open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hermeneutický kruh

**Hermeneutický kruh** je okolnosť, že to, čo sa má pochopiť, predpokladá už istý spôsob porozumenia. Ak o veci nemám nijaké predporozumenie, ani tušenie, nemôže mi byť táto vec ani priblížená.

Z hermeneutického kruhu sa nedá vymaniť. Môžeme sa však pokúsiť uvedomiť si ho, a tým ho zmierniť. Uskutočniť to možno tak, že sa napätie medzi predporozumením a vlastným pochopením aktivizuje, t. zn. že sa jednak odhalia spomienky na základné predskúsenosti a presvedčenia, teda tradície, z ktorých proces pochopenia vychádza, jednak nezrušiteľná jednota poznávania a záujmov pomocou schopnosti permanentnej kritiky vlastných predpokladov. Dôležité pritom je, najmä pokiaľ ide o texty,
dokumenty a konania minulých dôb, sprítomniť si horizont chápania, pokiaľ to len ide, a zrekonštruovať si historické pozadie. Hermeneutické vedomie vedie teda cez objasnenie vedomých väzieb na tradíciu k dôslednej kritike ideológie, pričom ideológiou sa tu myslí nevedecká dogmatizácia presvedčení a postojov, v prirodovede nekritické nafúknutie jej nároku na pravdu. Terminológiou H. G. Gadamera by bolo možné tento proces opísať tak, že ide o to, aby sa horizont môjho pochopenia, teda predpoklady mojej doby a môjho vedenia prekrížili s horizontom, z ktorého pochádza vec,
ktorej chcem porozumieť. Tam, kde k tomu dôjde, hovorí Gadamer o splynutí horizontov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hermeneutika
Austrálska literatúra

**Austrálska literatúra** je súčasť austrálskeho umenia a svetovej literatúry. K významním predstaviteľom patria napr. James Clavell, Patrick White.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Literatúra podľa štátu
Binárny kód

**Binárny kód** alebo **dvojkový kód** je kód, v ktorom súbor znakov cieľovej množiny zobrazenia pozostáva iba z dvoch rôznych znakov, napríklad z 0 a 1. Dôležitými binárnymi kódmi sú BCD kód, Aikenov kód a kód Excess-3.

## Pozri aj
* Binárny súbor

## Externé odkazy
* Binárne hodiny - Jednoduché binárne hodiny pre Windows 

## Zdroj
* 

Kategória:Kódovanie
Kategória:Gottfried Wilhelm Leibniz
Filozofická literatúra

**Filozofická literatúra** je literatúra venovaná filozofickej problematike

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia
Kategória:Literatúra
Krutosť

**Krutosť** je ukrutnosť, nemilosrdnosť, neúprosnosť, tyranstvo.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Kodiológia

**Kodiológia** (lat. + gr.) je náuka komplexného skúmania rukopisných kódexov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Kodifikácia

**Kodifikácia** alebo (len vo významoch vyjadrujúcich činnosť) **kodifikovanie** môže byť:
* všeobecne:
** stanovenie a/alebo uzákonenie určitej normy či určitých pravidiel (vedeckou) inštitúciou, spoločnosťou alebo kolektívom, alebo výsledok tejto činnosti
** systematické zjednotenie, stanovenie a uzákonenie (resp. všeobecné prijatie) určitej normy či určitých pravidiel (vedeckou) inštitúciou, spoločnosťou alebo kolektívom, alebo výsledok tejto činnosti
* v jazykovede: poznanie, opis a publikačné zachytenie súboru pravidiel (a stanovenie súboru predpisov) na používanie jazykovej normy (takmer vždy len spisovného jazyka) v istom období, záväzných pre používateľov danej jazykovej normy, alebo výsledok tejto činnosti, teda samotný tento súbor pravidiel (a predpisov), synonymá: kodifikácia normy spisovného jazyka, kodifikácia spisovného jazyky, uzákonenie (spisovného jazyka), pozri kodifikácia (jazyk) a kodifikačná príručka
*v práve: 
**stanovenie alebo uzákonenie normy - *porovnaj prvú odrážku na tejto stránke*
**a) systematické zhrnutie (prípadne sprevádzané čiastočným upravením a zjednotením) právnych noriem istého právneho odvetvia alebo jeho časti do jedného rozsiahleho zákona, prípadne v širšom zmysle (najmä pred 18. storočím po Kr.) aj len do nejakej zbierky zákonov pre určitú časť práva či aj len do chronologickej zbierky všetkých právnych predpisov štátu, b) v medzinárodnom práve: sústredenie pravidiel, ktoré sa týkajú  jednej oblasti medzinárodného práva, dovtedy rozdelenej vo viacerých textoch alebo majúcej dosiaľ len podobu obyčajového práva, do jednej či viacerých medzinárodných zmlúv, c) výsledok činnosti z bodu a alebo b, čiže kódex (resp. v niektorých kontextoch aj: zákonník), synonymum: kodifikácia práva, pozri kodifikácia práva (alebo pozri kódex a zákonník)
*v literatúre skrátene: kodifikácia literárnej tvorby (zisťovanie, stanovenie a zaznamenávanie požiadaviek na literárnu tvorbu)

## Referencie
Indická literatúra

**Indická literatúra** vznikla v polovici 2. tisícročia pred Kr. (staroindická literatúra), na ňu nadviazali novoindické literatúry, z nich najstaršia je tamilská literatúra;
významný súbor diel tvorí budhistická literatúra, v 20. stor. aj angloinidická literatúra.

## Pozri aj
* indické umenie
* Védy

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra podľa štátu
Koeficient

**Koeficient** môže byť:
*v algebre: činiteľ (spravidla konštantný) v matematických výrazoch pri neznámych alebo premenných, synonymá: súčiniteľ, matematický koeficient, pozri matematický koeficient
*vo fyzike: v niektorých fyzikálnych vzťahoch názov konštantnej veličiny alebo veličiny závislej od vonkajších podmienok, pozri koeficient (fyzika)
*v štatistike: bezrozmerný štatistický výraz; index
*v genetike: číslo udávajúce relatívnu frekvenciu výskytu určitého genetického znaku či javu, prípadne relatívnu mieru určitého genetického vzťahu, pozri koeficient (genetika)
Číselný koeficient

**Čiselný koeficient** alebo **číselný súčiniteľ** alebo **koeficient polynómu** je matematický koeficient v podobe určitého čísla v súčine určitého čísla a čísla zapísaného písmenom.

Číselné koeficienty spravidla píšeme pred číslami zapisanými písmenami.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Algebra
Kódovací

**Kódovací** (fr.) je slúžiaci na kódovanie, používaný pri kódovaní.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kódovanie
Latinská literatúra

**Literatúra latinská** je najvýraznejšia zložka európskej kultúry, čo je dané tým, že latinčina bola nielen materským jazykom obyvateľov Ríma a neskôr Rímskej ríše, ale stala sa na dlhé stáročia jazykom tej časti Európy, ktorá bola pod vplyvom západnej časti Rímskej ríše. 

Preto je latinská literatúra po všetkých stránkach neobyčajne rozsiahla - časovo, teritoriálne, žánrovo a samozrejme aj šírkou námetov a ideí. Ako zložka antickej kultúry, stredovekej kultúry i novovekej kultúry poznamenala aj kultúru súčasnú.

## Rímska literatúra

Je literatúra z obdobia starovekého Ríma. Nadväzuje na grécku literatúru. Je významnou zložkou rímskej kultúry a prvá etapa vývinu latinskej literatúry. Tvorbu tvorila dráma, rétorika a poézia (tzv. zlatý vek rímskej literatúry)

## Predstavitelia
* Zoznam spisovateľov starovekého Ríma

## Externé odkazy
*
Latinská humanistická literatúra

**Latinská humanistická literatúra** vznikla na talianskych univerzitách, pestovala sa od 14. do prvej polovice 17. storočia. Nadviazala na antické i stredoveké literárne vzory, pod heslom návratu k prameňom (ad fontes) šírila poznanie antickej vzdelanosti (Erazmus Rotterdamský, M. Ficino, Janus Pannonius P. Melanchton, T. More, V. Valla), menej beletristické žánre (Marzio Galeotto, Pius II.).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Humanizmus
Tlakový koeficient

**Tlakový koeficient** je v politológii pomer súčtu obyvateľstva určitého štátu k počtu obyvateľstva všetkých ostatných štátov spolu, pretože práve s týmito vznikajú konflikty, ktoré sa môžu zmeniť na vojnové stretnutie. Čím viacej obyvateľstvo susedných štátov prevažuje počtom nad obyvateľstvom príslušného štátu, tým vyššie číslo vychádza a tým neistejšia je jeho medzinárodná situácia. Slabosť príslušného štátu totiž prebúdza žiadostivosť mocnejších susedov a povzbudzuje ich ku koalíciám, ktorých účelom je rozdelenie ľahkej koristi. A prirodzene tým horšie sú vyhliadky príslušného štátu v prípadnomn vojnovom konflikte.

Tlakový koeficient slúži na odhadovanie vyhliadok toho ktorého štátu v prípadnom vojnovom konflikte.

## Pozri aj
* koeficient

## Externé odkazy
* 

Kategória:Politika
Latinská stredoveká literatúra

**Literatúra latinská stredoveká** je latinská literatúra, ktorá sa pestovala v 6. - 15. storočí v západnej Európe a strednej Európe. Nadviazala na rímsku literatúru. Významná súčasť stredovekej kultúry.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Lexikálna literatúra

**Lexikálna literatúra** sú slovníky, encyklopédie, lexikóny a ďalšie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Koexistencia

**Koexistencia** alebo **koexistovanie** (lat.) je časopriestorové spolubytie, súčasný výskyt viacerých vecí, javov, vlastností.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Komunistická strana Sovietskeho zväzu

**Komunistická strana Sovietskeho zväzu** (skratka **KSSZ**; v staršom pravopise: *Komunistická strana Sovietskeho sväzu*, skratka **KSSS**; , skratka rus. КПСС – *KPSS*; staršie názvy pozri nižšie), bola krajne ľavicová, marxisticko-leninistická politická strana pôsobiaca v Ruskom impériu a Sovietskom zväze. Od zavedenia systému jednej strany v dvadsiatych rokoch 20. storočia až do roku 1990 bola jedinou politickou stranou v štáte, pôsobila ako držiteľka totalitnej moci a po druhej svetovej vojne rozšírila svoj vplyv aj do Pobaltia, juhovýchodnej Európy a časti strednej Európy.

## Vývoj názvu
V marci 1898 bola založená Ruská sociálnodemokratická robotnícka strana (, skratka РСДРП – *RSDRP*), ktorá sa v roku 1903 rozdelila na frakcie boľševikov a menševikov. Na jar 1917 sa boľševici vyčlenili pod novým názvom:

* 19171918: **Ruská sociálnodemokratická robotnícka strana(boľševikov)**, skratka **SDRSR(b)** (, skratka РСДРП(б) – *RSDRP(b)*)
* 19181925: **Ruská komunistická strana (boľševikov)**, skratka **RKS(b)** (, skratka РКП(б) – *RKP(b)*)
* 19251952: **Všezväzová komunistická strana (boľševikov)**, skratka **VKS(b)** (, skratka ВКП(б) – *VKP(b)*)
* 19521991: **Komunistická strana Sovietskeho zväzu**, skratka **KSSZ** (, skratka КПСС – *KPSS*)

## Galéria

PCUS Emblema.svg|Členský odznak
Делегат XXIV съезда КПСС.jpg|Odznak delegáta XXIV. zjazdu KSSZ (1971)
Партийный билет КПСС.1989.jpg|Stranícka knižka (1989)


## Pozri aj
* Sociálnodemokratická robotnícka strana Ruska

## Externé odkazy
* 

Kategória:Politické strany v Sovietskom zväze
Kategória:Organizácie založené v 1898
Kategória:Komunistická strana Sovietskeho zväzu
Ktésias

**Ktésias** alebo **Ktésiás z Knidu** (; okolo 400 pred Kr.) bol grécky historik a osobný lekár perského kráľa Artarxerxa II. Napísal dielo *[[Persika]]* (Perské dejiny, 23 kníh) od mýtických počiatkov do roku 398. 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Úmrtia v 4. storočí pred Kr.
Kategória:Historici starovekého Grécka
Kategória:Lekári starovekého Grécka
Kšatrijovia

**Kšatrijovia** je druhá kasta v Indii, bojovníci. Neskôr sa z nich stala svetská šľachta a vlastní nositelia štátnej moci. Z tejto vrstvy pochádzajú aj zakladatelia nových vier, budhizmu a džinizmu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hinduizmus
Národná literatúra

**Národná literatúra** je súbor všetkých pôvodných literárnych diel autorov jedného národného spoločenstva (napr. slovenská literatúra, česká, francúzska, ruská a pod.), zahrnujúci tak diela minulosti ako aj súčasnú literatúru. Za hlavný znak národnej literatúry sa niekedy považuje len prirodzene pociťovaná vzájomná súvislosť literárnych diel, písaných jedným jazykom (pozri napr. snahy o zahrňovanie po nemecky písanej literatúry rakúskej a švajčiarskej do nemeckej národnej literatúry), avšak jazyková jednoliatosť, akokoľvek býva spravidla pre celistvosť národnej literatúry charakteristickou, nie je podmienkou ani absolútnou, ani primárnou (porovnajte napr. latinské diela českého humanistického písomníctva alebo trojjazyčnú švajčiarsku národnú literatúru a pod.). Určujúcim činiteľom je tu totiž predovšetkým historická jednota vývoja národného spoločenstva, v ktorého sociálnom a sociálnopsychologickom kontexte jednotlivé diela národnej literatúry vznikajú a pôsobia. Národná literatúra je teda prirodzeným, historicky vzniknutím a vyvíjajúcim sa celkom, ktorého sociálna funkcia spočíva najmä v aktívnom podiele na vytváraní a rozvoji národnej kultúry, ktorej je sama podstatnou súčasťou. Táto funkcia tiež určuje a vysvetľuje národnú literatúru ako organický, vnútorne štruktúrovaný celok.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Kategória:Národ
Kofeinizmus

**Kofeinizmus** môže byť:
* nadmerné užívanie pochutín obsahujúcich kofeín
* otrava kofeínom.

## Externé odkazy
*
Kognitívnosť

**Kognitívnosť** môže byť:
* týkanie sa poznania
* založenosť na poznaní
* slúženie na poznávanie, vlastnosť byť poznávací

## Externé odkazy
*
Rakúska literatúra

**Rakúska literatúra** je výrazná súčasť rakúskeho umenia, rakúskej kultúry a
stredoeurópskej literatúry; literatúra v nemeckom jazyku, ktorá vzniká na
území Rakúska už v stredoveku (Pieseň o Nibelungoch, Minnesang).
 
V období baroka (17. stor.) sa presadzovala protireformácia a katolicizmus (jezuitské divadlo).
 
Tradícia ľudového divadla sa premietla v 18. stor. do viedenskej ľudovej frašky, ktorá vrcholila v 19. stor. (Ferdinand Raimund, Johann Nestroy), v čase, keď drámu tvoril i Franz Grillparzer. Próza 19. stor. (Adalbert Stifter, Marie von Ebner-Eschenbachová) inklinovala k regionalizmu, z lyrikov vynikol Nikolaus Lenau.
 
Prelom storočia charakterizoval estetiticizmus a dekadencia (Hugo von Hofmannsthal) a vplyv Freudovej psychoanalýzy (Stefan Zweig, Arthur Schnitzler, Hermann Bahr).
 
Veľkou témou medzivojnového obdobia bol rozpad monarchie (Karl Kraus, Joseph Roth, Alexander Lernet-Holenia, Robert Musil).
 
Po 1938 odchod mnohých autorov do exilu (Stefan Zweig, Elias Canetti).
 
Po 2. svetovej vojne v poézii existencializmus (Paul Celan), a vplyv
filozofie viedenského krúžku (Ingeborg Bachmannová, Ernst Jandl), ktorý pretrvával do
60. rokov (Peter Handke, Thomas Bernhard).
 
Od 70. rokov odklon od tradičných východísk rakúskeho písomníctva (B. Frischmutová, Elfriede Jelineková a neskôr Christoph Ransmayr).
 
## Externé odkazy
*
Kohabitácia

**Kohabitácia** môže byť:
* v medicíne a psychológii: súlož, pozri súlož
* v biológii: párenie, pozri kopulácia (párenie)
* forma spolužitia dvoch dospelých partnerov rozdielneho pohlavia, ktorí v dlhšom časovom období žijú spolu ako muž a žena, spoločne bývajú a spoločne hospodária bez toho, aby boli zosobášení, synonymum (u niektorých autorov): konkubinát, pozri kohabitácia (spolužitie)
* v politike :
** obdobie, keď sú názorovo (veľmi) rozdielne politické subjekty nútené spolu vládnuť, pozri kohabitácia (politika)
** súčinnosť prezidenta a premiéra z opačných politických strán, pozri kohabitácia (politika)

## Referencie
Juraj Kučírek

Doc. PhDr. **Juraj Kučírek**, CSc. (* 1955 – † 2000) bol slovenský ekofilozof, člen Katedry politológie Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre, člen redakčnej rady časopisu CIVITAS. V roku 2000 zahynul pri horolezeckom výstupe na Malý Pyšný štít vo Vysokých Tatrách. 
Juraj Kučírek priniesol novátorský pohľad v analýze globálnej environmentálnej krizy. Vychádza z predpokladu, že príčiny súčasnej krízy kultúry majú predovšetkým sociálny charakter. 

## Dielo
* *Ekofilozofia včera, dnes a zajtra*, VŠP, Nitra 1995.

Kategória:Narodenia v 1955
Kategória:Úmrtia v 2000
Kategória:Slovenskí filozofi
Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí novinári
Kategória:Slovenskí autori náučnej literatúry
Koherentizmus

**Koherentizmus** (lat.) je vo filozofii vedy: stanovisko, podľa ktorého napriek existencii čiastkových hierarchií vied vedie všeobsiahle skúmanie interteoretických relácií k slučkám, takže sa od jednej danej teórie dostaneme - sledujúc reťazec predpokladov - po konečnom počte krokov späť k tej istej teórii, od ktorej sme pôvodne vyšli.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia vedy
Kúdeľ

**Kúdeľ** sú krátke vlákna získané pri trepaní a vyčesávaní ľanu a konopí. Používajú sa na špagáty, vypchávky, tesnenie ap.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Prírodné vlákna
Kohézia

**Kohézia** alebo **súdržnosť** alebo zriedkavo **kohezívnosť** môže byť:
*vo fyzike: je súhrn síl, ktorými sa navzájom pútajú častice tej istej hmoty, pozri kohézia (fyzika)
*v sociológii: charakteristika sociálnych pút a vzájomných väzieb členov spoločenskej skupiny alebo organizácie, daná prevahou spoločných záujmov, synonymum koherentnosť, pozri kohézia (sociológia)
*v EU: politika EU na posilnenie hospodárskej a politickej súdržnosti v Spoločenstve, najmä  zmenšovaním rozdielu medzi regiónmi, pozri kohézia (EU)

**Súdržnosť** je v športe  miera schopnosti hráčov vytvárať družstvo, ktoré bude pôsobiť ako jednoliaty celok, jeden z determinantov herného výkonu družstva, pozri súdržnosť (šport)
Slovinská literatúra

**Slovinská literatúra** je súčasťou slovinského umenia. Do obdobia 16. stor. sa zachovalo niekoľko rukopisov.

## Významní predstavitelia
* Primož Trubar - zakladateľ spisovnej slovinčiny
* France Prešeren - významný básnik, predstaviteľ romantizmu
* Ivan Cankar - spisovateľ, dramatik a básnik
* France Bevk
* Srečko Kosovel - básnik, kritik a esejista
* Fran Saleški Finžgar
* Miško Kranjec
* Julius Kugy
* Louis Adamic
* Vladimir Bartol
* Dane Zajc
* Edvard Kocbek

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra v Slovinsku
Helenistické koiné

**Helenistické koiné** (iné názvy: **koiné**, **helenistická gréčtina**, **novozákonná gréčtina**, **novozmluvná gréčtina**, **biblická gréčtina**, **alexandrijská gréčtina**) bol spoločný (spisovný) jazyk starých Grékov, ktorého jadro používania spadá do obdobia asi 350 pred Kr. – 300 / 565 po Kr. Jeho základom bola atičtina (atické starogrécke nárečia) s prvkami iónčiny (iónske starogrécke nárečia). Používal sa vo všetkých gréckych krajinách (Itália, Sicília, Macedónia, Grécko, Trácia, Anatólia, Krym, Kolchida, Kréta, Cyprus, Sýria, Judea, Palestína a severný Egypt). 

Vyvinul sa v 4. stor. pred Kr. spojením viacerých koiné (akýchsi nadnárečových jazykov vo väčších oblastiach), ktoré vznikali v gréckych oblastiach už od cca 500 pred Kr. zo starogréckych nárečí, pričom vychádzal hlavne z atického nárečia. Jeho používanie možno presnejšie datovať: od Alexandrových výprav (po smrti Alexandra Veľkého bola helenistická koiné úradným jazykom v helenistických ríšach) po vládu cisára Justiniána I. v 6. storočí po Kr. 

Bol to prvý "kodifikovaný" grécky jazyk, ktorý sa u ľudu ujal. Mnoho gréckych vzdelancov, hlavne počas rímskej doby, odmietalo tento jazyk a hlásalo návrat ku klasickej atičtine (napr. Herodes Attikos). Rozpadať sa začal už v 3. storočí po Kr. a úplne sa prestal používať v spomínanom 6. storočí. Potom sa z neho začali vyvíjať moderné grécke jazyky. Bol to aj jazyk prvých kresťanov.

V porovnaní so starogréčtinou došlo v helenistickom koiné ku zmenám vo výslovnosti: melodický prízvuk sa menil na dynamický, vznikol prízvuk podobný arabskému, zanikli rozdiely medzi krátkymi a dlhými samohláskami, dvojhlásky ει, αι, οι, ου (ei, ai, oi, ou) sa začali vyslovovať jednoslabične, i,e, i,u. Toto ostalo v gréckych jazykoch dodnes. K podstatným zmenám došlo aj v tvarosloví, počas vývoja jazyka sa presadzujú analytické tendencie. Veľa časov sa pri slovesách vyjadruje opismi, v skloňovaní dochádza k redukcii pádov, ostali iba pády nominatív, akuzatív, genitív a vokatív. Zároveň toto koiné preberá prvky pôvodných lokálnych jazykov. Badateľné to je napríklad pri preklade Biblie do koiné (tzv. Septuaginta) ako i v novozákonných spisoch, kde nachádzame veľké množstvo semitizmov, a to tak v slovnej zásobe ako aj v gramatických štruktúrach.
Výslovnosť h sa stále používala, zapisovala sa znakom v tvare polmesiaca nad písmenom (dassia).

## Externé odkazy
* http://ii.fmph.uniba.sk/~filit/fvk/koine.html

Kategória:Gréčtina
Kategória:Helenizmus
Oswald Külpe

**Oswald Külpe** (* 3. august 1862 – † 30. december 1915, Mníchov) bol nemecký psychológ, žiak W. Wundta.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1862
Kategória:Úmrtia v 1915
Kategória:Nemeckí psychológovia
Súlož

[náhľad|Ilustrácia súlože [Muž|muža a ženy v misionárskej polohe.]]
**Súlož** (iné názvy: **koitus**, **sexuálny styk ľudí**, **pohlavný styk ľudí**, **kohabitácia ľudí**, lat. *coitus*) sú všetky druhy priamej sexuálnej interakcie medzi dvomi alebo viacerými ľuďmi, praktická realizácia sexuality. Súlož je tvorená komplexom fyziologických procesov, psychických procesov, estetických procesov atď. 

Má štyri fázy:
* vyvolanie vzrušenia,
* vzrušenie, 
* orgazmus, 
* uvoľnenie.

Pôvodným a hlavným cieľom súlože je oplodnenie ženy, t. j. reprodukcia druhu a zabezpečenie potomstva. Po oddelení sexuálneho pudu od rozmnožovacieho pudu v priebehu fylogenetického vývinu človeka, sa fyziologickým cieľom súlože stal aj samotný orgazmus a má aj - podobne ako u mnohých primátov a iných živočíchov - veľký význam v nefyziologickej sfére, v komunikácii medzi ľudmi, v upokojovaní a pod.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Sex
Náboženský kult

**Náboženský kult** je súhrn všetkých vonkajších prejavov náboženskej viery, obyčajne určený rituálom.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Náboženstvo
Alexandre Kojève

**Alexandre Kojève** (rus. *Александр Владимирович Кожевников - Alexandr Vladimirovič Koževnikov*, * 28. apríl 1902, Moskva, Rusko – † 4. jún 1968, Brusel, Belgicko) bol francúzsko-ruský filozof.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1902
Kategória:Úmrtia v 1968
Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Francúzski filozofi
Kult osobnosti

220px|náhľad|Mao Ce-Tung, vstup do Zakázaného mesta
**Kult osobnosti** je neprirodzené zveličovanie vlastností (v krajnom prípade aj nadprirodzených) a zásluh osobnosti. Uplatňoval sa v ranom období vývoja ľudstva, v súčasnosti v diktátorských režimoch s nízkou vzdelanosťou a politickou kultúrou más, napr. kult Kim Čong-una v Severnej Kórei. V minulosti to boli kult Adolfa Hitlera v nacistickom Nemecku, J. V. Stalina v Sovietskom zväze, Ferdinand Marcos v Filipíny, alebo Mao Ce-tunga v ČĽR.

## Pozri aj
* kult
* náboženský kult
*Stalinov kult osobnosti

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kulty
Stredoeurópska literatúra

**Stredoeurópska literatúra** je súčasť stredoeurópskej kultúry.

## Pozri aj
*česká literatúra
*európska literatúra
*maďarská literatúra
*nemecká literatúra
*rakúska literatúra
*slovenská literatúra
*stredoeurópske umenie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Kolchida

thumb
**Kolchida** alebo **Kolchis** (gr.) je krajina na východnom pobreží Čierneho mora (západné Gruzínsko), v gréckej mytológii vlasť Medey a cieľ argonautov. Od 6. storočia pred Kr. do 2. storočia pred Kr. Kolchidské kráľovstvo, od 1. storočia súčasť gruzínskych štátnych útvarov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Grécka mytológia
Kategória:Dejiny Gruzínska
Kulteranizmus

**Kulteranizmus** alebo **gongorizmus** je jeden z dvoch hlavných prúdov španielskej barokovej literatúry (popri konceptizme) uprednostňujúci poéziu, jazyk vzdelancov plný novotvarov,
zložitých metafor.

Podľa svojho najvýznamnejšieho predstaviteľa L. de Góngoru sa nazýva aj gongorizmus.

## Externé odkazy
* 

Kulteranizmus
Kategória:Literatúra v španielskom jazyku
Kategória:Poetické žánre
Kolégium

**Kolégium** (z lat. collegium = spoluúradovanie / zbor / spoločenstvo, spolok, družstvo, cech) môže byť:
* zbor alebo zhromaždenie či porada pracovníkov rovnakého zadelenia/ odboru
* skupina alebo zhromaždenie či porada vedúcich spoločne rozhodujúcich pracovníkov nejakej inštitúcie
*poradný zbor rektora alebo dekana
* (v niektorých krajinách a staršie aj na Slovensku) študentský domov
* (v niektorých krajinách) typ vysokej školy, najmä nerozdelenej na jednotlivé fakulty, synonymum v anglosaských krajinách: college, pozri napr. college
* séria prednášok na jednu tému na univerzite
* v cirkvi: 
** rímskokatolícka vysoká škola, pozri kolégium (katolícka vysoká škola)
** vyššia protestantská škola, pozri kolégium (protestantská škola)
* v histórii:
** domov pre študentov a profesorov pri stredovekých univerzitách (od 13. stor.), neskôr aj miesto konania prednášok, pozri kolégium (stredoveký internát)
** vysoká odborná škola (napr. v Uhorsku), lat. collegium, pozri kolégium (historická vysoká odborná škola)
** v starovekom Ríme: združenie ľudí rovnakých povolaní/záujmov, pozri kolégium (staroveký Rím)
** v Svätej rímskej ríši: jeden z troch poradných a uznášajúcich sa zborov ríšskeho snemu ríše (kurfirsti, ríšske kniežatá, ríšske mestá), pozri kolégium (rímskonemecká ríša)
** v Rusku v v 18. a 19. stor.: ústredné orgány štátnej správy, pozri kolégium (Rusko)

## Referencie

## Pozri aj
* biskupské kolégium
* Kolégium Antona Neuwirtha
* evanjelické kolégium
Kultivácia

**Kultivácia** alebo **kultivovanie** (lat.) môže byť:
*v poľnohospodárstve: 
**mechanické upravovanie (pôdy, plochy), najmä pred siatím, pozri napr. kultivácia pôdy
**pestovanie rastliny, pozri pestovanie (rastliny)
**hlavná časť pestovania rastliny, t.j. ošetrovanie rastliny, pozri pod pestovanie (rastliny)
*v biológii: pestovanie a rozmnožovanie buniek, tkanív, mikroorganizmov v laboratórnych podmienkach, tvorenie kultúr, pozri kultivácia (mikrobiológia)
*zošľachťovanie, vzdelávanie, zdokonaľovanie, cibrenie
*v synkriticizme: pretváranie zlého na dobré alebo dobrého na lepšie

## Externé odkazy
*
Kolektív

**Kolektív** je skupina ľudí spojených spoločnou prácou a spoločným záujmom.

## Pozri aj
* jednotlivec
* skupina

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Tibetská literatúra

**Tibetská literatúra** je významná súčasť tibetského umenia alebo tibetskej kultúry, ktorá vznikla pod vplyvom dvoch veľkých východných kultúr - čínskej kultúry a indickej kultúry. Medzi kočovnými kmeňmi Tibetu odnepamäti jestvovala ľudová poézia, epické a náboženské povesti späté so starým tibetským šamanizmom (pozri bönizmus). Tibetská literatúra sa formovala na základe ústnej epiky (Geserchán). Najstaršie písomné pamiatky v tibetčine pochádzajú zo 7. storočia (kroniky, historické a náboženské legendy), od 8. storočia vplyv budhizmu, preklady indických budhistických spisov zaradené do súborov Kandžur a Tandžur (zač. 14. storočia), tibetská verzia Rámajány; od 9. storočia podľa čínskych vzorov svetské anály. Neskoršia literatúra je zväčša dielom učených mníchov (básnik Mi-la Ras-pa, historiograf Bu-ston Rin-čhen-grub, náboženský reformátor Bcon-kha-pa, politik a učenec Sang-rgias Rgja-mccho, 5. a 6. dalajláma, historiograf Je-šes Dpal-'bjor). Od 18. storočia zosilnenie vplyvu lamaizmu.

Po 2. svetovej vojne je tibetská literatúra pod čínskym vplyvom.

## Externé odkazy
* 

Literatúra
Kategória:Literatúra v tibetskom jazyku
Svetová literatúra

**Svetová literatúra** je hypotetický štruktúrny celok, ktorý vzniká v procese vzájomného pôsobenia národných literatúr, jednotlivých spojov, vplyvov a navzájom sa nezávisle vyvíjajúcich tendencií, smerov a prúdov v istých obdobných historickospoločenských a kultúrnych podmienkach; dospieva sa k nemu cestou komparácie jednotlivých národných literatúr a kultúrnych celkov. Pojem svetovej literatúry razil po prvý raz J. W. Goethe a myslel ním vzájomné spojitosti kultúrnych oblastí, vznikajúce historicky v dôsledku zväčšujúcich
sa možností vzájomnej komunikácie a výmeny kultúrnych statkov.

Medzi najstaršie diela svetovej literatúry patrí Kniha premien, Gilgameš,
Achnaton: Hymnus na slnko, Š-ťing, Žalmy, Homér:
Odyseia, Hesiodos: Práce a dni.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Kolektivizmus

**Kolektivizmus** môže byť:
* názor kladúci dôraz na skupinu, spoločenstvo, kolektív
* uprednostňovanie kolektívu pred jednotlivcom.

## Externé odkazy
*
Turecká literatúra

**Turecká literatúra** je významná zložka tureckej kultúry, ktorá zahrnuje ako najstaršie písané pamiatky runové nápisy z 8. storočia v dnešnom Mongolsku a literatúru ríše Ujgurov (8. storočie - 12. storočie). So sťahovaním tureckých kmeňov na západ sa od 11. storočia stredisko tureckej kultúry postupne prenieslo do Malej Ázie, kde vznikla predovšetkým bohatá poézia kladúca dôraz na dokonalosť formy.

V 13. stor. nastalo silné ovplyvnenie islamskou mystikou - sufizmus (básnik Yunus Emre, básnici pri osmanskom panovníckom dvore).

## Externé odkazy
*
Umelecká literatúra

**Umelecká literatúra** alebo **krásna literatúra** je jeden zo základných druhov umenia, literatúra tvorená textami s funkciou estetickou, zábavnou a slovesné umenie (alebo umenie slova), ktorého materiálom je jazyk.

Rozdeľuje sa na drámu, epiku a lyriku. Je predmetom skúmania najmä v literárnej vede a filológii.Umelecká literatúra obsahuje texty, ktoré sa zameriavajú na dosiahnutie estetického účinku. Patria sem všetky diela epiky, lyriky a dramatickej tvorby. Súčasťou umeleckej literatúry je aj folklór. Umelecká literatúra sa na rozdiel od vecnej vyznačuje svojským obsahom a osobitými sémantickými (významovými) vlastnosťami.

## Pozri aj

*epika
*poézia
*umelecká próza
*literárna veda

## Externé odkazy
* 

Umelecká literatúra
Kolo

**Kolo** môže byť:

* kruhovitý útvar
* zastarano: koleso
* v tanci: ľudový tanec v pravidelnom kruhu, pozri kolo (tanec)
* v športe: (fyzický) okruh dráhy
* v športe, politike a podobne: ucelená časť/fáza organizovaného podujatia alebo súťaže

## Pozri aj
* Koło, poľské mesto, obec a okres
Arabská kultúra

**Arabská kultúra** alebo **islamská kultúra** je kultúra po arabsky hovoriacich národov, teda nielen Arabov; súčasť azijskej kultúry a európskej kultúry. Arabská kultúra vyrastá osvojením si starých kultúr Predného Východu, predovšetkým helenistickej a iránskej, ale aj egyptskej, sýrskej a iných. Centrami kultúrneho života boli veľké mestá ako Damask, Bagdad, Káhira atď. Arabskú kultúru tvorí arabská veda, arabská filozofia, arabské umenie, islam.

## Pozri aj
* mešita
* arabské písmo
* arabčina
* arabi

## Externé odkazy
* 


Kategória:Kultúra podľa etnika
Kategória:Kultúra podľa oblasti
Archaická kultúra

**Archaická kultúra** môže byť:
* kultúra archaickej spoločnosti
* časť predkolumbovskej civilizácie vo východnej Severnej Amerike, pozri archaická kultúra (Severná Amerika)

## Pozri aj
*archaické obdobie
Litológia

**Litológia** (gr.) pôvodne náuka, ktorá skúma sedimentárne horniny, sedimentárna petrografia. Zaoberá sa najmä tým, v akých podmienkach a akými fyzikálno-chemickými mechanizmami sa tieto horniny formovali. V súčasnosti sa termín zvykne používať pri označení makroskopického opisu usadených hornín teda opisu vlastností hornín, ktoré možno pozorovať voľným okom. Patria medzi ne textúry hornín ako je zrnitosť, formy vrstvovitosti, farba atď. 

## Zdroje
* 
* http://www.geology.cz prístup 10.7.2007
*  Krist, E., Krivý, M., 1985; *Petrológia.* Alfa, Bratislava, 464 s.

Kategória:Geologické termíny
Kategória:Usadené horniny
Litorál

**Litorál** alebo **litorálne pásmo** (z lat. *lit*(*t*)*oralis* = pobrežný) môže byť:
*všeobecne: pobrežná oblasť alebo krajina
*v geomorfológii: pobrežná oblasť vôd s osobitným vývojom tvarov na brehu a pod vodou, kde sa usadzujú terigénne sedimenty, pozri pod klastický sediment
*v biogeografii: prechodné pásmo na rozhraní súše a mora či jazera (v užšom zmysle len mora), ktorého presnejšia definícia nie je ustálená, ale (pokiaľ ide o jeho spodnú hranicu) najčastejšie sa uvádza, že litorál zahŕňa presvetlenú oblasť bentálu až do hĺbky kompenzačného svetelného bodu (podľa niektorých zdrojov litorál zahŕňa epilitorál, supralitorál, eulitorál [resp. eulitorál a infralitorál] a sublitorál, iné zdroje do definície nezahŕňajú epilitorál, ďalšie zdroje ani sublitorál a často sa litorál stotožňuje len s eulitorálom), pozri litorál (biogeografia)
*v stavebníctve:  a) plytká časť vodnej nádrže rýchlo zarastajúca vodnými rastlinami, b) oblasť dna sladkovodnej nádrže medzi najvyššou a najnižšou úrovňou hladiny za rok, pozri litorálne pásmo (vodná nádrž)

## Referencie


## Pozri aj
*pelagiál
Komentár

**Komentár** môže byť:
* (sprievodný) výklad, bližšie vysvetlenie k dačomu
* v literatúre: 
** sprievodný výklad vydávaného textu; vedecký výklad nejakého spisu, napríklad textov starovekých autorov; vysvetlivky a poznámky k tažko zrozumiteľnému alebo úryvkovitému dielu, pozri komentár (výklad)
** v právnych textoch: podrobný písomný sprievodný výklad (dôležitejšej) právnej normy
* v novinárstve: publicistický žáner, pozri komentár (publicistický žáner)
* v softvéri: pozri komentár (softvér)

## Referencie
Vecná literatúra

**Vecná literatúra** je otvorený súbor jazykových prejavov, ktoré sa využívajú tam, kde podávateľ sleduje cieľ odovzdať prijímateľovi vecnú informáciu. Z funkčného hľadiska sa k vecnej literatúre priraďujú texty, ktoré v procese komunikácie vznikajú v presne vymedzených oblastiach spoločenského života a práce. Sú to prejavy dorozumievacích (vecných) štýlov. Vecná informácia sa vnútorne diferencuje podľa cieľa a zámeru, ktorý podávateľ svojim konkrétnym jazykovým prejavom sleduje. Navonok sa to prejavuje v štýlovej a žánrovej diferenciácii.

Texty vecnej literatúry sú zamerané najmä na komunikovanie vedeckých poznatkov z rôznych oblastí vedeckovýskumnej práce, politiky, techniky a výroby (náučné texty), na pohotové a objektívne informovanie o aktuálnych otázkach spoločenského, politického, hospodárskeho, kultúrneho a športového života (publicistické texty) a napokon na diferencovanú oblasť administratívno-právneho styku, v ktorých sa regulujú alebo aj normujú vzťahy medzi ľuďmi, inštitúciami a štátnou správou (administratívne texty).

Štýlovo a žánrovo pestrú varietu textov vecnej literatúry zjednocuje to, že sa v nej jazyk využíva vo svojej základnej, komunikatívnej funkcii. Ich spoločným jazykovo-štýlovým znakom je tendencia preferovať nocionálne prostriedky pred emocionálno-expresívnymi, prvotné využívanie jednoznačných a presných pomenovaní, obmedzenie polysémickosti a obraznosti výrazu.

Obsah vyjadrenia dominuje nad formou výrazu.

Výraz prvotne slúži na rýchly a presný prenos informácie.

Napriek tomu sú vecné texty aj z hľadiska výrazu do istej miery diferencované, a to podľa svojej štýlovej, resp. aj žánrovej príslušnosti a v menšej miere aj podľa individuálnych štýlových rozdielov.

## Pozri aj
*literárne dielo
*literárna komunikácia

## Literatúra
* 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Theodor Litt

**Theodor Litt** (* 27. december 1880, Düsseldorf, Nemecko – † 16. júl 1962, Bonn) bol nemecký filozof a pedagóg, ktorý sa venoval najmä filozofii kultúry.

## Dielo
**Geschichte und Leben. Von den Bildungsaufgaben geschichtlichen und sprachlichen Unterrichts*, Leipzig/Berlin 1918, ab der 2. veränderten Aufl. mit dem Untertitel *Probleme und Ziele kulturwissenschaftlicher Bildung*
**Individuum und Gemeinschaft. Grundfragen der sozialen Theorie und Ethik*. Leipzig/Berlin 1919, ab der 2. völlig neu bearbeiteten Aufl. 1924 mit dem Untertitel *Grundlegung der Kulturphilosophie*, 3. abermals umgearbeitete Aufl. 1926 
**Erkenntnis und Leben. Untersuchungen über Gliederung, Methoden und Beruf der Wissenschaft*, Leipzig/Berlin 1923
**Die Philosophie der Gegenwart und ihr Einfluss auf das Bildungsideal*, Leipzig/Berlin 1925
**Möglichkeiten und Grenzen der Pädagogik. Abhandlungen zur gegenwärtigen Lage von Erziehung und Erziehungstheorie*, Leipzig/Berlin 1926
**'Führen' oder 'Wachsenlassen'. Eine Erörterung des pädagogischen Grundproblems*, Leipzig/Berlin 1927
**Wissenschaft, Bildung, Weltanschauung*, Leipzig/Berlin 1928
**Kant und Herder als Deuter der geistigen Welt*, Leipzig 1930
**Einleitung in die Philosophie*, Leipzig/Berlin 1933
**Die Selbsterkenntnis des Menschen*, Leipzig 1938
**Der deutsche Geist und das Christentum*, Leipzig 1938
**Das Allgemeine im Aufbau der geisteswissenschaftlichen Erkenntnis*, Leipzig 1941
**Geschichte und Verantwortung*, Wiesbaden 1947
**Denken und Sein*, Stuttgart/Zürich 1948
**Mensch und Welt. Grundlinien einer Philosophie des Geistes*, München 1948
**Staatsgewalt und Sittlichkeit*, München 1948
**Wege und Irrwege geschichtlichen Denkens*, München 1948
**Die Geschichte und das Übergeschichtliche*, Hamburg 1949
**Geschichtswissenschaft und Geschichtsphilosophie*, München 1950
**Der Mensch vor der Geschichte*, Bremen 1950
**Naturwissenschaft und Menschenbildung*, Heidelberg 1952
**Hegel. Versuch einer kritischen Erneuerung*, Heidelberg 1953
**Das Bildungsideal der deutschen Klassik und die moderne Arbeitswelt*, Bonn 1955
**Die Wiedererweckung des geschichtlichen Bewußtseins*, Heidelberg 1956
**Technisches Denken und menschliche Bildung*, Heidelberg 1957
**Leibniz und die deutsche Gegenwart*, Wiesbaden 1947
**Wissenschaft und Menschenbildung im Lichte des Ost-West-Gegensatzes*, Heidelberg 1958
**Freiheit und Lebensordnung. Zur Philosophie und Pädagogik der Demokratie*, Heidelberg 1962
**Pädagogik und Kultur. Kleine pädagogische Schriften 1918-1926*, hg. v. F. Nicolin, Bad Heilbrunn 1965

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Werner Flach: Theodor Litts Grundlehre. Dem Andenken Theodor Litts gewidmet
* Theodor Litt Symposium
* Der Nachlass des Erziehungswissenschaftlers und Philosophen Theodor Litt (PDF-Datei; 42&nbsp;kB)
* Die gegenwärtigen Kontroversen in der deutschen Erziehungswissenschaft über das Verhältnis der Geisteswissenschaftlichen Pädagogik zum Nationalsozialismus
* Zum 125. Geburtstag von Prof. Dr. Theodor Litt

## Zdroj
* 
* 

Kategória:Nemeckí filozofi
Kategória:Nemeckí pedagógovia
Kategória:Držitelia Radu Pour le Mérite
Kategória:Osobnosti z Düsseldorfu
Komentovanie

**Komentovanie** je zaujímanie stanoviska k niečomu, podávanie výkladu spisu, diela, udalosti ap.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Liturgika

**Liturgika** (z gréckeho λειτουργία verejná služba, služba ľudu) je jednou z oblastí teológie, ktorá sa odborne zaoberá liturgiou. Skúma bohoslužobný život cirkvi a jeho vývoj. Snaží sa o interpretáciu a vysvetlenie významu úkonov pre potreby veriacich.

Pojem prvýkrát použil Georg Cassander (1513 – 1566), ktorý ním označuje vedeckú reflexiu kresťanskej bohoslužby. Pojem liturgika sa však v katolíckom a protestantskom prostredí presadil až v 18. storočí. Z hľadiska teologickej klasifikácie je liturgika súčasťou pastorálnej teológie, niekedy sa však chápe ako súčasť dejín teológie. S liturgikou súvisí štúdium cirkevných dejín, estetiky, hudobnej vedy, divadelnej vedy, folkloristiky a komunikácie.

## Literatúra

* Adolf, Adam, *Liturgika: křesťanská bohoslužba a její vývoj*. Vyšehrad 2001.
* Josef Foltýnovský, *Liturgika*, Olomouc: Lidové knihkupectví, 1936.
* Břetislav, Horyna *Úvod do religionistiky*, Praha : Oikumené, 1994.
* Pavel Kopeček, *Slavení křesťanského tajemství, I. díl - Fundamentální liturgika*, Brno: Katechetické centrum biskupství brněnského, 2006.
* Otto H. Pesch, *Druhý vatikánský koncil 1962-1965. Příprava, průběh a odkaz*, Praha : Vyšehrad, 1996.

Kategória:Náboženstvo
Komické

**Komické** je forma emocionálneho hodnotenia javov, ktorá sa prejavuje spravidla smiechom ako fyziologickou reakciou subjektu. Podľa Bergsona pre
pozorovateľa vzniká komické predovšetkým vtedy, keď sa tuhá kontinuita presadzuje namiesto prispôsobenia. Smiech sa potom javí ako trest za pokračujúce mechanické dianie, ktoré vytláča prispôsobovanie sa.

Zdrojom komična sú najčastejšie nepravdepodobné javy, vznešenosť naruby, predstierané nehody a ťažkosti (niekedy aj nepredstierané, kedy ide o čierny humor).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Emócie
Byzantská kultúra

**Byzantská kultúra** je byzantský spôsob pretvárania zla na dobro, škaredého na krásno; osobitná vývojová etapa v dejinách kultúry, ktorá spadá do doby neskorej antickej kultúry a stredovekej kultúry; je to kultúra mnohonárodnej Byzantskej ríše. Byzantská kultúra je súčasťou ázijskej kultúry i európskej kultúry, na pôde ktorej sa stretá so západnou kultúrnou (pozri: spor o Filioque).

Byzantská kultúra zahrnuje najmä byzantské umenie, byzantskú filozofiu a
pravoslávie.

## Pozri aj
* Athos
* Byzantská ríša
* filioque
* byzantská filozofia
* byzantský humanizmus
* Konštantinopol
* európska kultúra
* grécka kultúra
* rímska kultúra
* stredoveká kultúra
* turecká kultúra
* pravoslávie
* spor o Filioque

## Externé odkazy
* 

Kategória:Byzantská ríša
Livres d’heures

náhľad
náhľad
**Livres d'heures** (v preklade z fr. *knihy hodín*) sú hodinky, modlitebné knihy, určené laikom. Používali sa najmä v 12. - 16. storočí. Boli bohato ilustrované.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Liturgia hodín
Kategória:Kresťanská literatúra
Kategória:Umenie
Komika

**Komika** (gr.) môže byť:
*  umenie predstaviť niečo smiešne, žartovné
* niečo spôsobujúce veselosť a smiech
* smiešnosť, žartovnosť, vtipnosť
* odbor komického umenia.

## Externé odkazy
*
Komentátor

**Komentátor** je kto robí výklad k dačomu, ten kto robí komentár.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Povolania
Komparácia

**Komparácia** môže byť:
*porovnávanie
*poeticky: prirovnanie
*v jazykovede:
**v gramatike: stupňovanie prídavného mena alebo príslovky
**porovnávanie vývoja príbuzných jazykov
*v geodézii: porovnanie dĺžok meradiel
Kultúra čítania

**Kultúra čítania** je pestovanie schopnosti chápať prečítané, postihovať z neho to podstatné, zostavovať výpisky, pestovanie sustavnosti čítania, ohladuplného zaobchádzania s knihou atď.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra
Komparácia filozofií

**Komparácia filozofií** je metóda zisťovania zhodných a rozdielnych vlastností filozofií alebo filozofém vôbec. Prispieva k definovaniu filozofémologickej jednotky.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Lobsang Rampa

**T. Lobsang Rampa** (* prelom 19. a 20. storočia, Lhasa - † začiatok 80. rokov 20. storočia, Kanada) bol tibetský láma a opát, poradca 13. dalajlámu. Keď mal 7 rokov, poslali ho do lamasérie, aby tam študoval  lekárstvo. V lamasérii ho vybrali ako jediného v tej dobe pre zvláštnu operáciu otvorenia tretieho oka, ktorej účelom je stimulovať tú časť mozgu, v ktorej je údajne uložené centrum mimozmyslového vnímania. Jeho vrodený talent sa týmto zákrokom údajne zmnohonásobil a Lobsang Rampa nielenže videl obyčajným okom auru, z ktorej sa učil vyčítať duchovnú vyspelosť, charakter, úmysly, myšlienky i zdravotný stav skúmanej osoby, ale posilnili sa tým aj jeho ostatné "paranormálne" schopnosti, ako telepatia, jasnovidectvo atď. Bol autorom kníh *Tretie oko*, *Lekár z Lhasy* a *Príbeh Lobsanga Rampu*.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Kultúra Ďalekého východu

**Kultúra Ďalekého východu** je významná súčasť ázijskej kultúry; tvorí ju kultúra indická, nepálska kultúra, tibetská kultúra, kultúry juhovýchodnej Ázie, najmä Sumatry a Jávy,kŕejskej kultúry, čínskej kultúry a japonskej kultúry.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra
Komparatistika

**Komparatistika** je porovnávacia veda alebo špecifický odbor či výskumná špecializácia, ktorá pracuje metódou porovnávania čiže komparácie. 

Komparatistika sa uplatňuje napr. v týchto vedných odboroch: 
*porovnávacia jazykoveda, 
*porovnávacia literárna veda, 
*porovnávacia právna veda, 
*komparatívna religionistika, atď.

## Externé odkazy
*
Nikolaj Ivanovič Lobačevskij

**Nikolaj Ivanovič Lobačevskij** (; * 1. december 1792, Nižný Novgorod, Ruská ríša – † 24. február 1856, Kazaň, Ruská ríša) bol ruský matematik, spolutvorca neeuklidovskej geometrie: Lobačevského geometria má tie isté axiómy ako euklidovská geometria, okrem axiómy o rovnobežkách. V Lobačevského geometrii sa postuluje, že bodom, ktorý neleží na priamke *a*, možno viesť v danej rovine určenej týmto bodom a priamkou aspoň dve priamky, ktoré nepretínajú priamku *a* (z toho už vyplýva, že je ich nekonečne mnoho).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Lobachevsky song pieseň Toma Lehrera, v MP3 formáte
* Stránky venované Lobačevskému 

## Zdroj
* 

Kategória:Ruskí matematici
Kategória:Geometri
Kategória:Držitelia Radu svätej Anny
Právna komparatistika

**Právna komparatistika** je porovnávací výskum práva, ktoré (pokiaľ ide o pozitívne právo) je rôzne v rôznych štátoch a samo sa pre porovnávanie ponúka. Uvedomelá a cieľavedomá právna komparatistika je v odbore právnej vedy špecializácia s neveľmi dlhou históriou a spravidla sa datuje od roku 1869, keď v Paríži založili doposiaľ existujúcu Société de législation comparée. Vedecké základy porovnávacej právnej vedy však boli položené až na prelome 19. stor. a 20. stor. Prvý právnokomparatistický kongres sa konal v Paríži roku 1900. Po ňom nasledoval rozkvet porovnávacej právnej vedy, o ktorý sa zaslúžili jej priekopníci, vtedy preslávení francúzski právnici Francois Raymond Saleilles a Edouard Lambert, ktorých pokladajú za zakladateľov modernej porovnávacej právnej vedy.

Zakladateľom právnej komparatistiky na Slovensku je Štefan Luby.

## Pozri aj
* komparatistika
* komparácia
* porovnanie

## Externé odkazy
*
Logging

**Logging** je žurnál, záznam transakcií a činností, ktoré sa uskutočňujú pri seanse so vzdialeným počítačom, do osobitného súboru.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Informatika
Kompatibilita

**Kompatibilita** (lat.) je zlučiteľnosť, spojiteľnosť.

## Pozri aj
* zlučiteľnosť
* Spätná kompatibilita

## Externé odkazy
*
Etnografická kultúra

**Etnografická kultúra** je súhrn etnografických typov (opakujúcich sa druhov predmetov a javov, činností), vymedzený v čase a priestore.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etnológia
Logicizmus

**Logicizmus** môže byť: 

* chápanie axióm ako postulátov myslenia;
* tendencia chápať psychické procesy ako logické akty (súdy) (Brentano ai.) odvodzovanie psychických procesov z logických aktov;
* smer v logicko-filozofickom zdôvodňovaní matematiky, pozri Logicizmus (filozofia)

## Externé odkazy
*
Kompetencia

**Kompetencia** môže byť:
* právomoc, okruh pôsobnosti, rozsah právomoci, príslušnosť po odbornej alebo vecnej stránke
* v jazykovede: schopnosť človeka produkovať rečové prejavy na základe poznatkov o jazykovom systéme uložených v pamäti (napr. podľa jazykovej teórie generatívnej gramatiky), pozri kompetencia (jazykoveda)
*v genetike: schopnosť bakteriálnych buniek prijať a zabudovať cudzorodú DNA, pozri kompetencia (baktérie)
Euroamerická kultúra

**Euroamerická kultúra** je súčasť svetovej kultúry; kultúra vyrastajúca v prvom rade na báze
kultúrneho dedičstva, ktoré po sebe zanechali starovekí Gréci, Rimania a starovekí Židia. Jej základom a východiskom je európska kultúra.

1979 a neskôr, jedným z hlavných sebareflexívnych pojmov euroamerickej kultúry sa stáva pojem postmodernizmu. 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kultúra
Grécka kultúra

**Grécka kultúra** je súčasť európskej kultúry alebo euroamerickej kultúry. Je to kultúra prináležiaca ku Grécku alebo grécky spôsob pretvárania zla na dobro a ošklivého na krásu. Pri gréckej kultúre sa myslí v prvom rade na tú časť antickej kultúry, ktorej nositeľmi boli Gréci. Zahrnuje grécku filozofiu, grécke umenie, grécku mytológiu, grécke náboženstvo, grécku vedu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Grécko
Kategória:Kultúra
Jazyková kompetencia

**Jazyková kompetencia** (po angl. linguistic competence, po nem. sprachliche Kompetenz) je tvorivá schopnosť hovoriacich/počúvajúcich konštruovať vety daného jazyka a rozumieť im, poznávať ich štruktúru.

Podľa Piageta korení jazyková kompetencia v senzomotorickej činnosti dieťaťa.

## Jazyková kompetencia podľa Chomského
Jazyková kompetencia je súbor schopností/znalostí uschopňujúcich hovoriaceho tvoriť (generovať) a chápať vety vrátane tých viet, ktoré ešte nikdy nepočul a zatiaľ ani nepoužil. Do súboru schopností tvoriacich jazykovú kompetenciu patrí napr. vetotvorná schopnosť, výrazovoidentifikačná schopnosť a významovoidentifikačná schopnosť. Jazyková kompetencia je schopnosť hovorcu-poslucháča (speaker-hearer) porozumieť vetám, ktoré predtým nikdy nepočul a tvoriť nové vety, ktorým budú rozumieť iní, schopnosť rozlíšiť správne utvorené vety od nesprávnych aj vtedy, keď hovorca poslucháč (malé dieťa alebo človek, ktorý explicitne neovláda gramatiku).

Vývin jazykovej kompetencie postupuje od počiatočného stavu, ktorý je geneticky determinovaný, cez prechodné stavy až konečne dosahuje stacionárny stav, ktorý sa potom mení už len okrajovo - povedzme dopĺňaním slovníka. Človek sa rodí s mechanizmom osvojenia jazyka, ktorý sa podobá schránke vopred umiestnenej v centrálnom nervovom systéme, do ktorej sa prostredníctvom uší dieťaťa dostáva jazyková informácia. Prostredie len budí tuto schopnosť.

## Externé odkazy
* 
* 
* 

Kategória:Jazykoveda
Logické

**Logické** je súvislosť medzi stránkami rozvinutého celku; štruktúra rozvinutého celku. Podľa Černíka znamená logické  hotové pojmy, súdy a úsudky a pojmotvorný proces.

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Logika
Komunikatívna kompetencia

**Komunikatívna kompetencia** sú podľa Habermasa podmienky, ktoré musia byť splnené, aby si dvaja hovoriaci mohli oznamovať.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Komunikácia