Výbuch v Bejrúte 2020

K dvom **výbuchom v [[Bejrút]]e** došlo 4. augusta 2020 tesne po 15. hodine UTC a o 15:08:08 UTC (teda 18:08:08 miestneho času) v prístave hlavného mesta Libanonu, v Bejrúte. Expolodovalo 2750 ton dusičnanu amónneho, ktorý bol uložený v bejrútskom prístave od roku 2013.

Prvý výbuch sa odohral krátko po 18. hodine miestneho času a o niekoľko minút nasledoval druhý, veľmi silný výbuch. Sila explózie bola 1,2 kiloton TNT a podľa informácii z 10. augusta 2020 si vyžiadala 207 úmrtí a 6000 zranených, 7 nezvestných. Materiálne škody boli odhadnuté na 10 až 15 miliárd amerických dolárov (8,5 až 12,7 mld. eur) a približne 300 000 ľudí zostalo bez domova, čo predstavuje približne 12 % obyvateľstva hlavného mesta Libanonu. Výbuch v Bejrúte je považovaný za jeden z najsilnejších v dejinách ľudstva.

## Predohra
Libanon má v súčasnosti finančné, hospodárske a sociálne problémy, keďže libanonská libra stratila 80 % svojej hodnoty a takmer 50 % obyvateľov je chudobných.  

23. septembra 2013 sa z Batumi (Gruzínsko) odplavila nákladná loď *MV Rhosus* pod moldavskou vlajkou, aby do Beiry (Mozambik) dopravila 2750 ton dusičnanu amónneho. Počas cesty sa loď kvôli údajným technickým problémom zastavila v Bejrútskom prístave. Niektoré zdroje uvádzajú, že hlavným dôvodom zastávky bol nedostatok hotovosti posádky na preplavenie cez Suezský záliv. Prevážaný dusičnan amónny bol preto uložený v prístave, ale nie podľa bezpečnostných predpisov.     

## Výbuch
[náhľad|Škody spôsobené v jednom z bytov v [Bejrúte]]
4. augusta 2020 boli krátko po 18. hodine do Bejrútskeho prístavu povolaní hasiči, aby uhasili požiar. Po prvom, menšom výbuchu začal stúpať čierny dym. Požiar údajne sprevádzali záblesky svetla, pripomínajúce ohňostroj.
[náhľad|Dym po výbuchu v [Libanone]]
K druhému výbuchu došlo o 18:08:08 miestneho času. Silná tlaková vlna ostriasla celým Bejrútom. Explózia bola citeľná i v Turecku, Sýrii, Izraeli, niektorých častiach Európy a v cyperskej Nikózii, ktorá je od Bejrútu vzdialená približne 250 km. Podľa viacerých záberov bola tlaková vlna natoľko silná, že odhadzovala ľudí a odsúvala autá i lode. Podľa jordánskych seizmológov bola intenzita výbuchu porovnateľná so zemetrasením s magnitúdom 4,5.  

Anthony May, americký expert na výbušniny, uviedol, že výbuch mohol dusičnan amónny spôsobiť len za predpokladu, že s ním vybuchla aj iná chemická zlúčenina. Svoju domnienku odôvodnil tým, že by dym, ktorý sa objavil nad miestom výbuchu, nebol červený, ale skôr žltý. S Mayovou teóriou súhlasil aj bývalý pracovník CIA Robert Baer. Podľa iných svedkov bola v sklade uložená aj zábavná pyrotechnika, ktorá taktiež mohla ovplyvniť intenzitu výbuchu.
[náhľad|Škody po výbuchu v [bejrútskych uliciach]]
Okrem iného sa na mieste výbuchu vytvoril 43 metrov hlboký a 120 metrov široký kráter, ktorý zaplavilo more.

## Požiar
Mesiac po výbuchu, 10. septembra 2020, skladisko pohonných hmôt a pneumatík v bezcolnej zóne bejrútskeho prístavu zachvátil požiar. Príčina požiaru nebola celkom objasnená, ale podľa niektorých odhadov a teórií nastala nehoda počas zvárania, ktoré bolo po augustovom výbuchu súčasťou opráv.
[náhľad|[Bejrút po výbuchu 4. augusta 2020]]
## Škody
Podľa informácií z 10. augusta 2020 si výbuch vyžiadal 220 úmrtí, 6000 zranených, 110 nezvestných, škody v hodnote 10 až 15 miliárd amerických dolárov a približne 300 000 ľudí ostalo bez domova. Keďže sa výbuch odohral počas pandémie koronavírusu, nemocnice neboli schopné prijímať zranených, keďže lôžka slúžili na liečenie nakazených pacientov COVIDom-19.  

### Hospodárske škody
Explózia poškodila aj libanonské hospodárstvo, keďže 85 % obilia je po kontaminovaní nepoužiteľných. Materiálne škody sa odhadujú na minimálne 3–5 miliárd amerických dolárov.

#### Škody na lodiach

Loď *[[Orient Queen]]* utrpela veľké škody, pričom na palube umreli dvaja členovia posádky a ďalší siedmi sa zranili. Počas noci sa loď prevrátila a následne aj potopila. 7. augusta podala spoločnosť *Abou Merhi Cruises*, respektíve vlastníci lode, prvé trestné oznámenie v súvislosti s výbuchom. Počas explózie boli zničené aj kancelárie spoločnosti.

Korveta bangladéšskeho námorníctva, BNS *Bijoy*, utrpela taktiež veľké škody. Zranilo sa 21 členov posádky. 

## Politika
[náhľad|Súcit v [Teheráne]]
Mnoho Libanončanov obvinilo z tragédie libanonskú vládu. 8. augusta 2020 sa konali protivládne protesty, pri ktorých zomrel jeden policajt a zranilo sa približne 700 civilistov. Demonštrácie pokračovali i ďalšie dni. Kvôli masívnym protestom podal libanonský premiér Hasan Dijáb 10. augusta demisiu svojho kabinetu. 

Donald Trump po rozhovore s americkými vojenskými predstaviteľmi nadobudol pocit, že výbuch v Libanone nemusel byť náhodný. Nevylučoval možnosť, že sa jednalo o bombový útok. Mnohí svedkovia výbuchu počuli pred explóziou prelet lietadla nad mestom. 

## Medzinárodná pomoc
Na druhý deň od výbuchu ponúkli pomoc Spojené štáty americké, Európska únia a Austrália. Pridalo sa aj Francúzsko, ktoré 5. augusta poslalo do Bejrútu tri vojenské lietadlá so záchranármi a pomocným materiálom. 6. augusta prišiel do Libanonu aj francúzsky prezident Emmanuel Macron a vyhlásil, že chce koordinovať medzinárodnú humanitárnu pomoc a poukázal na potrebu reforiem.

K pomoci sa pridalo aj Rusko s 50 záchranármi, testami na COVID-19 a ochrannými oblekmi. 

Česko vyslalo do Libanonu 38 členný tím a ponúklo Libanonu humanitárnu pomoc v hodnote 10 000 000 českých korún.

### Slovensko
Mnoho krajín vyslalo do Bejrútu svojich odborníkov, aby pomohli Libanonu so zranenými. Ani Slovensko nebolo výnimkou, Ministerstvo vnútra SR poslalo 6. augusta do krajiny 18-členný záchranný tím (12 príslušníkov Hasičského a záchranného zboru, 3 psovodov s troma psami z Horskej záchrannej služby, jedného technika na vyhľadávacie systémy z HZS a dvoch styčných dôstojníkov zo sekcie krízového riadenia MV SR).

Slovensko ponúklo Libanonu i humanitárnu pomoc:  

* lieky proti bolesti, infúzne terapie, obväzy či vaty v hodnote 45 000 €
* dve tony trvanlivých potravín
* 100 000 € z rozpočtu Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR, určených Libanonskému humanitárnemu fondu

## Vyšetrovanie
Úvodné vyšetrovanie sa zastavilo najmä kvôli politickým tlakom, súdnym obštrukciám a masívnej korupcii a nikto nebol odsúdený. V roku 2025 oznámila libanonská vláda oživenie vyšetrovania, čomu podľa komentárov napomohlo oslabenie vplyvu Hizballáhu po vojne s Izraelom.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Bejrút
Kategória:Libanon
Kategória:Katastrofy v 2020