete antipatiám mnohých občanov i štátov, ale aj protestom v samotných USA, kvôli metódam boja proti [[terorizmus|teroristom]], medzi ktoré patrí zaobchádzanie s väzňami vo väzniciach [[Guantanamo Bay Naval Base|Guantánamo]] a [[Centrálna bagdadská väznica|Abú Ghrajb]], prevádzkovanie tajných väzníc [[Central Intelligence Agency|CIA]] mimo americké územie, v ktorých bolo povolené [[mučenie]] väzňov ([[Egypt]], [[Pakistan]], [[Poľsko]], [[Litva]] alebo [[Rumunsko]]), masové odpočúvanie svojich občanov aj spojencov ([[Patriot Act]], [[Echelon]] a odhalenie [[Edward Snowden|Edwarda Snowdena]] o činnosti [[National Security Agency|NSA]]), kvôli [[tretia vojna v Perzskom zálive|vojne v Iraku]], ktorá destabilizovala región a vyžiadala si veľké množstvo obetí (odhady sa pohybujú zhruba od 115 000 až do 461 000 mŕtvych od roku 2003), alebo z dôvodu [[vojenská intervencia v Líbyi v roku 2011|vojenskej intervencie v Líbyi]], ktorá sa po zvrhnutí líbyjského režimu prepadla do chaosu. Kritizovaná je tiež úzka spolupráca s nedemokratickými režimami ako je [[Saudská Arábia]] a podpora [[vojenská intervencia v Jemene|vojenskej intervencie v Jemene]].

==== Vzťahy s Čínou ====
[[Súbor:President Donald J. Trump visits China 2017 (38427499221).jpg|thumb|Prezident Spojených štátov [[Donald Trump]] s manželkou [[Melania Trumpová|Melaniou]] pri stretnutí s [[Čína|čínskym]] prezidentom [[Si Ťin-pching|Si Ťin-pchingom]] a jeho manželkou [[Pcheng Li-jüan]] počas oficiálnej návštevy Číny v roku 2017]]

Stav vzťahov medzi USA a [[Čína|Čínou]] je jedným zo základných parametrov zahraničnej politiky. Americko-čínske vzťahy sa zlepšili v čase prezidentovania [[Richard Nixon|Richarda Nixona]], ktorý vykonal zásadný obrat tým, že uznal vládu v [[Peking]]u ako legitímnu vládu Číny. Došlo k uznaniu tzv. politiky jednej Číny a [[Taiwan]] bol nútený postúpiť svoje miesto v OSN Pekingu. V roku [[1996]] sa Čína pokúšala ovplyvniť [[Prezidentské voľby v USA v roku 1996|americké prezidentské voľby]] zasielaním finančných príspevkov na podporu kampane [[Bill Clinton|Billa Clintona]].

V roku [[2016]] bola Čína ako vlastník amerických štátnych dlhopisov v hodnote 1,244 bilióna [[americký dolár|dolárov]] najväčším zahraničným veriteľom Spojených štátov.

V čase vlády prezidentov [[George W. Bush|Georgea W. Busha]] a [[Barack Obama|Baracka Obamu]] sa začali prejavovať rozpory zapríčinené mocenským vzostupom Číny ako vážneho hráča v celosvetovom meradle, hlavne však v [[juhovýchodná Ázia|juhovýchodnej Ázii]]. Napätie medzi Čínou a Spojenými štátmi vystupňovali viaceré incidenty, napríklad [[haker]]ské útoky, vrátane krádeže osobných údajov 21,5 milióna zamestnancov amerických federálnych úradov v roku 2015, alebo budovanie [[umelý ostrov|umelých ostrovov]] v [[Juhočínske more|Juhočínskom mori]]. Ambície Číny sú umocnené jej rastúcou ekonomickou silou, ktorá sa prejavuje aj v obrovských každoročných prebytkoch Číny v jej obchode s USA. Podľa názoru amerických analytikov vykonáva Čína protekcionistickú obchodnú politiku pomocou umelo udržiavaného nízkeho výmenného kurzu čínskej meny a zároveň oveľa nižších miezd pracovníkov v čínskom priemysle, čím môže ponúkať svoj tovar v USA za veľmi nízke ceny a vytláčať tak domácich výrobcov. V roku 2017 dosiahol čínsky prebytok v obchode s USA 375 miliárd dolárov.

Po nástupe [[Donald Trump|Donalda Trumpa]] do funkcie amerického prezidenta v [[január]]i [[2017]] sa táto situácia premenila v konflikt, pričom USA zaviedli zvýšené colné sadzby na dovoz ocele a hliníka z Číny. Dňa [[2. máj]]a [[2018]] priletela do Pekingu americká delegácia, ku ktorej patrili minister financií [[Steven Mnuchin]], minister obchodu [[Wilbur Ross]] a poverenec pre obchodné záležitosti [[Robert Lighthizer]]. Informované kruhy vo Washingtone boli toho názoru, že cieľom tejto delegácie nebolo ihneď ukončiť spor s Čínou o obchodné záležitosti.

== Ekonomika ==

[[Súbor:New York Stock Exchange with Pride.jpg|thumb|Budova [[New York Stock Exchange]] na [[Wall Street]]]]

Za menej ako 400 rokov sa Spojené štáty zmenili z divočiny obývanej Indiánmi na najmocnejšiu [[Priemysel|priemyselnú]] krajinu sveta. Dnes sú hospodársky najrozvinutejším štátom na Zemi. Vyrábajú štvrtinu hospodárskej produkcie sveta. Spojené štáty vynakladajú množstvo finančných prostriedkov na výskum nových spôsobov výroby a nových výrobkov. Po osamostatnení sa najrýchlejšie rozvíjal textilný a potravinársky priemysel. Postavenie transkontinentálnej železnice a dostatok nerastných surovín podnietili rozmach strojárskeho, oceliarskeho priemyslu a výroby elektrickej energie. Svetové vojny v 20. storočí neoslabili hospodárstvo USA, ale boli zdrojom rozmachu. USA tak posilnili svoj hospodársky a politický rast.

Spojené štáty majú [[zmiešaná ekonomika|zmiešanú ekonomiku]]. K súčasným problémom americkej ekonomiky patrí štátny a verejný dlh, korporátne [[dlhopis (cenný papier)|dlhopisy]], hypotekárna kríza vyvolaná pádom cien nehnuteľností, nízke [[úrok]]y, výrazne negatívne saldo zahraničného obchodu a vzrastajúca [[inflácia (ekonomika)|inflácia]]. Najpoužívanejšou menou pre medzinárodné transakcie je [[americký dolár]]. Najvýznamnejšími obchodnými partnermi sú [[Čína]], [[Kanada]], [[Mexiko]], [[Japonsko]], [[Nemecko]], [[Kórejská republika]], [[Spojené kráľovstvo]], [[Francúzsko]], [[India]] a [[Taliansko]].

=== Poľnohospodárstvo ===
[[Súbor:Wheat harvest.jpg|náhľad|Žatva v regióne [[Palouse]] v severnej časti stredného [[Idaho|Idaha]]]]

[[Poľnohospodárstvo]] tvorí len 1% [[hrubý národný dôchodok|hrubého národného produktu]], ale je vysoko výkonné a výraznou mierou sa podieľa na potravinovej bezpečnosti krajiny. Na území štátu sa pestujú všetky hospodárske plodiny mierneho a subtropického podnebia. Z hľadiska produkcie je významný stredozápad, ktorý tvorí [[Obilie|obilnicu]] krajiny. Florida je významný producent citrusových plodov, Kalifornia viniča. USA patria medzi najväčších producentov [[Bavlna|bavlny]], [[Kukurica|kukurice]], [[Zemiak|zemiakov]], [[Tabak (produkt)|tabaku]] a [[Sója|sóje]]. V Spojených štátoch sa pestujú aj [[Geneticky modifikovaný organizmus|geneticky modifikované plodiny]] (GMO), čo sa nestretáva v Európe s plným pochopením. Na severe a západe krajiny pretrváva chov hovädzieho dobytka. Okrem toho je v živočíšnej výrobe dôležitý chov hydiny, ošípaných a [[Rybolov|rybolov.]]

=== Priemysel ===
[[Priemysel]] sa zameriava na ťažbu fosílnych palív a železnej rudy. Nerastné suroviny spracúva hutnícky priemysel. Zastúpený je strojársky, drevársky, potravinársky a textilný priemysel. Spojené štáty majú najvyššiu spotrebu na svete, čo sa týka [[ropa|ropy]], [[zemný plyn|zemného plynu]], [[elektrická energia|elektriny]] a viacerých ďalších komodít. Zároveň sú najväčším svetovým producentom ropy a zemného plynu, ale všetku vlastnú produkciu spotrebujú a ešte musia dovážať. Významná je výroba civilných a vojenských lietadiel, [[kozmický priemysel]], ako aj výroba zbraní a iné. 

=== Služby ===
V súčasnosti tvorí základ hospodárstva USA sektor služieb. V tomto sektore pracuje najviac ľudí a vytvorí sa väčšina hospodárskej produkcie. Mimoriadne dôležité sú [[bankovníctvo]], obchod. Celosvetový dosah má tvorba [[filmové dielo|filmov]], reklám, hudobná produkcia a [[telekomunikácie]]. Mnoho špičkových odborníkov pracuje vo sfére výroby [[softvér]]u, počítačových programov a hier. Globálny vplyv USA na svet možno badať pri presadzovaní sa firiem ako [[Microsoft Corporation|Microsoft]], [[IBM]], [[Coca-Cola]], [[Pepsi Cola|Pepsi]], [[McDonald’s]], [[General Motors]], [[Ford Motor Company|Ford]] a ďalších. V oblasti [[Silicon Valley]] v [[Kalifornia|Kalifornii]] sídli tiež viacero moderných technologických firiem. Medzi najznámejšie hi-tech firmy patrí [[Google]], [[Amazon.com]], [[Facebook]], [[Apple]] a ďalšie. 

Medzi najväčšie obchodné odvetvia patrí [[maloobchod|maloobchodný]] a [[veľkoobchod|veľkoobchodný]] predaj, sektor (finančných, obchodných, zdravotníckych, sociálnych) služieb, proporcionálne vysoký podiel má aj veda a výskum alebo napríklad zábavný priemysel. USA sú tiež najvýznamnejším finančným trhom na svete, pričom [[New York Stock Exchange]] je najväčšou svetovou finančnou burzou podľa trhovej kapitalizácie.

=== Veda a technológie ===
[[Súbor:Edison and phonograph edit1.jpg|thumb|left|[[Thomas Alva Edison]] a jeho [[fonograf]], cca 1877]]
[[Súbor:A Man on the Moon, AS11-40-5903 (cropped).jpg|thumb|[[kozmonaut|Astronaut]] [[Buzz Aldrin|Edwin „Buzz“ Aldrin]] na povrchu [[Mesiac]]a počas misie [[Apollo 11]], 20. júl 1969]]
[[Súbor:Steve Jobs and Bill Gates (522695099).jpg|thumb|[[Steve Jobs]] (vľavo), spoluzakladateľ [[Apple]] a [[Bill Gates]] (vpravo), spoluzakladateľ [[Microsoft Corporation]]]]

Za praotca americkej vedy sa považuje všestranný učenec [[Benjamin Franklin]]. Americká veda bola dlhé obdobie v tieni európskej, ale od konca [[19. storočie|19. storočia]] sa začala prudko rozvíjať. Symbolom tejto éry boli vynálezcovia ako [[Samuel Morse]] (elektrický [[telegraf]]) a [[Thomas Alva Edison]] ([[fonograf]]), alebo [[bratia Wrightovci]], projektanti a stavitelia prvého motorového [[lietadlo|lietadla]] a prvého riadeného letu so strojom ťažším ako vzduch, ale aj iných priekopníckych vynálezov v [[letectvo|letectve]]. Značnou posilou pre americkú vedu bola vlna vedeckých emigrantov v [[30. roky 20. storočia|30. rokoch 20. storočia]], ktorí utekali z Európy pred [[nacizmus|nacizmom]]. Patrili k nim aj ľudia ako [[Albert Einstein]], [[Albert Abraham Michelson]], [[Enrico Fermi]] alebo [[John von Neumann]], ktorí americkú vedu rýchlo vytiahli na špičkovú úroveň, podporovaní ekonomickou silou Ameriky. Symbolom tejto novej sily sa stal [[projekt Manhattan]] (riadený [[Robert Oppenheimer|Robertom Oppenheimerom]]), ktorý dal Spojeným štátom ako prvej krajine na svete [[atómová bomba|atómovú bombu]], [[program Apollo]], ktorý Američanov v roku [[1969]] priviedol ako prvých na [[Mesiac]] (v osobe [[Neil Armstrong|Neila Armstronga]] a [[Buzz Aldrin|Edwina „Buzza“ Aldrina]] počas misie [[Apollo 11]]), či masívny rozvoj [[elektronika|elektroniky]], [[počítač]]ov a digitálnych technológií, ktorého symbolom sa stalo [[Silicon Valley]], preslávené [[Kalifornia|kalifornské]] centrum inovácií, či [[ARPANET]], predchodca [[internet]]u, ktorý bol pôvodne vyvinutý pre [[United States Armed Forces|americké ozbrojené sily]]. Väčšina pilierov internetu – [[web search engine|vyhľadávač]] [[Google]], najväčšia [[sociálna sieť (internet)|sociálna sieť]] [[Facebook]], alebo internetová encyklopédia [[Wikipédia]] – vznikla v Spojených štátoch. Pýchou americkej vedy je tiež sieť univerzít, z ktorých niektoré patria k najprestížnejším na svete. Napríklad podľa rebríčkov kvality univerzít *QS World University Ranking 2019* bolo medzi prvými dvadsiatimi najlepšími univerzitami sveta jedenásť amerických: [[Massachusetts Institute of Technology]], [[Stanford University]], [[Harvard University]], [[California Institute of Technology]], [[University of Chicago]], [[Princeton University]], [[Cornell University]], [[Yale University]], [[Columbia University in the City of New York]], [[University of Pennsylvania]] a [[University of Michigan]]. Harvard drží rekord v počte laureátov [[Nobelova cena|Nobelových cien]], s veľkým náskokom pred britskou [[University of Cambridge]]. Prvým rodeným Američanom, ktorý získal Nobelovu cenu za vedu, bol chemik [[Theodore William Richards]] v roku 1914. [[Linus Carl Pauling|Linus Pauling]] získal [[Zoznam nositeľov Nobelovej ceny za chémiu|Nobelovu cenu za chémiu]] aj [[Zoznam nositeľov Nobelovej ceny za mier|Nobelovu cenu mieru]]. [[John Bardeen]] je jediným vedcom, ktorý získal Nobelovu cenu vo svojom odbore dvakrát. Jedna z nich bola za prielomový objav [[tranzistor (polovodičová súčiastka)|tranzistora]]. Jeden z významných objavov fyziky 20. storočia, že [[elektromagnetické žiarenie]] má vlnovú aj časticovú povahu, má na svojom konte [[Arthur Holly Compton]]. K ikonám americkej vedy patrí tiež vynálezca [[cyklotrón]]u [[Ernest Lawrence]], objaviteľ vakcíny proti [[detská obrna|detskej obrne]] [[Jonas Salk]], známy popularizátor vedy [[Richard Feynman]], spoluobjaviteľ [[deoxyribonukleová kyselina|DNA]] [[James Dewey Watson]], vynálezca [[myš (hardvér)|počítačovej myši]] [[Douglas Engelbart]] či astronómovia [[Edwin Hubble]] a [[Carl Sagan]]. Matematik [[Norbert Wiener]] založil [[kybernetika|kybernetiku]]. K najslávnejším americkým informatikom patrí [[Donald Ervin Knuth|Donald Knuth]], tvorcovia [[C (programovací jazyk)|programovacieho jazyka C]] [[Ken Thompson]] a [[Dennis Ritchie]], alebo „otec internetu“ [[Vinton Cerf]], ktorý vytvoril komunikačný protokol [[balík internetových protokolov|TCP/IP]], na ktorom je postavená celosvetová sieť.

Piliere americkej filozofie a sociálnych vied stavali [[Henry David Thoreau]] či [[William James]], [[Charles Sanders Peirce]] a [[John Dewey]], najvýznamnejší predstavitelia amerického pragmatizmu, prvého rýdzo amerického filozofického smeru, ktorý hlboko ovplyvnil celú americkú spoločnosť. Veľmi vplyvnými autormi 20. storočia sa stali psychológovia [[Erich Fromm]], [[Abraham Harold Maslow|Abraham Maslow]], [[Carl Rogers]], [[John Broadus Watson|John Watson]], [[Edward Lee Thorndike|Edward Thorndike]] či najcitovanejší psychológ 20. storočia [[Burrhus Frederic Skinner]], sociológovia [[Erving Goffman]] a [[Talcott Parsons]], filozof vedy [[Thomas Samuel Kuhn|Thomas Kuhn]], rodová teoretička [[Judith Butler]], politickí filozofi [[John Rawls]], [[Samuel Phillips Huntington|Samuel Huntington]] (autor slávneho *Stretu civilizácií*) a [[Francis Fukuyama]] (autor nemenej slávnej eseje *Koniec dejín a posledný človek*), filozof jazyka [[Hilary Putnam]], zakladateľ [[sexuológia|sexuológie]] [[Alfred Kinsey]], antropológovia [[Margaret Meadová]] a [[Clifford Geertz]] či lingvista [[Noam Avram Chomsky|Noam Chomsky]]. Mimoriadne postavenie majú Američania v ekonómii. Od začiatku udeľovania [[Cena Švédskej ríšskej banky za ekonomické vedy na pamiatku Alfreda Nobela|Nobelových cien za ekonómiu]] v roku 1969 bolo do roku 2018 len trinásť ročníkov, kedy cenu nepreberal niektorý z Američanov. Najväčší vplyv na spoločnosť mali z mnohých laureátov otec [[neoliberalizmus|neoliberalizmu]] [[Milton Friedman]], významní predstavitelia neokeynesiánskeho smeru [[Joseph Stiglitz]] a [[Paul Krugman]], predstaviteľ [[teória hier|teórie hier]] [[John Forbes Nash]], ktorého preslávil film *Čistá duša*, a ktorý niesol pri bádaní bremeno paranoidnej [[psychóza|psychózy]], alebo [[Paul Samuelson]], z ktorého učebnice sa už mnoho rokov učia tisíce študentov ekonómie po celom svete. O obohatenie ekonómie analýzou netrhového správania usiloval [[Gary Becker]]. [[Herbert Simon]] sa snažil prepojiť ekonómiu s psychológiou. Tiež jediná žena, ktorá získala Nobelovu cenu za ekonómiu, je Američanka [[Elinor Ostromová]].

=== Turizmus ===
[[Súbor:Mount Rushmore detail view (100MP).jpg|náhľad|vľavo|[[Mount Rushmore]]]]
[[Súbor:GoldenGateBridge-001.jpg|náhľad|[[Golden Gate Bridge]]]]

Medzi najvýznamnejšie centrá [[cestovný ruch|cestovného ruchu]] patria veľkomestá ([[New York (mesto)|New York]], [[Los Angeles]]). Množstvo turistov navštevuje [[národný park|národné parky]] ([[Yellowstonský národný park|Yellowstonský]], [[Yosemitský národný park|Yosemitský]], [[Národný park Sequoia|Sequoia]], [[Národný park Veľký kaňon|Grand Canyon]], [[Národný park Everglades|Everglades]], [[Národný park Redwood|Redwood]], [[Národný park Mammoth Cave|Mamutia jaskyňa]], [[Olympijský národný park|Olympic]], [[Národný park Great Smoky Mountains|Great Smoky Mountains]], [[Národný park Glacier (USA)|Glacier]], [[Národný park Carlsbad Caverns|Carlsbadske jaskyne]], [[Skalnaté hory]]). Najnavštevovanejšiu prírodnou pamiatkou sú [[Niagarské vodopády]], ktoré ležia na hraniciach s Kanadou. v blízkosti amerického mesta Keyston v [[Južná Dakota|Južnej Dakote]] sa nachádza národný pamätník [[Mount Rushmore]], súsošie štyroch amerických prezidentov vytesané do skaly. Každoročne ho navštíví okolo dvoch miliónov turistov. Mnohé atrakcie ponúka preslávený zábavný park [[Disneyland]]. Mnoho turistov chce vidieť aj centrum filmového priemyslu [[Hollywood]]. K najcennejším pamiatkám z predkolumbovskej histórie patrí [[Národný park Mesa Verde]], ktorý bol zapísaný aj na [[Svetové dedičstvo UNESCO|zoznam svetového kultúrneho dedičstva UNESCO]]. Z neprírodných pamiatok sa na zoznam dostala aj budova [[Independence Hall]] vo [[Philadelphia|Philadelphii]], kde bola prijatá Deklarácia nezávislosti Spojených štátov, a [[Socha slobody]], ktorá sa stala nielen symbolov New Yorku, ale aj celých USA. K ďalším známym, ba ikonickým, stavbám patria [[Gateway Arch]] v [[St. Louis]], [[Golden Gate Bridge]] v San Franciscu, [[Empire State Building]] a nádražie [[Grand Central Terminal]] v New Yorku, [[Lincolnov pamätník]], [[Biely dom]] a [[Kapitol (sídlo kongresu)|Kapitol]] vo Washingtone, [[Millennium Park]] v Chicagu. [[Metropolitan Museum of Art|Metropolitné múzeum]] či [[Carnegie Hall]] v New Yorku patria k najnavštevovanejším kultúrnym inštitúciam. Mnoho turistov láka aj mesto hazardu [[Las Vegas]] (hlavne slávna [[Fontána Bellagio]]), prínirské letoviská na [[Florida|Floride]] (napr. [[Miami Beach]]) alebo v Kalifornii (napr. [[Santa Monica]] so slávnym mólom, v minulosti centrom americkej tanečnej kultúry).

=== Vízum a doklady totožnosti ===

Pre [[cestovanie]] do USA je potreba si zaobstarať [[Vízum|víza]]. Občan cudzieho štátu, ktorý chce vstúpiť na územie USA musí spravidla najprv získať americké vízum. Víza sú umiestnené v pase žiadateľa. Pas je cestovný doklad vydaný krajinou ktorým je žiadateľ občanom. Existuje niekoľko druhov víz. To, aký typ víz bude potrebný na cestu do USA určuje ciel návštevy a ostatné skutočnosti. Žiadateľ o víza bude musiet dokázať, že spľňa všetky stanovené kritéria pre vybraný typ víz.

Základné a najbežnejšie úradné doklady, ktoré potvrdzujú totožnosť v USA sú [[cestovný pas]] a [[vodičský preukaz]], pretože v USA neexistuje [[občiansky preukaz]] tak ako v krajinách [[Európa|Európy]]. Okrem vodičského preukazu a pasu môže byť vaša totožnosť potvrdená aj rodným listom, povolením k pobytu, vízami alebo [[Zbrojný preukaz|zbrojným preukazom]].

<gallery>
Súbor:Statue of Liberty, NY.jpg|[[Socha slobody]] v [[New York (mesto)|New Yorku]] je jedným zo symbolov USA a tiež ideálov slobody, demokracie a príležitosti
Súbor:New york times square-terabass.jpg|[[Times Square]] je najpopulárnejším námestím v [[New York (mesto)|New Yorku]]
Súbor:Rodeo Drive, Beverly Hills, LA, CA, jjron 21.03.2012.jpg|Ulica [[Rodeo Drive]] v [[Beverly Hills]]
Súbor:Welcome to Fabulous Las Vegas.jpg|Nápis *Welcome to Fabulous Las Vegas* vítajúci návštevníkov mesta 
Súbor:Miamimetroarea.jpg|[[Miami Beach]], [[Florida]]
Súbor:Pikespeak.JPG|[[Pikes Peak]], [[Skalnaté vrchy]]
Súbor:Canyon River Tree (165872763).jpeg|[[Veľký kaňon|Grand Canyon]], najznámejšia a najväčšia úžina ([[kaňon]]) tvorená riekou [[Colorado (rieka vo Veľkom kaňone)|Colorado]] v severnej [[Arizona|Arizone]]
Súbor:Landscape Arch Utah (50MP).jpg|[[Landscape Arch]], najdlhší z mnohých prírodných skalných oblúkov v [[Národný park Arches|Národnom parku Arches]] v [[Utah]]u
Súbor:Cinderella Castle, Magic Kingdom Walt Disney World (2024).jpg|[[Magic Kingdom]] v [[zábavný park|zábavnom parku]] [[Walt Disney World|Walt Disney World Resort]] na [[Florida|Floride]], ktorý je najväčšou a najnavštevovanejšou rekreačnou oblasťou na svete
</gallery>

== Infraštruktúra ==
[[Súbor:45intoI-10 2.jpg|thumb|Križovatka medzi [[diaľnica]]mi [[Interstate 10]] a [[Interstate 45]] v [[Houston]]e v [[Texas]]e]]
[[Súbor:Atlanta Airport Aerial Angle (31435634003) (2).jpg|thumb|[[Medzinárodné letisko Hartsfield-Jackson Atlanta]]]]

=== Doprava ===
==== Cestná doprava ====
Cestná doprava využíva najrozsiahlejšiu cestnú sieť na svete. Osobný [[automobil]] je v USA preferovaným dopravným prostriedkom na krátke a stredne dlhé vzdialenosti. Počet osobných áut v krajine presahuje 140 miliónov.

Cez jazero [[Pontchartrain]], ležiace na juhovýchode štátu [[Louisiana]] (severne od [[New Orleans]]), vedie najdlhší most sveta – [[Lake Pontchartrain Causeway]].

==== Železničná doprava ====
Dĺžka železničných tratí je v súčasnosti o tretinu kratšia ako v roku [[1930]]. Železnice zabezpečujú najmä prepravu surovín a potravín. Preprava osôb prevažuje najmä v prímestských oblastiach. Väčšinu vlakov osobnej dopravy prevádzkuje štátna spoločnosť [[Amtrak]]. Najviac nákladných vlakov prevádzkujú dve najväčšie spoločnosti [[Union Pacific Railroad]] a [[BNSF Railway]], ktoré medzi sebou neustále konkurujú.

==== Letecká doprava ====
Letecká doprava má prvoradý význam v preprave osôb. V prepočte na osobokilometre značne prekonáva všetky ostatné druhy dopravy. Najväčšie letiská USA aj sveta podľa počtu prepravených cestujúcich sú [[Medzinárodné letisko Hartsfield-Jackson Atlanta]], [[Medzinárodné letisko Los Angeles]], [[O’Hareovo medzinárodné letisko]] v [[Chicago|Chicagu]], [[Medzinárodné letisko Dallas/Fort Worth]], [[Medzinárodné letisko Denver]] a [[Medzinárodné letisko Johna F. Kennedyho]] v [[New York (mesto)|New Yorku]].

==== Vodná doprava ====
Väčšina riečnych vodných ciest je vo východnej časti krajiny. Najvýznamnejšie sú na rieke [[Mississippi (rieka)|Mississippi]] a [[Veľké kanadské jazerá|Veľkých kanadských jazerách]]. Námorná doprava sa sústreďuje do východných a južných pobrežných oblastí. Najväčší obrat tovaru má prístav [[South Louisiana]].

== Kultúra ==
[[Súbor:Motherhood and apple pie.jpg|thumb|Tradičné symboly americkej kultúry – [[jablkový koláč]], [[bejzbal]] a [[vlajka Spojených štátov|americká vlajka]]]]

Kultúrny región USA má vysoko rozvinutú materiálnu, ako aj duchovnú kultúru. Vplyv americkej kultúry je badateľný po celom svete. [[Rýchle občerstvenie]] ako napr. [[hamburger]]y, [[hotdog]]y, nealkoholické nápoje, ako aj postavy z filmov a televíznych programov poznajú diváci od západnej Európy až po Japonsko. Táto prezentácia Ameriky je miliardovým obchodom a má dôležité miesto v ekonomike Spojených štátov. Tomuto javu sa hovorí [[amerikanizácia]] a je jednou z príčin [[antiamerikanizmus|antiamerikanizmu]].

=== Spôsob života ===
Miestnu spoločnosť charakterizuje [[americký spôsob života]] (*American way of life*). Široké vrstvy obyvateľstva sú nábožensky založené. Spoločenské tradície sa historicky odvodzujú od [[puritanizmus (náboženstvo)|puritánstva]]. Dokazuje to napríklad prudérny [[filmový rating MPAA]] či citlivosť na [[sexizmus]]. Vlastný pohľad na seba charakterizuje [[americká výnimočnosť]] (*American exceptionalism*). V krajine je rozšírená predstava tzv. [[americký sen|amerického sna]] (*American Dream*).

Americkú kultúru ovplyvňuje silný [[individualizmus]], ktorý potláča pocit povinnosti k iným členom [[Rodina|rodiny]] alebo iným sociálnym skupinám. Ďalšími znakmi sú značná mobilita a zmena (migrácie, snaha o rýchlu inováciu) a mechanické chápanie sveta (technologické riešenie všetkých problémov). Veľkú úlohu hrá právo na vlastnenie ručných zbraní, ktoré je zakotvené v americkej ústave. V niektorých štátoch, napríklad v [[Texas]]e, je dovolené nosiť ručné zbrane viditeľne pri sebe, v meste [[New York (mesto)|New York]] je to naopak zakázané.

Podľa známej [[Inglehartova mapa hodnôt|Inglehartovej mapy hodnôt]] patrí Amerika spolu s inými anglicky hovoriacimi krajinami k skupine vyznávajúcej hodnoty sebavyjadrenia (oproti hodnotám prežitia) v kombinácii s miernymi [[tradicionalizmus|tradičnými hodnotami]] (oproti [[sekularizmus|sekulárno]]-[[racionalizmus|racionálnym]] hodnotám). Pre porovnanie, [[Slovensko]] a celá [[východná Európa]] sa vzhľadom na nižšie príjmy sústredí viac na hodnoty prežitia a vzhľadom na komunistickú minulosť a odlišnú úlohu náboženstva v spoločnosti viac na sekulárno-racionálne hodnoty.

Sociologické výskumy ukazujú, že Američania sú veľmi nábožní a v určitom zmysle nábožensky neznášanliví (na rozdiel od Európanov), uprednostňujú osobnú [[sloboda|slobodu]] a osobnú zodpovednosť pred [[sociálne istoty|sociálnymi istotami]] (na rozdiel od obyvateľov východnej Európy) a sú veľmi hrdí na svoju vlasť (v porovnaní s európskymi národmi). Za pozitívne vlastnosti Američanov sa podľa prieskumov vo svete považuje pracovitosť a vynachádzavosť, za negatívne chamtivosť a násilnosť. Američania súhlasia so všetkými menovanými vlastnosťami okrem násilnosti.

V niektorých oblastiach sa však Američania prekvapujúco zhodnú so zvyškom sveta. Hodnoty demokracie a [[trhová ekonomika|trhového hospodárstva]] sú dnes univerzálne. [[Občianska spoločnosť (moderný význam)|Občiansky aktivizmus]] je v Spojených štátoch síce veľmi uznávaný, ale rozsahom porovnateľný s Európou.

=== Kuchyňa ===
[[Súbor:Our (Almost Traditional) Thanksgiving Dinner.jpg|thumb|Typická americká večera, ktorá sa podáva pri príležitosti [[Deň vďakyvzdania|Dňa vďakyvzdania]] (*Thanksgiving Day*)]]
[[Súbor:RedDot Burger.jpg|thumb|[[Hamburger]] so [[zemiakové hranolčeky|zemiakovými hranolčekmi]] a [[pivo]]m]]
[[Súbor:DecaturBourbons.jpg|thumb|Rôzne americké [[whisky|whiskey]] na pultoch obchodu]]

V Spojených štátoch sa miešajú rôzne kultúry, obyčaje, rasy, náboženstvá i kuchyne zo všetkých častí sveta. Z toho dôvodu je prakticky nemožné jednoznačne definovať rôznorodú americkú kuchyňu. Navyše sú tu ešte miestne zvláštnosti a jedinečné spôsoby prípravy pokrmov, ktoré sem priniesli prisťahovalci, pričom ich recepty sa menili a prispôsobovali miestnym a dostupným potravinám. 

Na [[Northeast (USA)|severovýchode]] USA, v regióne [[Nové Anglicko]], sa konzumujú hlavne morské plody a svieže jedlá z receptov, ktoré sem priniesli britskí prisťahovalci (*Brunswické dusené*, *Yankee pečené*, *bostonské fazuľky*). Napríklad v štáte [[Maine]] je pochúťkou homár varený v pare. Nemeckí, škandinávski, východoeurópski, ruskí, britskí i talianski prisťahovalci formovali kuchyňu v strednej časti USA. Najznámejšími jedlami z tejto oblasti sú mäsový závin (*Cornish pasty*), rôzne druhy chleba, koláčov, palaciniek, závinov, pstruhy a morské ryby, prívarky, nakladaná zelenina. Pre [[Midwest (USA)|stredozápad]] sú typické [[hovädzie mäso|hovädzie]] [[steak]]y, opekané rebierka, obaľované kurčatá, ktoré sa podávajú s rôznou zeleninou. Americká [[Juh (USA)|južanská]] kuchyňa je bohatá na [[cholesterol]] a vyznačuje sa jedlami vyprážanými vo veľkom množstve tuku, hustými omáčkami a veľmi sladkými dezertami. Známe sú, napr. vyprážané kuracie mäso (*Southern fried chicken*), hovädzie mäso vyprážané vo veľkom množstve tuku (*deep-fried steak*), ktoré sa podáva s hustou bielou omáčkou (*home-style gravy*). Veľmi obľúbené sú tu aj grilované jedlá, ktoré sa zvyčajne jedia s čerstvou zeleninou, hrachom a kukuričným chlebom. K obľúbeným pochúťkam tu tiež patrí koláč s pekanovými orechmi rastúcimi na juhu USA (*pecan pie*), ľadový dezert z vína, cukru, broskyne a citrónu (*peach cobbler*), banánový puding a závin so sladkými zemiakmi. Značne štipľavé jedlá sú typické pre kuchyňu [[Cajun (kuchyňa)|Cajun]] v oblasti mesta [[New Orleans]], ktoré sa pripravujú najmä z krabov a rýb a podávajú s fazuľami, ryžou a opečeným baklažánom. Na [[Southwest (USA)|juhozápade]] USA je znateľný mexický a indiánsky vplyv, pričom miestna kuchyňa sa nazýva *Tex-Mex* (z anglických slov *Texan* a *Mexican*). V tejto kuchyni prevláda hlavne grilované hovädzie i [[bravčové mäso|bravčové]] mäso, fazule, [[čili paprička|čili papričky]], kukuričné lupienky (*corn flakes*) a pod. Typickým pokrmom je [[chili con carne]]. Rozšírené sú aj pôvodne mexické špeciality ako [[nachos]], [[taco]], [[burrito]] a [[salsa (omáčka)|salsa]]. [[Kalifornia|Kalifornská]] kuchyňa je jemnejšia a ľahšia, pričom sa vyznačuje prítomnosťou čerstvej zeleniny, ovocia a morských plodov. Častými typickými jedlami sú tu grilované ryby, ktoré sa marinujú v salse a podávajú so zeleninou na čínsky spôsob a indiánskym vyprážaným chlebom. [[Havaj (štát USA)|Havajská]] kuchyňa je zmesou kuchýň miestnych obyvateľov, domorodých Havajčanov, prisťahovalcov z [[východná Ázia|východnej Ázie]] ([[Čína|Číny]], [[Japonsko|Japonska]], [[Kórea|Kórey]], [[Filipíny|Filipín]]) alebo [[Európa|Európy]] ([[Portugalsko|Portugalska]]) a [[Amerika (svetadiel)|Ameriky]], pričom využíva miestne plodiny a živočíšne zdroje. Viacero miestnych reštaurácií podáva [[plate lunch]] – tanier zložený z rôznych druhov jedál. Napríklad [[ryža (potravina)|ryže]], amerického [[cestovina|cestovinového]] šalátu, tradičného bravčového mäsa [[kalua]], ktoré sa pripravuje v zemnej peci (*imu*), rôznych morských plodov, jedál ázijského pôvodu a ostatných tradičných havajských jedál, napr. [[haupia]] (dezert podobný pudingu, ktorého hlavnou ingredienciou je kokosové mlieko), [[lomi losos]] (šalát pripravený z kúskov surového lososa, paradajok a sladkej cibule) alebo [[laulau]] (bravčové mäso zabalené do listov tara a ti, ktoré sa pripravuje na horúcich kameňoch v zemnej peci *imu*).

<gallery>
Súbor:New England clam bake.jpg|Typické jedlá z regiónu [[Nové Anglicko]] – dusený homár, morské plody, kukurica 
Súbor:Cornish Pasty (cropped).jpeg|Mäsový závin (*Cornish pasty*), typický pre strednú časť USA
Súbor:T-bone-cooked-MCB.jpg|[[hovädzie mäso|Hovädzí]] [[steak]] [[T-bone steak|T-bone]]
Súbor:Flickr wordridden 3397801155--Chicken fried steak.jpg|Vyprážaný kurací steak (*chicken fried steak*) s hustou omáčkou (*chipotle cream gravy*), typický pre južanskú kuchyňu USA
Súbor:01 Peach Cobbler.jpg|*Peach cobbler* so zmrzlinou
Súbor:Cajun seafood dish.jpg|Cajunské jedlo z morských plodov, typické pre oblasť mesta New Orleans
Súbor:CornmealProducts.jpg|Niektoré jedlá a ingrediencie z kuchyne *Tex-Mex* ([[kukurica siata|kukurica]], [[tortilla]] čipsy, [[syr]], [[taco]], [[salsa (omáčka)|salsa]], [[čili paprička|čili]] a jedlá z hovädzieho mäsa) na juhozápade USA
Súbor:Loco Moco.jpg|[[Havaj (štát USA)|Havajský]] [[plate lunch]] s ryžou, rezancami, cestovinovým šalátom a steakom s volským okom (*loko moko*)
</gallery>

Pri zvláštnych príležitostiach, napr. [[Deň vďakyvzdania]] a [[Vianoce]], sa tradičné jedlá v jednotlivých rodinách líšia podľa ich etnického pôvodu. Na Deň vďakyvzdania sa zvyčajne zíde celá rodina a väčšinou sa podáva pečená [[morka]] s plnkou, sladké zemiaky, brusnicová omáčka i tekvicový koláč. Prevládajúcim vianočným jedlom je pečená morka s plnkou, zemiakovou kašou a brusnicovou alebo gravy omáčkou, šunka, roast beef, puding alebo tekvicový či pekanový koláč. Typickým nápojom počas vianočných sviatkov je horúca čokoláda, jablkový cider a vaječný likér (*eggnog*).

Domáca varená strava je v USA síce zriedkavá, ale napriek tomu existuje. Časť americkej populácie, najmä stredné a nižšie vrstvy obyvateľstva, sa stravuje prevažne v prevádzkach [[rýchle občerstvenie|rýchleho občerstvenia]] (*fast food*). Dôvodom je hlavne rýchly životný štýl a fakt, že stravovanie v klasických reštauráciách nie je príliš lacné. Najviac obľúbenými fast foodovými jedlami sú jednoznačne [[hamburger]]y, [[zemiakové hranolčeky]] (*french fries*), vyprážané kuracie mäso (*fried chicken*), rôzne [[sendvič]]e (*sandwiches*), [[hotdog]]y, [[pizza]], mäsové guľôčky, šišky (*donuts*), [[vafle]] (*waffles*) i rôzne [[zmrzlina|zmrzliny]] (*ice creams*). K najznámejším fast foodovým reťazcom patria [[McDonald’s]] (hamburgery, hranolky, kuracie mäso), [[Burger King]] (hamburgery, hranolky, kuracie mäso), [[Kentucky Fried Chicken|KFC]] (kuracie mäso, kuracie sendviče, hranolky), [[Subway Restaurants|Subway]] (sendviče, šaláty), [[Hooters]] (hamburgery, kuracie krídla, steaky, morské jedlá), [[A&W Restaurants]] (hotdogy, root beer, vyprážané syrové hrudky), [[Pizza Hut]] (pizza, cestoviny), [[Taco Bell]] (mexické jedlá), [[Arby’s]] (hamburgery, sendviče, šaláty), [[Wendy’s]] (hamburgery, kuracie sendviče, šaláty), [[Chick-fil-A]] (sendviče, kuracie mäso), [[Five Guys]] (hamburgery, hranolky), [[Dunkin’ Donuts]] (šišky, káva), [[Krispy Kreme]] (šišky), [[Shoney’s]] (all-you-can-eat), [[Waffle House]] (vafle, steaky), [[Baskin-Robbins]] (zmrzliny, mrazené nápoje, rôzne mrazené dezerty) a ďalšie.

Američania sa však stravujú aj v klasických reštauráciách, ktoré sú v porovnaní s fast foodmi drahšie. Vďaka širokému spektru národných a kultúrnych vplyvov sa v mestách nachádzajú hlavne [[Čína|čínske]], [[Japonsko|japonské]], [[Kórea|kórejské]], [[India|indické]], [[Vietnam|vietnamské]], [[Taliansko|talianske]], [[Grécko|grécke]] i [[Francúzsko|francúzske]] reštaurácie.

<gallery>
Súbor:Big Mac hamburger.jpg|[[Big Mac]] z [[McDonald’s]]
Súbor:KFC Hot Wings Fries.jpg|Vyprážané kuracie krídla s hranolkami z [[Kentucky Fried Chicken|KFC]]
Súbor:Subwaysandwich.jpg|[[Sendvič]] zo [[Subway Restaurants|Subway]]
Súbor:Hot dog with mustard.png|[[Hotdog]] s [[horčica (potravina)|horčicou]] 
Súbor:NYPizzaPie.jpg|Newyorská [[pizza]]
Súbor:Taco Bell Nachos Supreme 2 (22210300163).jpg|[[Nachos]] z [[Taco Bell]]
Súbor:Dunkin-Donuts-Chocolate-Glazed.jpg|Šiška s čokoládovou polevou z [[Dunkin’ Donuts]]
Súbor:Waffle, Baytree Waffle House, Remerton.jpg|[[Vafle]] z [[Waffle House]]
Súbor:BaskinRobbins Icecream.jpg|[[Zmrzlina]] z [[Baskin-Robbins]]
</gallery>

U nealkoholických nápojov je najobľúbenejšia jednoznačne [[Coca-Cola]], [[Pepsi Cola]] a rôzne druhy ďalších sladkých nápojov ako [[Sprite (nápoj)|Sprite]], [[Mountain Dew]], [[7 Up]], ľadové [[čaj]]e, čaje a ovocné [[džús]]y [[Snapple]], limonády [[Dr Pepper]], [[Hawaiian Sun]], džúsy z hroznového vína, predávané pod značkou [[Welch’s]], [[root beer]] – limonáda vyrábaná z koreňa rastliny s názvom [[Sasafras belavý]], čo je typický severoamerický strom.

Z alkoholických nápojov Američania konzumujú prevažne [[pivo]], [[whisky|whiskey]], [[víno]] a rôzne [[koktail]]y. Z pív sú najznámejšie [[Budweiser]], [[Molson Coors Brewing Company|Coors]], [[Anheuser-Busch|Michelob]], [[Miller Brewing Company|Miller]], [[Pabst Blue Ribbon]] a ďalšie. Najviac predávanými whiskey v USA sú [[bourbon (whisky)|bourbon]] a [[Tennessee whiskey]], pričom i celosvetovo najznámejšie sú [[Jack Daniel’s]] a [[Jim Beam]]. Najvýznamnejšou americkou [[vinohrad]]níckou oblasťou je [[Kalifornia]]. Najkvalitnejšie kalifornské vína možno nájsť v celosvetovo známom údolí [[Napa Valley AVA|Napa]] (*Napa Valley*), [[Central Coast (Kalifornia)|Central Coast]] či [[Central Valley (Kalifornia)|Central Valley]]. Často pestovaným červeným kalifornským vínom ​​je [[Cabernet Sauvignon]], [[Syrah]], [[Merlot]], [[Rulandské modré|Pinot noir]], typický [[Zinfandel]] a ďalšie. Z bielych kalifornských vín prevažuje odroda [[Chardonnay (odroda viniča)|Chardonnay]]. Vinohradnícke oblasti sa v USA nachádzajú aj v štátoch [[Oregon]], [[New York (štát USA)|New York]] a [[Washington (štát USA)|Washington]]. Z koktailov sú obľúbené [[cosmopolitan (koktail)|cosmopolitan]], [[Long Island Iced Tea]], [[margarita]], [[martini (koktail)|Martini]], [[mint julep]], [[Planter’s Punch]] i [[Bloody Mary (kokteil)|Bloody Mary]].

<gallery>
Súbor:Coca Cola Flasche - Original Taste.jpg|[[Coca-Cola]]
Súbor:Mountain Dew Flasche (cropped).jpg|[[Mountain Dew]]
Súbor:Dr Pepper bottle (30751752050).jpg|[[Dr Pepper]]
Súbor:2019-04-21 21 50 17 A bottle of Welch's Passion Fruit juice in the Franklin Farm section of Oak Hill, Fairfax County, Virginia.jpg|[[Welch’s]]
Súbor:Root beer in glass mug.jpg|[[Root beer]]
Súbor:Budweiser beer.jpg|[[Budweiser]]
Súbor:Jack Daniel's Old No. 7 1,14l.jpg|[[Jack Daniel’s]] [[Tennessee whiskey]]
Súbor:2002 Stag's Leap Wine Cellars Cask 23.jpg|[[Cabernet Sauvignon]] z [[Napa Valley AVA|Napa Valley]] v [[Kalifornia|Kalifornii]]
Súbor:Cosmopolitan (5076906532).jpg|[[cosmopolitan (koktail)|Cosmopolitan]]
</gallery>

=== Literatúra ===
[[Súbor:ErnestHemingway.jpg|thumb|left|[[Ernest Hemingway]] pracuje na knihe *Komu zvonia do hrobu* (*For Whom the Bell Tolls*), 1939]]
[[Súbor:Mark Twain by AF Bradley.jpg|thumb|[[Mark Twain]], [[spisovateľ]], [[satira|satirik]] a [[humor]]ista]]

K známym americkým nositeľom [[Zoznam nositeľov Nobelovej ceny za literatúru|Nobelovej ceny za literatúru]] patria [[Ernest Hemingway]], [[John Steinbeck]], [[Thomas Stearns Eliot]], [[William Faulkner]], [[Pearl S. Bucková]], [[Toni Morrison]], [[Saul Bellow]], [[Isaac Bashevis Singer]], [[Sinclair Lewis]] a [[Eugene O’Neill]].

Ku klasikom americkej literatúry patrí tiež [[Mark Twain]], [[Arthur Miller]], [[Jerome David Salinger]], [[Vladimir Vladimirovič Nabokov|Vladimir Nabokov]], [[Francis Scott Fitzgerald]], [[Ayn Rand]], [[Truman Capote]], [[Henry James]], [[John Updike]], [[Norman Mailer]], [[Philip Roth]], [[O. Henry]], [[Gore Vidal]], [[Charles Bukowski]], [[Henry Miller]] či [[Thomas Pynchon]] v [[próza|próze]], [[Walt Whitman]], [[Emily Dickinsonová]], [[Ralph Waldo Emerson]], [[Jack Kerouac]], [[Allen Ginsberg]], [[Ezra Pound]], [[Robert Frost]], [[Sylvia Plathová]], [[Langston Hughes]] či [[Henry Wadsworth Longfellow]] v [[poézia|poézii]] a [[Tennessee Williams]] v [[dráma|dráme]].

V USA možno dosiahnuť veľkej popularity aj vďaka jedinej knihe, ako sa to stalo [[Harper Leeová|Harper Leeovej]] (*Ako zabiť vtáčika*), [[Margaret Mitchellová|Margaret Mitchellovej]] (*Juh proti severu*), [[Harriet Beecher Stowe|Harriet Beecher Stoweovej]] (*Chalúpka strýčka Toma*) alebo [[Maya Angelou|Maye Angelou]] (*I Know Why the Caged Bird Sings*).

Spojené štáty boli vždy predovšetkým veľmocou v oblasti žánrovej literatúry. Kráľom žánrov bol už [[Edgar Allan Poe]]. Dobrodružný román priviedol k dokonalosti [[Jack London]], [[Herman Melville]] doň vniesol slávnu postavu a symbol túžby *Moby-Dicka*, [[Edgar Rice Burroughs]] *Tarzana*, [[James Fenimore Cooper]] svojho *Posledného mohykána*. [[Isaac Asimov]], [[Ray Bradbury]], [[Robert A. Heinlein]] a [[Philip Kindred Dick|Philip K. Dick]] patria ku klasikom [[vedecká fantastika|sci-fi]]. Na jej pomedzí sa vždy rafinovane pohyboval aj [[Kurt Vonnegut]]. [[Stephen King]] sa stal kráľom literárneho hororu a trileru, keď tak nadviazal na svojho veľkého predchodcu [[Howard Phillips Lovecraft|Howarda Phillipsa Lovecrafta]]. Známym autorom trilerov je tiež [[John Grisham]]. [[Mario Puzo]] sa preslávil svojím mafiánskym eposom *Krstný otec*. Drsnú detektívnu školu zakladal [[Dashiell Hammett]]. Revolúciu v žánri fantasy svoju *Hrou o tróny* spôsobil [[George Raymond Richard Martin|George R. R. Martin]]. Medzeru na trhu objavila aj [[Stephenie Meyerová]] so svojou ságou *Twilight*, rovnako ako [[Ursula Kroeberová Le Guinová|Ursula K. Le Guinová]]. K priekopníkom americkej fantasy patril už „temný romantik“ [[Nathaniel Hawthorne]]. Špiónske romány preslávili [[Tom Clancy|Toma Clancyho]]. Kúzlo konšpiračných teórií bezo zvyšku zužitkoval [[Dan Brown]]. V humoristickom žánre sa presadil [[Washington Irving]]. [[biografia|Biografie]] preslávili [[Carl Sandburg|Carla Sandburga]]. Viacero klasických komiksových postáv vytvoril [[Stan Lee]].

V dejinách amerického divadla zohrali veľkú rolu „ľahšie“ žánre ako [[burleska]], [[vaudeville]] či [[minstrel show]], ktoré sa stali predpokladom rozvoja [[muzikál]]u, v ktorom sa Američania stali veľmocou. Preslávenými sa stala hlavne štyridsiatka scén na newyorskej ulici [[Broadway theatre|Broadway]], kde mali premiéru jedny z najslávnejších muzikálov 20. storočia, hlavne z pera Brita [[Andrew Lloyd Webber]]a (*Fantóm opery*, *Cats*, *Evita*, *Jesus Christ Superstar*), ale aj mnoho ďalších autorov (*West Side Story*, *Oklahoma!*, *Chicago*, *My Fair Lady*). Od roku 1947 je udeľovaná prestížna divadelná [[Tony Award|cena Tony]].

=== Výtvarné umenie ===
[[Súbor:Andy Warhol at the Jewish Museum (by Bernard Gotfryd) – LOC.jpg|thumb|[[Andy Warhol]], [[maliar (umelec)|maliar]], filmový tvorca, autor a dôležitá osobnosť v hnutí [[popart]]]]

Americké výtvarné umenie bolo dlhý čas v tieni európskeho, ale v 19. storočí sa emancipovalo a stalo svojbytným. [[Mary Cassattová]] bola najvýznamnejšou reprezentantkou [[impresionizmus|impresionizmu]] v Severnej Amerike. Blízko k nemu mal aj [[James Abbott McNeill Whistler]]. Na realistickú maľbu stavil [[Edward Hopper]], regionalizmus zakladal [[Grant Wood]]. Priekopníčkou moderného umenia v USA bola [[Georgia O'Keeffová]]. Modernizmus došiel k svojmu vrcholu v diele [[Jackson Pollock|Jacksona Pollocka]], ktorý je jedným z hlavných svetových predstaviteľov [[abstraktný expresionizmus|abstraktného expresionizmu]]. V USA vznikol v 60. rokoch 20. storočia aj úplne osobitý výtvarný smer zvaný [[popart]]. Jeho hlavným predstaviteľom bol [[Andy Warhol]] a k ďalším reprezentantom patril [[Roy Lichtenstein]]. [[Jean-Michel Basquiat]] založil pouličné [[grafity]]. Umeleckú fotografiu obzvlášť formoval [[Man Ray]].

[[Súbor:NYC - Guggenheim Museum.jpg|vľavo|náhľad|[[Solomon R. Guggenheim Museum|Guggenheimovo múzeum]] v New Yorku]]

K najvýznamnejším galériám a múzeám špecializovaným na zbieranie umenia patrí [[Metropolitan Museum of Art|Metropolitné múzeum umenia]] v New Yorku, najstaršie a najväčšie múzeum umenia v USA, nachádzajúce sa na [[Fifth Avenue|Piatej avenue]], s významnou zbierkou starého európskeho umenia. Na moderné umenie sa naopak špecializuje newyorské [[Múzeum moderného umenia]] (nazývané aj MoMA), k jeho pokladom patria diela ako *Spiaca cigánka* [[Henri Rousseau]]a, *Hviezdna noc* [[Vincent van Gogh|Vincenta van Gogha]], *Avignonské slečny* [[Pablo Picasso|Pabla Picassa]], alebo slávna *Campbellova polievka* [[Andy Warhol]]a. V New Yorku sa nachádza aj [[Solomon R. Guggenheim Museum|Guggenheimovo múzeum]] známe priekopníckou architektúrou svojho sídla z dielne [[Frank Lloyd Wright|Franka Llloyda Wrighta]]. Unikátnou architektúrou sa môže pochváliť aj [[Denverské umelecké múzeum]], ktorého budovu navrhol [[Daniel Libeskind]], [[Milwaukeeske umelecké múzeum]], losangeleské múzeum [[The Broad]] alebo [[Sanfranciské múzeum moderného umenia]], jeho sídlo vytvoril švajčiarsky architekt [[Mario Botta]]. Významné zbierky môžeme nájsť aj v [[Múzeum J. Paula Gettyho|Múzeu J. Paula Gettyho]] v Los Angeles, v [[Múzeum výtvarného umenia (Boston)|Múzeu výtvarného umenia]] v Bostone, [[Múzeum umenia vo Philadelphii|Múzeu umenia vo Philadelphii]], [[Inštitút umenia v Chicagu|Inštitúte umenia v Chicagu]] alebo v [[Losangeleské múzeum umenia|Losangeleskom múzeu umenia]]. Dôležitou organizáciou zbierajúcou umenie je [[Smithsonov inštitút]]. Vo Washingtone sa nachádza [[National Gallery of Art|Národná galéria]], jedna z mála významných štátnych umeleckých inštitúcií v USA.

Silná je aj americká architektúra. [[Frank Lloyd Wright]] zaviedol koncept „organickej architektúry“. Podobným priekopníkom bol [[Buckminster Fuller]], tvorce [[Geodetická kopula|geodetických kopulí]]. [[Louis Sullivan]] je označovaný za „otca mrakodrapov“, ktoré sú pre americkú kultúru priamo ikonické. Typickými bielymi domami sa preslávil modernista [[Richard Meier]]. Medzi modernizmom a postmodernizmom stál [[Philip Johnson]]. Klasikom postmodernizmu je [[Robert Venturi]]. V Číne narodený [[I. M. Pei]] sa preslávil svojimi modernými zásahmi do galérie [[Musée du Louvre|Louvre]] v Paríži.

=== Architektúra ===
V [[architektúra|architektúre]] zaviedol [[Frank Lloyd Wright]] koncept „organickej architektúry“. Podobným priekopníkom bol [[Buckminster Fuller]], tvorca geodetických kupol. [[Louis Sullivan]] je označovaný za „otca mrakodrapov“, ktoré sú pre americkú kultúru priam ikonické. Typickými bielymi domami sa preslávil modernista [[Richard Meier]]. Medzi modernizmom a postmodernizmom stál [[Philip Johnson]]. Klasikom postmodernizmu je [[Robert Venturi]]. V Číne narodený [[Ieoh Ming Pei]] sa preslávil svojimi modernými zásahmi do galérie [[Musée du Louvre|Louvre]] v [[Paríž]]i.

<gallery>
Súbor:US Capitol dome Jan 2006.jpg|Kupola [[Kapitol (sídlo kongresu)|Kapitolu]] vo [[Washington, D. C.|Washingtone, D. C.]] v štýle amerického [[neoklasicizmus|neoklasicizmu]]
Súbor:Woolworth bldg nov2005c.jpg|[[Mrakodrap]] [[Woolworth Building]] v [[New York (mesto)|New Yorku]] postavený v [[neogotika|neogotickom štýle]]   
Súbor:Empire State Building (aerial view).jpg| [[Empire State Building]] v [[New York (mesto)|New Yorku]] v štýle [[art deco]] 
Súbor:Sears Tower, Wacker Drive and Jackson Boulevard, Chicago, IL - 54189600901.jpg|[[Willis Tower]] v [[Chicago|Chicagu]] v [[internacionálny štýl|internacionálnom štýle]]
Súbor:Bacardi building Miami.jpg|[[Bacardi Building (Miami)|Bacardi Building]] v [[Miami]] v štýle miamskej modernistickej architektúry
Súbor:Los Angeles Library Tower (small) crop.jpg|[[U.S. Bank Tower]] v [[Los Angeles]] v [[postmodernizmus (architektúra)|postmodernistickom štýle]]
Súbor:Transamerica Pyramid from Coit Tower.jpg|[[Transamerica Pyramid]] v [[San Francisco|San Franciscu]]
Súbor:South San Jose (crop).jpg|Rodinné domy na predmestí [[San José (Kalifornia)|San José]] v [[Kalifornia|Kalifornii]]
</gallery>

=== Hudba ===
[[Súbor:Madonna Rebel Heart Tour 2015 - Stockholm (23051472299) (cropped 2).jpg|thumb|left|[[Madonna]] si vyslúžila titul „[[zdvorilostné prezývky v populárnej hudbe|Kráľovnej popu]]“]]
[[Súbor:Elvis Presley promoting Jailhouse Rock.jpg|thumb|[[Elvis Presley]], považovaný za „[[zdvorilostné prezývky v populárnej hudbe|Kráľa rock and rollu]]“]]

K najslávnejším americkým skladateľom vážnej hudby patria [[George Gershwin]], [[Leonard Bernstein]], [[Aaron Copland]] a [[Philip Glass]]. V čele avantgardných pokusov stál [[John Cage]]. Legendou filmovej hudby je [[John Williams]]. V rovnakom žánri sa preslávili tiež [[James Horner]], [[Henry Mancini]] či [[Quincy Jones]]. Kráľom [[muzikál]]ov bol [[Cole Porter]]. [[Scott Joplin]] založil hudobný štýl [[ragtime]]. [[džez|Jazzovými]] legendami sú [[Louis Armstrong]], [[Ella Fitzgeraldová]], [[Miles Davis]], [[Glenn Miller]], [[Nat King Cole]], [[Charlie Parker]], [[John Coltrane]].

Najslávnejší sóloví umelci [[populárna hudba|populárnej]] a [[rock]]ovej hudby pochádzajú často práve z USA. Klasici 40. až 70. rokov, otcovia zakladateľovia žánru, sú [[Elvis Presley]], [[Bob Dylan]], [[Johnny Cash]], [[Jimi Hendrix]], [[Frank Sinatra]], [[Pete Seeger]], [[B. B. King]], [[Ray Charles]], [[Bruce Springsteen]], [[James Brown]], [[Janis Joplinová]], [[Tina Turner]], [[Aretha Franklinová]], [[Frank Zappa]], [[Stevie Wonder]], [[Bing Crosby]], [[Chuck Berry]], [[Eartha Kittová]], [[Liza Minnelliová]], [[Duke Ellington]], [[Joan Baezová]], [[Buddy Holly]], [[Lou Reed]], [[Billie Holiday]], [[Diana Rossová]], [[Donna Summer]], [[Nina Simone]], [[Gene Kelly]], [[Etta James]], [[Alice Cooper]] či [[Iggy Pop]].

Ďalšia silná vlna prišla v 80. rokoch: [[Michael Jackson]], [[Madonna]], [[Whitney Houstonová]], [[Cher (speváčka)|Cher]], [[Prince]], [[Mariah Careyová]], [[Janet Jacksonová]].

V 90. rokoch nastal mohutný nástup [[rap (hudba)|rapu]] a [[hip-hop (hudba)|hip-hopu]], pričom najslávnejšími rapermi sa stali [[Eminem]], [[Tupac Shakur]], [[50 Cent]], [[Kanye West]], [[Akon]], [[Jay-Z]], [[Snoop Dogg]], [[Dr. Dre]], [[Lil Wayne]]. Kráľom [[latin pop|latin popu]] je [[Ricky Martin]], americkej [[country]] potom [[Dolly Partonová]].

Zo Spojených štátov pochádza mnoho z najslávnejších rockových skupín. Po väčšinou z Kalifornie: [[The Doors]] ([[Jim Morrison]]), [[Metallica]] ([[James Hetfield]]), [[Linkin Park]] ([[Chester Bennington]]), [[Red Hot Chili Peppers]] ([[Anthony Kiedis]]), [[The Eagles]], [[Beach Boys]], [[30 Seconds to Mars]] ([[Jared Leto]]), [[Green Day]] ([[Billie Joe Armstrong]]), [[Guns N’ Roses]] ([[Axl Rose]]), [[Megadeth]] ([[Dave Mustaine]]), [[Korn (metalová skupina)|Korn]], [[blink-182]], [[Slayer]], [[The Black Eyed Peas]]. Najväčším narušením kalifornskej kultúrnej hegemónie bola vlna [[grunge]] z 90. rokov, ktorá sa zdvihla v Seattli: [[Nirvana]] ([[Kurt Cobain]], [[Dave Grohl]]), [[Alice in Chains]], [[Pearl Jam]] či [[Soundgarden]]. Silná hudobná scéna je tiež na východnom pobreží: [[Bon Jovi]] ([[Jon Bon Jovi]]), [[Kiss (skupina)|Kiss]], [[Aerosmith]] ([[Steven Tyler]]), [[R.E.M. (skupina)|R.E.M.]], [[The Ramones]], [[My Chemical Romance]], [[The Velvet Underground]], [[Simon & Garfunkel]] ([[Paul Simon]], [[Art Garfunkel]]), [[Pixies]], [[Backstreet Boys]]. Z amerického vnútrozemia je cesta k svetovej sláve o dosť ťažšia, ale našli sa aj také prípady: skupina [[Evanescence]] vznikla v [[Arkansas]]e, metaloví [[Nine Inch Nails]] v [[Ohio|Ohiu]], [[Slipknot]] v [[Iowa|Iowe]] či [[Pantera]] v [[Texas]]e.

Najslávnejšou americkou tanečnicou bola [[Isadora Duncanová]].

=== Kinematografia ===
[[Súbor:Rita Hayworth - 1940.JPG|thumb|left|[[Rita Hayworth]] sa v 40. rokoch 20. storočia stala najznámejšou herečkou v [[Hollywood]]e, [[sexuálny symbol|sex symbolom]] a [[pin-up girl]] Ameriky]]
[[Súbor:Hollywood Sign (Zuschnitt).jpg|thumb|Známy monumentálny nápis na južnom svahu kopca [[Mount Lee]] v [[Griffith Park]]u v [[Los Angeles]]]]
[[Súbor:Marlon Brando publicity for One-Eyed Jacks.png|thumb|[[Marlon Brando]] je považovaný za jedného z najväčších filmových hercov 20. storočia]]

Americký filmový priemysel je najrozvinutejší na svete a jeho synonymom je [[Hollywood]], komplex filmových koncernov v [[Kalifornia|Kalifornii]] – hoci štúdiá existujú aj inde.

Úplne zvláštnu pozíciu v americkej i globálnej kultúre si vydobyl [[Walt Disney]], ktorý spôsobil revolúciu v detskom a kreslenom filme a vytvoril aj vlastné obchodné impérium. Režisérmi najslávnejších hollywoodskych trhákov boli [[Steven Spielberg]] (*E.T. – Mimozemšťan*, *Čeľuste*) a [[George Lucas]] (*Hviezdne vojny*). [[Ron Howard]] sa preslávil trhákmi podľa kníh [[Dan Brown|Dana Browna]], ale aj ceneným životopisným filmom ​​*Čistá duša*. [[Western]]y preslávil [[John Ford]]. Špecialistom na [[vedecká fantastika|sci-fi]] bol [[Robert Zemeckis]], ale na svojom konte má aj cenenú „kroniku Ameriky 2. polovice 20. storočia“ i film *Forrest Gump*. Komédie boli doménou [[George Cukor|Georgea Cukora]] (*Adamovo rebro*) alebo [[Billy Wilder|Billyho Wildera]] (*Niekto to rád horúce*). Komediálne klasiky majú na svojom konte aj [[Woody Allen]] (*Annie Hallová*), [[Sydney Pollack]] (*Tootsie*) či [[William Wyler]] (*Prázdniny v Ríme*). Veľké mafiánske filmy preslávili [[Martin Scorsese|Martina Scorseseho]] (*Gangy New Yorku*) a [[Francis Ford Coppola|Francisa Forda Coppolu]] (*Krstný otec*). Akčný film sa pokúsil povýšiť na umenie [[Quentin Tarantino]] (*Pulp Fiction: Historky z podsvetia*). Surrealistické inšpirácie nezaprel ani v komerčnej produkcii originálny [[Tim Burton]] (*Batman*, *Charlie a továreň na čokoládu*).

Symbolom umeleckého filmu sú naopak tvorcovia ako [[Orson Welles]] (*Občan Kane*), [[Stanley Kubrick]] (*Mechanický pomaranč*) alebo [[David Lynch]] (*Modrý zamat*). Umelecké ambície mal aj [[Elia Kazan]] (*Na východ od raja*) či [[Sidney Lumet]] (*Dvanásť rozhnevaných mužov*). Politický aktivizmus je hlavným motívom [[Oliver Stone|Olivera Stonea]] (*Čata*, *JFK*) alebo dokumentaristu [[Michael Moore|Michaela Moorea]] (*Fahrenheit 9/11*, *Sicko*). Silný politický akcent niesli už filmy priekopníka amerického filmu [[David Wark Griffith|Davida Warka Griffitha]] (*Zrodenie národa*).

Hollywood produkuje aj nespočetné množstvo hereckých filmových hviezd, ktoré sa stávajú globálnymi celebritami. V ére klasického hollywoodu (20. až 50. roky 20. storočia) to boli medzi ženami [[Mary Pickford]], [[Lillian Gish]], Nemka [[Marlene Dietrichová]], [[Joan Crawford]], [[Grace Kellyová]], [[Judy Garland]], [[Marilyn Monroe]], [[Elizabeth Taylorová]], [[Katharine Hepburnová]], [[Rita Hayworth]], [[Lauren Bacall]], belgicko-britská herečka [[Audrey Hepburnová]] či detská hviezda [[Shirley Jane Templová|Shirley Templová]]. Z mužov potom [[Buster Keaton]], Angličan [[Charlie Chaplin]], [[Harold Lloyd]], [[John Wayne]], [[Henry Fonda]], [[Gregory Peck]], [[Fred Astaire]], [[Cary Grant]], [[Humphrey Bogart]], [[James Dean]], [[Marlon Brando]], [[Clark Gable]], [[bratia Marxovci]], [[Gary Cooper]], [[Spencer Tracy]], [[James Stewart]] alebo [[Charlton Heston]].

Neskôr to boli hviezdy ako [[Julia Robertsová]], [[Sandra Bullocková]], [[Meryl Streepová]], [[Barbra Streisandová]], [[Sigourney Weaverová]], [[Gwyneth Paltrowová]], [[Julianne Moore]], [[Whoopi Goldberg]], [[Cameron Diazová]], [[Jennifer Anistonová]], [[Jodie Fosterová]], [[Angelina Jolie]], [[Jennifer Lopezová]], [[Robin Williams]], [[Brad Pitt]], [[Leonardo DiCaprio]], [[Arnold Schwarzenegger]], [[Bruce Lee]], [[Johnny Depp]], [[Robert Redford]], [[Robert De Niro]], [[Jim Carrey]], [[Tom Cruise]], [[Sylvester Stallone]], [[Bruce Willis]], [[Kevin Costner]], [[Tom Hanks]], [[Jack Nicholson]], [[Clint Eastwood]], [[Morgan Freeman]], [[Will Smith]], [[George Clooney]], [[Eddie Murphy]], [[Mel Gibson]], [[Nicolas Cage]], [[Harrison Ford]], [[Paul Newman]], [[John Travolta]], [[Michael Douglas]], [[Patrick Swayze]], [[Richard Gere]] a mnohí ďalší. Ako [[kúzelník (umelec)|iluzionista]] sa celosvetovo preslávil [[David Copperfield (iluzionista)|David Copperfield]].

Americká [[Akadémia filmových umení a vied]] (*Academy of Motion Picture Arts and Sciences*) každoročne udeľuje cenu, ktorej sa všeobecne hovorí [[Academy Awards|Oscar]] (oficiálne: *Ceny Akadémie* – *Academy Awards*). Veľkú prestíž má tiež [[Zlatý glóbus]] (*Golden Globe Award*) každoročne udeľovaný [[Hollywoodska asociácia zahraničných novinárov|Hollywoodskou asociáciou zahraničných novinárov]] (*Hollywood Foreign Press Association*).

=== Šport ===
[[Súbor:Jordan by Lipofsky 16577.jpg|thumb|left|[[Michael Jordan]] v drese [[Chicago Bulls]]]]
[[Súbor:Superbowl XXXIX, 2005.JPG|thumb|Štadión [[TIAA Bank Field|Alltel Stadium]] v [[Jacksonville (Florida)|Jacksonville]] na [[Florida|Floride]] počas konania [[Super Bowl]]u XXXIX]]

Najobľúbenejšie športy v Spojených štátoch sú [[americký futbal]], [[bejzbal]], [[basketbal]], [[ľadový hokej]], [[futbal]], [[tenis]], [[golf]] a [[profesionálny wrestling|wrestling]]. Štyri hlavné profesionálne športové ligy v Spojených štátoch sú [[Major League Baseball]] (MLB), [[National Basketball Association]] (NBA), [[National Football League]] (NFL) a [[National Hockey League]] (NHL). Všetky štyri patria medzi najlukratívnejšie športové ligy na svete. Profesionálna futbalová liga [[Major League Soccer]] (MLS) zatiaľ nedosahuje úroveň popularity štyroch najvyšších súťaží alebo ich medzinárodných náprotivkov, hoci jej priemerná návštevnosť rastie. Americký pôvod má [[basketbal]], [[volejbal]], [[skejtbording]] a [[snoubording]]. [[Lakros]] vymysleli v 12. storočí severoamerickí indiáni.

K americkým športovým legendám patria boxeri [[Muhammad Ali]], [[Joe Frazier]] a [[Mike Tyson]], basketbalisti [[Michael Jordan]], [[Kobe Bryant]], [[LeBron James]], [[Magic Johnson]], [[Shaquille O’Neal]], [[Kareem Abdul-Jabbar]], [[Wilt Chamberlain]], [[Tim Duncan]] a [[Larry Bird]], bejzbalisti [[Babe Ruth]], [[Jackie Robinson]] a [[Joe DiMaggio]], tenistky [[Serena Williamsová]], [[Chris Evertová]] a [[Billie Jean Kingová]], tenisti [[Andre Agassi]], [[John McEnroe]], [[Jimmy Connors]] a [[Pete Sampras]], golfista [[Tiger Woods]], cyklista [[Lance Armstrong]], plavci [[Michael Phelps]], [[Mark Spitz]], [[Matt Biondi]] a [[Jenny Thompsonová]], atléti [[Jesse Owens]], [[Carl Lewis]], [[Florence Griffithová-Joynerová]], [[Michael Johnson (atlét)|Michael Johnson]] a [[Raymond Clarence Ewry]]. K najväčším hviezdam amerického futbalu patrí [[Jerry Rice]]. K najväčším „zimným hviezdam“ amerického športu patrí zjazdárka [[Lindsey Vonnová]].

Spojené štáty osemkrát organizovali [[olympijské hry (moderné)|olympijské hry]]. Štyrikrát išlo o [[letné olympijské hry]] (v [[St. Louis]] v roku [[1904]], v [[Los Angeles]] v rokoch [[1932]] a [[1984]], v [[Atlanta|Atlante]] v roku [[1996]]) a štyrikrát o [[zimné olympijské hry]] (v [[Lake Placid]] v rokoch [[1932]] a [[1980]], v [[Squaw Valley]] v roku [[1960]] a v [[Salt Lake City]] v roku [[2002]]). V roku [[2028]] sa budú konať letné hry už tretíkrát v Los Angeles. V roku [[1994]] boli Spojené štáty usporiadateľskou krajinou [[Majstrovstvá sveta vo futbale 1994|majstrovstiev sveta vo futbale]]. Trikrát organizovali [[majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji]] ([[Lake Placid]] v roku [[1932]] v rámci ZOH, [[Squaw Valley]] v roku [[1960]] v rámci ZOH a [[Colorado Springs]] v roku [[1962]]).

=== Médiá ===
[[Súbor:ABC 77 W66 jeh.JPG|thumb|Korporátne sídlo [[American Broadcasting Company]] (ABC) v [[New York (mesto)|New Yorku]]]]

Medzi najvýznamnejšie americké médiá patrí tzv. veľká trojka televíznych spoločností – [[NBC]], [[American Broadcasting Company|ABC]] a [[CBS]], ktorú dopĺňa televízna sieť [[FOX Broadcasting Company|FOX]]. Významné sú tiež spravodajská káblová televízna spoločnosť [[CNN]] a televízna stanica [[Bloomberg L.P.|Bloomberg]], ktorá je zameraná na ekonomické spravodajstvo.

K najvýznamnejším novinám, i v celosvetovom meradle, patrí denník *The New York Times* mediálneho konglomerátu [[WarnerMedia]] a tiež *The Wall Street Journal*, takisto vydávaný v [[New York (mesto)|New Yorku]]. Ďalej možno menovať aj *The Washington Post*, *Chicago Tribune* a *Los Angeles Times*. Značný význam majú aj internetové noviny *HuffPost*.

Medzi periodickými časopismi vynikajú týždenníky *Time* a *Newsweek*. Pre Európu, Latinskú Ameriku, Afriku a Blízky východ vychádza *Time Europe*. *Time Asia* má sídlo v [[Hongkong]]u. Časopis *Newsweek* vychádza od roku 2012 iba na internete. V USA existuje veľké množstvo vedeckých a populárno-vedeckých časopisov, napríklad *National Geographic*.

== Štátne sviatky ==
[[Súbor:4th of July Independence Day Parade 2014 DC (14466486678).jpg|thumb|Oslavy [[Deň nezávislosti (USA)|Dňa nezávislosti]] (*Independence Day*) vo [[Washington, D. C.|Washingtone]]]]

* [[1. január]] – [[Nový rok]] (*New Year’s Day*)
* 3. pondelok v januári – [[Deň Martina Luthera Kinga|Narodeniny Martina Luthera Kinga]] (*Birthday of Martin Luther King, Jr.*)
* 3. pondelok vo februári – [[Deň prezidentov (USA)|Washingtonove narodeniny]] (*Washington’s Birthday*)
* posledný pondelok v máji – [[Deň obetí vojny (USA)|Deň obetí vojny]] (*Memorial Day*)
* [[19. jún]] – [[Deň nezávislosti černochov]] (*Juneteenth National Independence Day*)
* [[4. júl]] – [[Deň nezávislosti (USA)|Deň nezávislosti]] (*Independence Day*)
* 1. pondelok v septembri – [[Deň práce (USA)|Deň práce]] (*Labor Day*)
* 2. pondelok v októbri – [[Deň Krištofa Kolumba]] (*Columbus Day*)
* [[11. november]] – [[Deň vojnových veteránov]] (*Veterans Day*)
* 4. štvrtok v novembri – [[Deň vďakyvzdania]] (*Thanksgiving Day*)
* [[25. december]] – [[Vianoce]] (*Christmas*)

== Referencie ==


== Literatúra ==
* KOHUT, Andrew; STOKES, Bruce. *Amerika proti svetu: v čom je iná a prečo ju nemajú radi*. 1. slov. vyd. Bratislava : Slovart, 2006. 255 s. ISBN 80-8085-103-4.

== Iné projekty ==


== Externé odkazy ==
* [https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/us.html United States]  *CIA World Factbook'' 
* Oficiálna stránka Federálnej vlády Spojených štátov 
* Oficiálna stránka Snemovne reprezentantov Spojených štátov 
* Oficiálna stránka Senátu Spojených štátov 
* Oficiálna stránka Bieleho domu 
* Oficiálna stránka Najvyššieho súdu Spojených štátov 

Kategória:Členovia NATO
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Severnej Amerike

Kategória:Krajiny G8