Huntovci-Poznanovci

**Huntovci-Poznanovci** alebo **Hunt-Poznanovci** (základný tvar: **Hunt-Poznan**; ) bol uhorský šľachtický rod (resp. najmä neskôr dva rody zlúčené do jedného). Niektoré staršie výskumy predpokladali švábsky pôvod rodov, avšak najnovšie výskumy poukazujú minimálne u Poznanovcov na slovanský pôvod. U Huntovcov je etnický pôvod dodnes diskutabilný. Majetky Poznanovcov pôvodne ležali pri rieke Nitra, majetky Huntovcov pri rieke Ipeľ. Neskôr rod získal ďalšie majetky a vplyv vďaka mocenskému a sobášnemu spojeniu s rodom Arpádovcov.

## Dejiny rodu
Uhorskí kronikári pôvod rodov kládli do nemeckého Švábska. Šimon z Kézy Hunta a Poznana považoval za bratov, počas svojej cesty do Svätej zeme zostali v Gejzovom Uhorskom veľkokniežatstve. Kronikár Ján z Turca ich zase spomína slovami:

Dnešná historiografia už vie, že Hunt a Poznan určite neboli bratmi a s najväčšou pravdepodobnosťou ani nemeckého pôvodu. Poznan totiž nie je odvodené od nem. „*Patzmann*“, ako sa predtým mylne interpretovalo, ale pôvod má v slovanskom jazyku, význam mena je teda „*poznaný*“. Meno Hunt sa v listinách nachádza v podobe *Cuntius*, a podľa prof. Jána Lukačku mohla byť dôvodom častých problémov nedostatočné dotiahnutie slučky na písmene „*G*“. Pôvodný tvar mohol byť „*Guntius*“. Slovanský pôvod tohto mena možno odvodzovať podľa písmena „*G*“, ktorý sa zamenil za „*H*“ až v období 12. storočia. Význam mena Hunt/Hont nemá nič spoločné s nem. slovom „*hund*“ (pes), ako mylne uvádzali niektorí kronikári.

Hunt a Poznan boli staré rody, ktorých korene s najväčšou pravdepodobnosťou siahali až do čias Veľkej Moravy. Svedčí o tom aj rozsah majetkov, ktorými disponovali už koncom 10. storočia a fakt, že nepatrili k staromaďarskej kočovníckej aristokracii. Huntovci vlastnili majetky v oblasti Hontu, Malohontu a Novohradu, majetky Poznanovcov sa rozkladali prevažne v okolí Nitry a v Ponitrí. 

Najstarší príslušníci rodov, veľmoži Hunt a Poznan, sa spomínajú v roku 997, keď sa v Bíni zhromažďovalo vojsko veľkokniežaťa Štefana a keď ho Hunt a Poznan „*opásali mečom*“ a boli menovaní do pozície Štefanových osobných strážcov. V rokoch 10011002 sa taktiež zúčastnili Štefanovho ťaženia proti šomoďskému vojvodovi Kopáňovi.

V 10. storočí sa Poznanovci stali svetskými patrónmi benediktínskeho kláštora pod Zoborom. Potomkovia Hunta mali v 11.12. storočí rozsiahle majetky v Hontianskej stolici, potomkovia Poznana veľké majetky v údolí rieky Nitry. Rod Poznanovcov pravdepodobne vymrel po meči a asi v 2. polovici 12. storočia sa obidva rody spojili manželským zväzkom. Lampert II. z rodu Hunt-Poznan, dostal za manželku sestru uhorského kráľa Ladislava I. Blízke rodinné spriaznenie s kráľovskou dynastiou, a bohaté veno kráľovskej manželky, mu nepochybne zabezpečilo rýchly kariérny rast. Lampert bol takisto zakladateľom kláštora v Bzovíku a v roku 1124 sa zúčastnil ťaženia uhorského kráľa Štefana II. na Dalmáciu. Lampert II. i jeho syn Mikuláš zomreli v bitke počas občianskej vojny.

K Huntovcom-Poznanovcom preukázateľne patril i župan Tomáš, ktorý bol nitrianskym županom v prvej štvrtine 13. storočia. Tomáš sa vyznamenal vojenskou službou kráľovi Imrichovi, keď viedol vojenské oddiely v Bulharsku, ale aj vo Svätej nemeckej ríši, kde so svojimi oddielmi, a oddielmi Sikulov, podporoval Přemysla Otakara I. v bojoch proti nemeckému cisárovi. Spojený rod sa v 1. polovici 13. storočia rozdelil na tri vetvy, z ktorých sa postupom času vyčlenilo ešte viacero ďalších šľachtických rodov (medzi nimi napr. Forgáčovci, Baťánovci, Pázmáňovci).

Okolo roku 1201 zastával Martin z rodu Hunt-Poznan úrad župana a pôsobil ako dalmátsko-chorvátsky bán. V rokoch 1202 a medzi rokmi 12121213 bol bánom Slavónska a v rokoch 1224 a 1234 krajinským sudcom. Založil opátstvo premonštrátov *Ipolyság* (dnes Šahy na Slovensku). Ďalší členovia rodu Ondrej a Tomáš, synovia Ivanka, dali kráľovi Belovi IV. na konci bitky s Tatármi pri úteku pri rieke Slaná svojho koňa aby kráľ mohol ujsť z bojiska v roku 1241.

Historik Ján Lukačka potvrdil, že v celom súbore mien Huntovcov-Poznanovcov od 11.13. storočia nenesú akékoľvek náznaky nemeckých mien. Naopak veľmi výrazná je „*slavicita*“, ktorá je v oboch vetvách rodu zreteľná až do začiatku 14. storočia. Pokračovateľmi rodu Huntovcov-Poznanovcov boli najmä grófi zo Svätého Jura a Pezinka a šľachtický rod Forgáčovcov. Z rodu Huntovcov-Poznanovcov pochádzajú aj šľachtici zo Šíšova, zo Seku a Hradnej, z Nýroviec a Bučian a šľachtici z Nitrianskej Blatnice.

## Známi príslušníci rodu
Medzi najvýznamnejších členov rodu patrili:

*Huntovci*

* Hunt *(Hont)* (* cca 997† 1037), veľmož, osobný strážca kráľa Štefana I.
* Hypolit († 1132), brat Lamperta II.
* Lampert II. (* 1080† 1132), zakladateľ kláštora v Bzovíku
* Mikuláš († 1132), syn Lamperta II.
* Martin (* 1200† 1245), župan, dalmátsko-chorvátsky bán, slavónsky bán, krajinský sudca

*Poznanovci*

* Poznan (* 997† 1030), veľmož, osobný strážca kráľa Štefana I.
* Bukven (* 1010† 1050), župan
* Dedo (1111) nitriansky župan
** Kozma (* 1113† 1123), dvoran
* Káčš (1111), nitriansky župan
**Mojžíš (* 1105† 1113), nitriansky župan
** Poznan (* cca 1100† 1150)
***Farkaš *(Vlk)* († 1164)
*** Čanád
*** Ivanč *(Ivanch)*, predok Forgáčovcov
*** Tomáš, predok svätojurských a pezinských grófov

* Ondrej a Tomáš, pomohli kráľovi Belovi IV. pri úteku z boja z bitky pri rieke Slaná pred Mongolmi

## Galéria

Bzovik klastor kostol.jpg|Sídlo Huntovcov-Poznanovcov v Bzovíku. V 12 storočí tu vznikol kláštor a v 16. storočí proti turecká pevnosť.
Divin castle sk 01.JPG|hrad Divín
Svätý Jur - Farský kostol svätého Juraja - Náhrobok grófa Juraja zo Svätého Jura.png|Epitaf grófa Tomáša Jura v kostole sv. Juraja vo Svätom Jure.


## Referencie


## Literatúra
* 
*Hunt-Poznanovci. In: Šľachtické rody. 1. vyd. Bratislava : Perfekt, 2007. ISBN 978-80-8046-375-5. S. 34-35.

## Externé odkazy

* Lukačka, J.: K otázke etnického pôvodu veľmožského rodu Hont-Poznanovcov. Forum Historiae, http://forumhistoriae.sk/documents/10180/11522/lukacka.pdf

Kategória:Šľachtické rody na Slovensku
Kategória:Šľachtické rody v Uhorsku
Kategória:Ivankovci
Kategória:Forgáčovci