open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Čakovická tabule

**Čakovická tabule** je geomorfologický okrsok v strednej časti Českobrodskej tabule, ležiaci v okresoch Nymburk, Kolín, Praha-východ v Stredočeskom kraji a na území hlavného mesta Prahy.

## Poloha a sídla
vľavo|náhľad|250x250bod|Prírodná pamiatka Cihelna v Bažantnici
vpravo|náhľad|250x250bod|Prírodná pamiatka Chvalský lom
Územie okrsku leží zhruba medzi sídlami Bořanovice (na severozápade), Přezletice a Brandýs nad Labem (na severe), Kounice (na východe), Újezd nad Lesy (na juhu) a pražskou časťou Vysočany (na juhozápade). Úplne vnútri okrsku ležia väčšie obce Zeleneč, Šestajovice, Líbeznice a viac mestských častí Prahy, napr. Čakovice, podľa ktorých je okrsok pomenovaný.

## Charakteristika územia
Je to plochá pahorkatina tvorená cenomanskými pieskovcami a spodnoturónskymi piesočnatými spongilitmi, ílovcami a slieňovcami, predstavuje k severovýchodu naklonený povrch rozsiahlych pliocénnych a staropleistocénnych štruktúrne denudačných plošín, rozbrázdených na SV spravidla asymetrickými údoliami svahových potokov, ľavých prítokov Labe. Miestami sa uplatňuje akumulačný povrch na sprašových pokryvoch a závejoch.
Pahorkatina je zalesnená z 5% len v západnej časti borovicovými porastami a dúbravami, inde sú agátiny.
Okrsok zahŕňa chránené územia: Bažantnice v Satalicích, Vinořský park, Chvalský lom, Cihelna v Bažantnici, U skal, Letiště Letňany, Prírodný park Klánovice-Čihadla, čiastočne sem zasahuje Klánovický les. Do juhozápadnej časti zasahuje zástavba Prahy. 

## Geomorfologické členenie
Okrsok Čakovická tabule (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3E-2) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Českobrodská tabule. 

Podľa členenia Balatku a Kalvodu sa okrsok ďalej už nečlení. V tomto členení je Čakovická tabule definovaná ako územne rozsiahlejšia.

Tabuľa susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule (Kojetická pahorkatina a Labsko-vltavská niva na severe, Čelákovická pahorkatina na východe, Bylanská pahorkatina na juhovýchode) a s celkom Pražská plošina na západe a juhu.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Významné vrcholy
* Svědčí hůra (252 m)
* Skřivánek (244 m)

Najvyšším bodom okrsku je vrstevnica (293 m).

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Tabule v Česku
Kategória:Geomorfologické okrsky v Česku
Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Nymburk
Kategória:Okres Kolín
Kategória:Okres Praha-východ
Kategória:Praha
Svetová jedenástka FIFA FIFPro

**Svetová jedenástka FIFA FIFPro** () je medzinárodná futbalová cena udeľovaná organizáciou FIFPro pre najlepších hráčov sveta za uplynulý rok. Cena sa udeľuje počas odovzdávania ceny Zlatá lopta FIFA.

## Výber hráčov
Každý rok, od 2005, poverila FIFPro profesionálnych futbalistov, aby zostavili najlepší tím roka nazvaný *Svetová jedenástka FIFpro*. Každý z nich mal vybrať jedného brankára, štyroch obrancov, troch záložníkov a troch útočníkov.

V roku 2009 sa FIFPro zlúčila s FIFA. Zatiaľ čo formát výberu ostal rovnaký, názov sa zmenil na *Svetová jedenástka FIFA FIFPro*. Táto cena sa tak stala jedinou futbalovou cenou, ktorej výber mali na starosti sami futbalisti. Každoročne je v septembri rozoslaných približne 50 000 hlasovacích lístkov profesionálnym futbalovým asociáciám, ktoré sú členmi FIFPro alebo kandidátmi na vstup. Tie majú na starosti odovzdanie lístkov jednotlivým profesionálnym futbalistom v krajine. V októbri sa lístky pozbierajú a odošlú do sídla FIFPro. Koncom novembra sa zostaví užší zoznam pozostávajúci z 55 futbalistov – 5 brankárov, 20 obrancov, 15 záložníkov a 15 útočníkov.

V januári sa lístky spočítajú a víťazi sú vyhlásení počas udeľovania ceny Zlatá lopta vo švajčiarskom Zürichu.

Od 2005 do 2008 poverovala FIFPro futbalistov vybrať aj *Hráča roka FIFPro*. V 2009 sa cena zlúčila s cenou *Svetový hráč roka FIFA* a v 2010 sa spolu s cenou Ballon d'Or, udeľovanou francúzskym magazínom France Football, spojili do ceny Zlatá lopta FIFA.

## Svetová jedenástka 2005

## Svetová jedenástka 2006

## Svetová jedenástka 2007

## Svetová jedenástka 2008

## Svetová jedenástka 2009

## Svetová jedenástka 2010

## Svetová jedenástka 2011

## Svetová jedenástka 2012

## Svetová jedenástka 2013

## Svetová jedenástka 2014

## Svetová jedenástka 2015

## Svetová jedenástka 2016

## Referencie

Kategória:Futbalové ocenenia
Bylanská pahorkatina

**Bylanská pahorkatina** je geomorfologický okrsok v strednej časti Českobrodskej tabule, ležiaci v okresoch Kolín a Nymburk v Stredočeskom kraji.

## Poloha a sídla
vľavo|náhľad|250x250bod|Terasa medzi Mrzkami a Tismicami
Územie okrsku leží zhruba medzi sídlami Břežany II (na severozápade), Kounice (na severe), Poříčany (na severovýchode), titulné Bylany (na východe), Vitice (na juhovýchode), Krupá (na juhu), Mrzky na (juhozápade) a Rostoklaty (na západe). Úplne vnútri okrsku leží mesto Český Brod a väčšie obce Přistoupim, Tismice a Tuchoraz.

## Charakteristika územia
Je to členitá pahorkatina v povodí stredného toku Šembera na permokarbónskych ílovcoch, prachovcoch a pieskovcoch s denudačnými zvyškami cenomanských pieskovcov, zlepencov a prachovcov. Tvorí erózne denudačný georeliéf plošinných zarovnaných povrchov a štrukturálne denudačních plošín, stupňovito klesajúcich od juhu k severu, asymetrických údolí smerov J-S. V okolí Liblice vznikla malá erózna kotlina s nízkymi riečnymi terasami. Povrch z veľkej časti prekrývajú spraše.
Pahorkatina je zalesnená z 5%, lesíky len na svahoch, dúbravy aj borovicové
porasty, dominujú polia, v okolí Českého Brodu sady. Sú tu dva stožiare rozhlasového vysielača cez 300m vysoké. Sú tu početné stopy po osídlení človekom od neolitu do slovanskej hradiskovej doby (Bylany i.).

## Geomorfologické členenie
Okrsok Bylanská pahorkatina (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3E-3) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Českobrodská tabule. 

Ďalej sa člení na podokrsky Kounická pahorkatina na severe, Českobrodská kotlina uprostred, Přistoupimská tabule na juhovýchode a Tismická tabule na juhozápade.

Pahorkatina susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule (Čakovická tabule a Čelákovická pahorkatina na severe, Kouřimská tabule na severe až východe) a s celkami Pražská plošina na západe a Benešovská pahorkatina na juhu.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Významné vrcholy
* Šamtala (316 m), Tismická tabule
* Dolánka (315 m), Tismická tabule
* Zálužník (285 m), Kounická pahorkatina

Najvyšším bodom okrsku je vrstevnica (335 m) v Tismickej tabuli, pri hranici s Benešovskou pahorkatinou.

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Pahorkatiny v Česku
Kategória:Geomorfologické okrsky v Česku
Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Kolín
Kategória:Okres Nymburk
Kojetická pahorkatina

**Kojetická pahorkatina** je geomorfologický okrsok na severozápade Českobrodskej tabule, ležiaci v okresoch Mělník a Praha-východ v Stredočeskom kraji a na území hlavného mesta Prahy.

## Poloha a sídla
vľavo|náhľad|250x250bod|Vrch Kuchyňka (Prírodná pamiatka)
Územie okrsku leží zhruba medzi sídlami Kralupy nad Vltavou (na západe), Neratovice (na severe), Mratín (na severovýchode), Brandýs nad Labem (na východe ), Čakovice (na juhu), Líbeznice a Odolena Voda (na juhozápade). Vnútri okrsku ležia len obce, napr. Kojetice, podľa ktorých je okrsok pomenovaný, ďalej Bašť, Měšice alebo Přezletice.

## Charakteristika územia
Okrsok tvorí plochú pahorkatinu zloženú z proterozoických fylitických bridlíc a drob s buližníkmi a spilitmi, z cenomanských pieskovcov, vápencov, spodnoturónskych ílovcov a slieňovcov, zriedkavo z ordovických bridlíc a kremencov. Predstavuje štruktúrne denudačný povrch spilitových a buližníkových ostrovov a štruktúrnych chrbtov barrandienského smeru na exhumované predkriedovom zarovnanom povrchu s deštrukčnými a akumulačnými formami príbojovej činnosti kriedového mora, s tvarmi zvetrávania a odnosu hornín. Na kriedových horninách vznikol mierne naklonený denudačný povrch s kryopedimentmi. Územie odvodňujú ľavé prítoky Labe, tečúce v širokých plytkých údoliach. Pahorkatina je zalesnená z 5% borovicovými porastami, fragmentami dúbrav, početné agátiny. Sú tu rozľahlé polia, početné drobné opustené kameňolomy. Okrsok zahŕňa chránené územia Kopeč a Kuchyňka. Na buližníkových ostrovoch sú významné archeologické nálezy zo staršej doby kamennej (napr. pri Přezleticiach).

## Geomorfologické členenie
Okrsok Kojetická pahorkatina (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3E-1) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Českobrodská tabule. 

Ďalej sa člení na podokrsky Kozomínská pahorkatina na severozápade, Předbojská pahorkatina uprostred a Přezletická tabule na juhovýchode.

Pahorkatina susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule (Labsko-vltavská niva na západe a východe, Vojkovická rovina na severe, Kostelecká rovina na severovýchode a Čakovická tabule na juhu a juhovýchode) a s celkom Pražská plošina na juhozápade.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Významné vrcholy
Najvyšší bod Kojetickej pahorkatiny je Čenkov ()

* Čenkov (285 m), Kozomínská pahorkatina
* Na Skalách (269 m), Kozomínská pahorkatina
* Zabitý kopec (264 m), Přezletická tabule
* Špičák (250 m), Kozomínská pahorkatina
* Kuchyňka (242 m), Přezletická tabule
* Kopeč (228 m), Kozomínská pahorkatina

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Pahorkatiny v Česku
Kategória:Geomorfologické okrsky v Česku
Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Mělník
Kategória:Okres Praha-východ
Kategória:Praha
Kouřimská tabule

**Kouřimská tabule** je geomorfologický okrsok v strednej a juhovýchodnej časti Českobrodskej tabule, ležiaci v okresoch Kolín a Nymburk v Stredočeskom kraji.

## Poloha a sídla
vľavo|náhľad|250x250bod|Rieka Výrovka pri Kouřimi
[vpravo|náhľad|250x250bod|[Lechův kámen na svahu Staré Kouřimi]]
Územie okrsku leží zhruba medzi sídlami Bříství (na severozápade), Pečky (na severe), Kolín (na severovýchode), Zásmuky (na juhovýchode), Horní Kruty (na juhu) a Vitice (na západe). Úplne vnútri okrsku leží titulné mesto Kouřim a väčšie obce Plaňany a Poříčany.

## Charakteristika územia
Je to plochá pahorkatina vzniknutá na turónských slieňovcov, piesočnatých slieňovcov, ílovcov a pieskovcov zakrývajúcich svory, svorové ruly, ortoruly, migmatity a amfibolity, vychádzajúce v údolných zárezoch a na eleváciách. Tvoria prevažne akumulačné reliéfy rozsiahlych staropleistocénnych a stredopleistocénnych terás Labe, väčšinou zakrytých sprašami a prerezaných
hlbokými eróznymi údoliami epigenetického pôvodu v povodí Výrovky, odkrývajúcich kriedové a kryštalinické podložie. Staropleistocénnou eróziou boli vypreparované rulové a amfibolitové ostrovy s príbojovými usadeninami kriedového mora.
Pahorkatina je zalesnená asi z 3% hlavne na svahoch údolíčiek - borovicové porasty so
smrekom alebo dubom, smrekové porasty, ojedinele dubohrabiny, hojné agátiny. Zrázy sú ojedinele aj trávnaté, dominujú rozľahlé polia, v okolí Kouřimi sú sady. Na Bečvárke vznikla kaskáda rybníkov. Sú tu stopy po osídlení zo slovanskej hradištnej doby.
Okrsok zahŕňa chránené územia Stráň u Chroustova, Stráně u splavu, Lom u Radimi, Stébelnatá rula, Sládkova stráň a Lom u Nové Vsi. 

## Geomorfologické členenie
Okrsok Kouřimská tabule (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3E-4) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Českobrodská tabule. 

Ďalej sa člení na geomorfologické časti Chrastecká na severe a Malotickú na juhu.

Tabule susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule (Čelákovická pahorkatina na severozápade, Sadská rovina na severe, Kolínská tabule na východe, Bylanská pahorkatina na západe) a s celkami Benešovská pahorkatina na západe a Hornosázavská pahorkatina na juhovýchode.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Významné vrcholy
* Dílce (366 m)
* Vinný vrch (311 m)
* Stará Kouřim (294 m)
* Velká Stráž (272 m)
* Radim (268 m)
* Břístevská hůra (233 m)

Najvyšším bodom okrsku je vrstevnica (400 m) v južnej časti, pri hranici s Benešovskou pahorkatinou.

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Tabule v Česku
Kategória:Geomorfologické okrsky v Česku
Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Kolín
Kategória:Okres Nymburk
Kolínská tabule

**Kolínska tabule** je geomorfologický okrsok v juhovýchodnej časti Českobrodskej tabule, ležiaci v okresoch Kolín a Kutná Hora v Stredočeskom kraji.

## Poloha a sídla
vľavo|náhľad|250x250bod|Prírodná pamiatka Lom u Červených Peček
[vpravo|náhľad|250x250bod|Vodopád [Polepka v Polepoch]]
Územie okrsku leží zhruba medzi sídlami Velim (na severozápade), Kolín (na severovýchode), Kutná Hora a Církvice (na juhovýchode), Červené Pečky (na juhu) a Křečhoř (na západe). Úplne vnútri okrsku ležia väčšie obce Polepy a Nebovidy, väčšou časťou sem zasahuje titulné okresné mesto Kolín a značnou časťou ďalšie okresné mesto Kutná Hora.

## Charakteristika územia
Je to plochá pahorkatina na ľavom brehu Labe, tvorená cenomanskými pieskovcami, rulami, migmatitmi
a amfibolitmi kutnohorského kryštalinika. Zaberá erózne denudačný povrch plošín a miernych svahov so sprašovými pokryvmi a závejmi a s asymetrickými údoliami
svahových potokov odkrývajúcimi miestami na príkrejších východných svahoch kryštalinické podložie kriedových hornín. Pri severovýchodnom okraji sa Labe v Kolíne epigeneticky zarezáva do rulového georeliéfu.
Pahorkatina je zalesnená z približne 1% borovicou, agátinami, aluviálnymi lesíkmi, sú tu rozsiahle polia a sady.
Okrsok zahŕňa chránené územie Lom u Červených Peček. Leží tu veľké odkalisko pod vrchom Kaňk pri Kutnej Hore. 

## Geomorfologické členenie
Okrsok Kolínska tabule (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3E-5) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Českobrodská tabule. 

Podľa členenie Balatku a Kalvodu sa okrsok ďalej člení na podokrsky Kutlířská tabule na severozápade a Nebovidská tabule na juhovýchode. V tomto členení je však Kolínska tabule zrejme definovaná ako územne menšie.

Tabule susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule: Kouřimská tabule a Sadská rovina na severozápade, Středolabská niva a Poděbradská rovina na severe, Labsko-klejnárská niva na východe a juhu, Ronovská tabule na juhovýchode. Ďalej susedí s celkom Hornosázavská pahorkatina na juhu a západe.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Významné vrcholy
* Bedřichov (279 m)
* Polepský vrch (254 m)

Najvyšším bodom okrsku je vrstevnica (295 m) na juhu, pri hranici s Hornosázavskou pahorkatinou.

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Tabule v Česku
Kategória:Geomorfologické okrsky v Česku
Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Kolín
Kategória:Okres Kutná Hora
Dílce (Středolabská tabule)

**Dílce** () je vrch v okrese Kolín Stredočeského kraja. Leží asi 1 km severovýchodne od obce Barchovice, na pomedzí katastrálnych území Barchovice a obce Malotice. Je to najvyšší významný bod Středolabskej tabule.

## Popis
Je to štruktúrne denudovaná plošina (krytá čiastočne sprašovou hlinou) na širokom chrbte budovanom spodnoturónskymi slieňovcami a vápnitými ílovcami (s mocnými eluviami) pri hrane ľavého svahu údolia rieky Výrovka. Vrch je nezalesnený, využitý ako pole a je odtiaľ výhľad.

## Geomorfologické zaradenie
Vrch patrí do celku Středolabská tabule, podcelku Českobrodská tabule, okrsku Kouřimská tabule a Malotickej časti.

## Prístup
Vrch je ľahko prístupný od cesty Barchovice-Malotice, od ktorej leží 450 m západne. Priamo na vrchol nevedie žiadna cesta. Východne vedie modrá turistická značka údolím Výrovky.

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Kolín
Kategória:Barchovice
Kategória:Malotice
Antigonos z Macedónie

**Antigonos** () bol dvojnásobný olympijský víťaz v behu na jedno stadion v 3. stor. pred Kr.

Antigonos z Macedónie bol na 122. a 123. olympijských hrách v rokoch 292 a 288 pred Kr. korunovaný olivovými vencami za víťazstvá v behu na jedno stadion. Beh na vzdialenosť jedného stadia sa v Olympii zaviedol už na počiatku hier, t. j. podľa tradície v roku 776 pred Kr. a bol hlavným pretekom aj po zavedení ďalších súťažných disciplín. Antigonos dal 122. a 123. olympiáde meno, pretože menom víťazov tejto disciplíny sa olympiády označovali.
   
Olympijské víťazstvá Antigona uvádza staroveký historik Eusebios z Kaisareie vo svojom diele Kronika (gr. Chronografia), a to v zozname olympijských víťazov, ktorý vyhotovoval z písomnosti Iulia Africana, autora diel, zachovaných prevažne len vo fragmentoch.    
    
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v behu na jedno stadion
Pre Elišku

náhľad|Pre Elišku

**Pre Elišku** () je krátka hudobná skladba pre klavír, ktorú v roku 1810 zložil Ludwig van Beethoven. Jej partitúru našiel až v roku 1865 v Mnichove nemecký vedec Ludwig Nohl. Beethoven ju pravdepodobne  napísal 27. apríla 1810. Táto skladba je považovaná za jednu z najznámejších klavírnych skladieb všetkých čias.

## Venovanie
Dodnes sa nevie, či sa skladba mala pôvodne volať *Pre Elišku*. Podľa jednej teórie sa mala volať *Pre Terezu.* Niektorí vedci tvrdia, že Ludwig Nohl zle opísal názov skladby v staronemčine ako Pre Elišku (Für Elise), namiesto Pre Terezu. Touto Terezou mala byť údajne hudobnica Therese Malfattiová, ktorú skladateľ v roku 1810 požiadal o ruku. No nemecký muzikológ Klaus Martin Kopitz tvrdil, že ženou, ktorej Beethoven skladbu venoval, bola nemecká speváčka Elisabeth Röckelová. S ďalšou teóriou o venovaní skladby prišiel taliansky vedec Luca Chiantore, ktorý po osmich rokoch výskumu tvrdil, že skladbu Pre Elišku nenapísal Beethoven, ale pravdepodobne jej nálezca Ludwig Nohl.

## Externé odkazy

* Světoznámá Beethovenova skladba Pro Elišku slaví 200 let
* Pre Elišku

Kategória:Klavírne skladby
Kategória:Ludwig van Beethoven
Cyklistika na Letných olympijských hrách 2016 – Omnium – muži

**Omnium mužov** bola jedna z osemnástich cyklistických disciplín na Letných olympijských hrách 2016. Preteky štartovali 14. augusta a končili 15. augusta vo Velódromo Municipal do Rio.

## Rozvrh
Čas v SELČ.

## Celkové výsledky

## Výsledky disciplín
### Scratch (hladký závod)

### Individuálna stíhačka

### Vyraďovací závod

### Časovka

### Šprint na jedno kolo

### Bodovací závod

## Externé odkazy
* Dráhová cyklistika na oficiálnej stránke Letných olympijských hier 2016  //
* Oficiálna stránka Medzinárodnej cyklistickej únie /

## Zdroje
* LOH 2016 na oficiálnej stránke Medzinárodnej cyklistickej únie /

Kategória:Cyklistika na Letných olympijských hrách 2016
Black Mirror

***Black Mirror*** je britský televízny seriál od Charlieho Brookera. Seriál je charakteristický svojimi temnými až satirickými témami, ktoré zobrazujú modernú spoločnosť, konkrétne v jej vzťahu ku následkom nových technológií. Každá časť má iné obsadenie, rozoberá inú tému a odohráva sa v inej časovej realite. Prvé dve série a vianočný špeciál vysielala britská stanica Channel 4. Neskôr bol seriál dostupný aj na Netflixe, ktorý si následne objednal ďalších 12 častí, pričom 6 častí bolo vydaných 21. októbra 2016 a zvyšných 6 častí vyšlo 29. decembra 2017. 5. marca 2018 Netflix potvrdil výrobu piatej série. 28. decembra 2018 Netflix vydal interaktívny film *Bandersnatch*, kde divák rozhoduje o tom, ako bude príbeh pokračovať. Piata séria má 3 časti a vyšla 5. júna 2019. Šiesta séria bude mať päť častí a bude vydaná v priebehu júna na Neflixe.

Podľa Charlieho Brookera, "čierne zrkadlo" predstavuje obrazovku televízora, monitor a displej telefónu.

## Série a časti

### 1. séria (2011)

### 2. séria (2013)

### Špeciál (2014)

### 3. séria (2016)

### 4. séria (2017)

### Interaktívny film (2018)

### 5. séria (2019)

### 6. séria (2023)

### 7. séria (2025)

## Referencie


Kategória:Britské televízne seriály
Kategória:Televízne seriály z roku 2011
Kategória:Televízne seriály Channel 4
Kategória:Televízne seriály Netflix
Volejbal na Panamerických hrách 1979

**Volejbal na Panamerických hrách 1979** bol volejbalový turnaj v rámci multišportového podujatia Panamerických hier 1979. Konal sa v meste Caguas (32 km od hlavného dejiska hierSan Juanu), v Portoriku v dňoch od 2.13. júla 1979, za účasti 8 mužských a 8 ženských tímov. Pôvodne sa malo na turnaji predstaviť aj ženské družstvo Bahám. Volejbal sa na hrách organizuje od roku 1955 a toto bolo jeho 7. vydanie. Zápasy sa hrali v aréne Caguas Municipal Gymnasium s kapacitou 6 000 divákov.

V mužskej kategórii tretíkrát v rade získala titul , ktorá sa v jedinej hranej skupine umiestnila pred . U žien rovnako tretíkrát v rade zvíťazila , keď na turnaji vyhrala všetky zápasy.

## Výsledky
### Mužský turnaj

} || ||**12**
|- bgcolor=#e6e6e6
|3. || align=left| 
|7||5||2||  ||  || +26||**12**
|- bgcolor=#e6e6e6
|4. || align=left| 
|7||4||3||  ||  || ||**11**
|- bgcolor=#e6e6e6
|5. || align=left| 
|7||4||3||  ||  || ||**11**
|- bgcolor=#e6e6e6
|6. || align=left| 
|7||2||5||  ||  || −72||**9**
|- bgcolor=#e6e6e6
|7. || align=left| 
|7||1||6||  ||  || −126||**8**
|- bgcolor=#e6e6e6
|8. || align=left| 
|7||0||7||  ||  || −120||**7**
|}
----

### Ženský turnaj
#### Základné skupiny
##### Skupina A

##### Skupina B

} || ||**6**
|- bgcolor=#FFFFCC
|2. || align=left| 
|3||2||1||  ||  || ||**5**
|- bgcolor=#FFFFCC
|3. || align=left| 
|3||1||2||  ||  || −28||**4**
|- bgcolor=#FFCCCC
|4. || align=left| 
|3||0||3||  ||  || −117||**3**
|}

#### Eliminácia

#### Nadstavbové skupiny
##### Skupina o 5.8. miesto

##### Finálová skupina

## Konečné poradie

;Muži

;Ženy

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka NORCECA 
* Oficiálna stránka Juhoamerickej volejbalovej konfederácie  
* Oficiálna stránka Panamerickej športovej organizácie /

## Zdroj
* Volejbalový turnaj mužov a žien Panamerických hier 1979 na stránke todor66.com 

Kategória:Volejbal v 1979
Kategória:Volejbal na Panamerických hrách
Kategória:Panamerické hry 1979
Cyklistika na Letných olympijských hrách 2016 – Keirin – muži

**Keirin mužov** bola jedna z osemnástich cyklistických disciplín na Letných olympijských hrách 2016. Preteky sa uskutočnili 16. augusta vo Velódromo Municipal do Rio.

## Rozvrh
Čas v SELČ.

## Výsledky
### Kolo 1
#### Predkolo 1

#### Predkolo 2

#### Predkolo 3

#### Predkolo 4

### Opravy
#### Oprava 1

#### Oprava 2

#### Oprava 3

#### Oprava 4

### Kolo 2
#### Predkolo 1

#### Predkolo 2

### Finále
#### Finále 7. – 12.

#### Finále 1. – 6.

## Externé odkazy
* Dráhová cyklistika na oficiálnej stránke Letných olympijských hier 2016  //
* Oficiálna stránka Medzinárodnej cyklistickej únie /

## Zdroje
* LOH 2016 na oficiálnej stránke Medzinárodnej cyklistickej únie /

Kategória:Cyklistika na Letných olympijských hrách 2016
Zoznam kultúrnych pamiatok v Rajeckých Tepliciach

Toto je **zoznam kultúrnych pamiatok v meste [[Rajecké Teplice]]** v okrese Žilina.

~
Rajecké Teplice
Mrlinská tabule

**Mrlinská tabule** je podcelok v severovýchodnej časti Středolabskej tabule v okresoch Mladá Boleslav a Nymburk v Stredočeskom kraji a v okresoch Jičín a Hradec Králové v Královohradeckom kraji. 

## Poloha a sídla
[vľavo|náhľad|250x250bod|Terasy Jizerskej tabule patriace do Mrlinskej tabule pri dedine [Studce]]
vpravo|náhľad|250x250bod|Vrch Chotuc
Územie podcelku sa rozkladá zhruba medzi sídlami Domousnice a Libáň na severe, Kopidlno na severovýchode, Chlumec nad Cidlinou na juhovýchode, Dymokury na juhozápade a Loučeň na západe.
Úplne vnútri územia ležia mestá Městec Králové a Rožďalovice, podľa ktorých sú pomenované dve podriadené geomorfologické jednotky.

## Charakteristika územia
Územie tvorí plochú pahorkatinu v povodí strednej Mrliny. Na turónskych a coniackých slieňovcoch a vápnitých ílovcoch vznikol erózne denudačný reliéf štruktúrne denudačných plošín a miernych svahov, kryopedimentov a plytkých širokých údolí s holocénnymi nivami.

## Geomorfologické členenie
Podcelok Mrlinská tabule (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3D) patrí do celku Středolabská tabule. Ďalej sa člení na okrsky Královéměstecká tabule (VIB-3D-1) na juhovýchode a Rožďalovická tabule (VIB-3D-2) na severozápade.

Tabule susedí s ďalším podcelkom Středolabskej tabule, Nymburskou kotlinou na juhozápade, a s celkami Východolabská tabule na juhu a východe, Jizerská tabule na severozápade a Jičínská pahorkatina na severe.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabské tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Významné vrcholy
Najvyšším vrcholom Mrlinskej tabule je Ostrá hůrka ().

* Ostrá hůrka (278 m), Rožďalovická tabule
* Báň (272 m), Královéměstecká tabule
* Chotuc (254 m), Rožďalovická tabule
* Vinný vrch (252 m), Královéměstecká tabule
* Holoviska (248 m), Rožďalovická tabule
* Kostelíček (241 m), Královéměstecká tabule
* Kuncberk (215 m), Rožďalovická tabule

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologické mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Geomorfologické podcelky v Česku
Kategória:Tabule v Česku
Kategória:Okres Nymburk
Kategória:Okres Mladá Boleslav
Kategória:Geografia okresu Jičín
Kategória:Okres Hradec Králové
SN 1987A

náhľad|Pozostatky po výburu, vľavo v röntgenovom spektre a vpravo vo viditeľnom svetle
**SN 1987A** bola supernova, ktorá vzplanula v hmlovine Tarantula vo Veľkom Magellanovom mraku. Svetlo tejto explózie na Zem dorazilo v roku 1987 (z toho názov). S magnitúdou 3 sa stala najjasnejšou supernovou pozorovanou od roku 1604 (Keplerovej supernovy). Celých 10 mesiacov bola pozorovateľná voľným okom a observatóriá celej južnej pologule ju nepretržite sledovali počas explózie aj po nej. Jej pozorovania priniesli mnoho poznatkov o posledných štádiách životného cyklu hviezd.

Vznikla explóziou hviezdy s pôvodným označením *Sanduleak -69°202*. Prvýkrát bola zaznamenaná 23. februára o 7:36 UT ako prílet 25 neutrín z jej skolabovaného jadra. Nasledujúceho dňa o 6:30 Ian Shelton na observatóriu Las Campas v Čile objavil túto supernovu aj vizuálne. Obálka po supernove sa stále veľkou rýchlosťou rozpína a naráža na medzihviezdny materiál, v ktorom vytvára prstenec žiariaceho plynu. To, že supernovu sprevádzal tok neutrín zachytený troma rôznymi neutrínovými detektormi, potvrdilo správnosť teoretickej predstavy o výbuchu supernovy.

Po výbuchu ostal kompaktný objekt, pravdepodobne neutrónová hviezda alebo pulzar. 

SN 1987A patrí k supernovám typu II a vznikla explóziou modrého – nie červeného, ako by sa dalo očakávať – nadobra. Mal veľkosť 15 až 20 hmotností Slnka.

Je vzdialená 51,4 ±1,2 kpc.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Supernovy
Kategória:Veľký Magellanov mrak
Kategória:Súhvezdie Mečiar
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1987
Karavana (hudobná skupina)

**Karavana** je reggae - ska - latino hudobná skupina zo Spišskej Novej Vsi, ktorá vznikla v lete roku 1997. Vtedy zakladajúci členovia - spev: Ján "Buggi" Bugoš, bicie: Slavo "Sajo" Zgodava, klávesy: Roman "Šokec" Szentkereszty, gitara, spev: Mário Jančura, Bassa: Marián Garčár. Postupne, ako prichádzali na chuť tomuto špecifickému štýlu, začali vznikať vlastné nové skladby. Po niekoľkých úspešných vystúpeniach v Spišskej Novej Vsi a Poprade si postupne získali publikum po celom Slovensku. Ako prvá vydaná skladba sa stáva „Za to všetko môže...“, ktorá sa objavuje na kompilácií *Top Ska And Reggae Hity* vydanej firmou Musica. Asi po roku účinkovania na slovenskej reggae a ska scéne nasledovali koncerty v Česku, Poľsku a Maďarsku. V roku 2003 kapela nahrala prvý štúdiový album s názvom *Kayla*. O rok na to bola vydaná kompilácia firmy Musica s názvom *Ska Collection vol.1*, na ktorej sa objavujú dve skladby, neskôr *Ska Collection vol.2*, kde sa kapela prezentovala ďalšími skladbami. Nasledovali koncerty v Srbsku, Poľsku, Česku, Slovensku a Nemecku. Od založenia kapely sa vystriedalo niekoľko členov na poste gitary, dychov, basy a klávesov. V roku 2016 vychádza live album z festivalu Reggae area v Ústí nad Labem a v roku 2019 kapela vydáva druhý štúdiový album s názvom Bla bla bla.

## Členovia skupiny
* Ján "Buggi" Bugoš – spev, perkusie (1997 – súčasnosť)
* Slavo "Sajo" Zgodava – bicie (1997 – súčasnosť)
* Peter Vojtila – pozauna (??? – 2022)
* Martin Pižem – gitara (2015 – súčasnosť)
* Barborka Opielová – klávesy (2015 – súčasnosť)
* Radovan Kaplan – basgitara (2017 – súčasnosť)
* Gregor Chalupecký – pozauna (2016 – 2018)
* Dominik Gura – trúbka (2016 – súčasnosť)
* Mirka Kačalová – alt saxofón (2016 – súčasnosť)

## Diskografia
### Albumy
* *Kayla* (2003)
* *Live at Reggae Area* (2016)

## Externé odkazy
* http://bandzone.cz/karavana

Kategória:Slovenské reggae hudobné skupiny
Kategória:Slovenské ska hudobné skupiny
Kategória:Hudobné skupiny z 1997
Sadská rovina

**Sadská rovina** je geomorfologický okrsok v strednej a západnej časti Nymburskej kotliny, ležiaci v okresoch Nymburk a Kolín.

## Poloha a sídla
vľavo|náhľad|Semická hůra z Přerovské hůry
[náhľad|Rieka [Výrovka v Dobřichove]]
Územie okrsku sa nachádza medzi sídlami Přerov nad Labem na severozápade, Nymburk na severe, Poděbrady na východe a Kolín na juhovýchode. Úplne vnútri okrsku ležia mestá Sadská a Pečky.

## Charakteristika územia
Je to erózne-akumulačná rovina na ľavom brehu Labe vytvorená Labem a jeho prítokmi. Leží na turónskych slieňovcoch, vápnitých prachovcoch a pieskovcoch jizerského súvrstvia vrchnej kriedy. Sú tu rozsiahle plošiny nižších stredopleistocénnych (prevažne riských) a mladopleistocénnych (würmských) terás, s pokryvmi a presypmi viatych pieskov a široké nivy labských prítokov. V okolí svedeckých vrchov a pri úpätí vyšších okrajových svahov sú na slieňovcovom podloží würmské kryopedimenty. Miestami sú fluviálne erózne povrchy v úrovni würmskej terasy (pri Hořátve).

Územie je zalesnené z 20% prevažne borovicovými porastami, miestami s dubom alebo smrekom, ojedinelé sú lužné lesíky. V okolí Sadskej v lesoch je početná chatová zástavba (Kersko, Písty), pri Velime je železničný skúšobný okruh.

Okrsok zahŕňa chránené územia Písečný přesyp u Píst, Písečný přesyp u Osečka, Slatinná louka u Velenky, V jezírkách a Prírodný park Kersko-Bory.

## Geomorfologické členenie a vrcholy
Okrsok Sadská rovina (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3A-1) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Nymburská kotlina.

Ďalej sa člení len na jednotlivé vrcholy, ktoré sú zároveň geomorfologickými časťami: Přerovská hůra (237 m - najvyšší bod okrsku), Semická hůra (231 m) a Sadská (215 m).

Rovina susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule: Čelákovická pahorkatina na západe, Kouřimská tabule na juhu, Kolínská tabule na juhovýchode, Středolabská niva na východe a severe a Labsko-vltavská niva na severozápade.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabské tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Roviny v Česku
Kategória:Geomorfologické okrsky v Česku
Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Nymburk
Kategória:Okres Kolín
Nymburská kotlina

**Nymburská kotlina** je podcelok v centrálnej a východnej časti Středolabskej tabule v okresoch Nymburk, Kolín a mladá Boleslav v Stredočeskom kraji.

## Poloha a sídla
[vľavo|náhľad|Oškobrh od [Opolany|Opolian]]
Podcelok sa rozkladá zhruba medzi mestami Milovice na severozápade, Pečky na juhu, Kolín na juhovýchode a Městec Králové na severovýchode. Úplne vnútri podcelku sú z väčších miest Nymburk (okresné mesto), Poděbrady, Sadská a Velký Osek.

## Charakteristika územia
Je to štruktúrne podmienená erózne denudačná zníženina pri strednom toku Labe. Vyznačuje sa rovinným až plošinným dnom s nízkymi stredo a mladopleistocennymi riečnymi terasami, údolnými nivami, pokryvmi a presypmi viatych pieskov, zarovnanými slieňovcovými povrchmi kryopedimentov a vzácnymi svedeckými vrchmi.
vpravo|náhľad|Přerovská a Semická hůra

## Geomorfologické členenie
Podcelok Nymburská kotlina (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3A) patrí do celku Středolabská tabule. Ďalej sa člení na okrsky Sadská rovina (VIB-3A-1) na juhozápade, Milovická tabule (VIB-3A-2) na severe, Poděbradská rovina (VIB- 3A-3) vcentre a na juhu, Ovčárská pahorkatina (VIB-3A-4) na východe a Středolabská niva (VIB-3A-5) pretínajúca podcelok pozdĺž Labe.

Podľa členenia Balatku a Kalvodu má Nymburská kotlina len 3 rozsiahlejšie okrsky (Sadská rovina, Milovická tabule a Ovčárská pahorkatina).

Kotlina susedí s ďalšími podcelkami Středolabskej tabule (Mělnická kotlina na západe, Mrlinská tabule na severovýchode, Čáslavská kotlina na juhovýchode a Českobrodská tabule na juhu) a s celkami Východolabská tabule na východe a Jizerská tabule na severozápade.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Najvyššie vrcholy
Najvyšším vrcholom Nymburský kotliny je Oškobrh ().

* Oškobrh (285 m), Ovčárská pahorkatina
* Na Vinici (237 m), Ovčárská pahorkatina
* Přerovská hůra (237 m), Sadská rovina
* Semická hůra (231 m), Sadská rovina

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Geomorfologické podcelky v Česku
Kategória:Kotliny v Česku
Kategória:Okres Nymburk
Kategória:Okres Kolín
Kategória:Okres Mladá Boleslav
Zoznam autobusových liniek v IDS BK

**Zoznam autobusových liniek v IDS BK** alebo **Zoznam autobusových liniek v Integrovanom dopravnom systéme v Bratislavskom kraji** obsahuje všetky autobusové linky v Bratislave a Bratislavskom kraji, ktoré sú zapojené do IDS BK. Linky  – , , ,  – , ,  – ,  – , vrátane všetkých výlukových liniek  – ,  – , nočných liniek  – ,  – ,  – , školských spojov  –  a ostatných špeciálnych, posilových, mimoriadnych, kyvadlových, historických a expresných liniek prevádzkuje spoločnosť Dopravný podnik Bratislava a linky  – , vrátane nočných liniek , , , ,  a  prevádzkuje spoločnosť Arriva.

## Trvalý stav

## Výlukové linky

## Špeciálne linky

## Školské spoje

## Posilové/mimoriadne linky k cintorínom

## Historické regionálne linky

## Zoznam expresných liniek – 21.05.1988

## Zoznam liniek – 31.03.1961

## Systém
* *******, *******: linky premávajúce najmä v západnej časti mesta (okres Bratislava IV)
* **, **: minibusové linky
* *******: linky obsluhujúce najmä [[okres Bratislava III]] 
* *******, *******, *******: linky premávajúce hlavne na východe mesta (okres Bratislava II)
* *******: linky obsluhujúce [[okres Bratislava V]]
* *******: doplnkové a posilové linky
* *******: regionálne linky v rámci [[IDS BK]]
* ***', ****, ****, ****, ****, ****: regionálne nočné linky v rámci [[IDS BK]]
* *****'''', ******'', ******'': nočné linky
* ******'', ******'': výlukové linky
* ******'': výlukové nočné linky
* *******': školské spoje

## Pozri aj
* Zoznam električkových liniek v Bratislave
* Zoznam trolejbusových liniek v Bratislave

## Zdroj
* 

Kategória:Doprava v Bratislave
Autobusové linky
Poděbradská rovina

**Poděbradská rovina** je geomorfologický okrsok vo východnej časti Nymburskej kotliny, ležiaci v okresoch Nymburk a Kolín.

## Poloha a sídla
[vľavo|náhľad|Sánský kanál v [Opolánky|Opolánkach]]
Územie okrsku sa nachádza medzi okresnými mestami Nymburk (na severozápade) a Kolín (na juhu), ktoré do okrsku čiastočne zasahujú. Za severnou hranicou leží obec Senice a za východnou obec Dobšice. Z väčších sídiel ležia vnútri okrsku obce Velký Osek a Libice nad Cidlinou.

## Charakteristika územia
Je to erózno akumulačné územie na pravom brehu Labe v širšej oblasti sútoku s Cidlinou. Okrsok je vytvorený eróziou a akumuláciou vodných tokov a planačnými pochodmi na turónskych slieňovcoch, vápnitých prachovcoch a jemnozrnných pieskovcoch jizerského súvrstvia vrchnej kriedy. Je tu mladopleistocénny a holocenny povrch würmskej terasy Labe, miestami s pokryvom viatych pieskov, údolných nív a rozsiahlych eróznych plošinných povrchov na slieňovcoch (kryopedimentov). Pri severnom okraji územia vedie Sánský kanál. Územie zahŕňa chránené územia Libický luh a Váha.

## Geomorfologické členenie
Okrsok Poděbradská rovina (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3A-3) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Nymburská kotlina.

Podrobnejšie členenie Balatku a Kalvodu, ktoré triedia na úrovni podokrskov a častí, okrsok Poděbradská rovina nepozná. Uvádza iba 3 iné okrsky Nymburskej kotliny (Sadská rovina, Milovická tabule a Ovčárská pahorkatina).

Tabule susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule: Středolabská niva na západe, Milovická tabule na severe, Ovčárská pahorkatina na východe, Kolínská tabule a Labsko-klejnárská niva na juhu.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:
 

## Významné vrcholy
Najvýznamnejší vrchol je Chotule (206 m).

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Roviny v Česku
Kategória:Geomorfologické okrsky v Česku
Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Nymburk
Kategória:Okres Kolín
Paradox (výpoveď)

**Paradox** je výrok, ktorý zdanlivo vychádza z pravdivých premís a vedie k nelogickému, zjavne chybnému záveru alebo pozorovaniu, čo je na prvý pohľad neintuitívne. 

## Zoznam niektorých paradoxov
* ***[[Paradox starého otca]]*** - cestovateľ v čase zabije svojho starého otca predtým ako bol splodený jeho otec.
* ***[[Russellov paradox]]*** - je množina všetkých množín, ktoré nie sú svojím vlastným prvkom (t. j. množín, ktoré neobsahujú samých seba) svoj vlastný prvok?
* ***[[Cantorov paradox]]*** - paradox z teórie množín.
* ***[[Einsteinov-Podolského-Rosenov paradox]]*** - paradox z kvantovej teórie.
* ***[[Informačný paradox čiernych dier]]*** - paradox z kvantovej mechaniky.
* ***[[Simpsonov paradox]]*** - paradox zo štatistiky.
* ***[[Hydrostatický paradox]]*** - sila pôsobiaca na dno nádoby od hydrostatického tlaku nie je závislá od tvaru nádoby.
* ***[[Giffenov statok]]*** - paradox z ekonómie. Je statok, po ktorom stúpa dopyt, keď jeho cena stúpa.
* ***[[Buraliho-Fortiho paradox]]*** - paradox o ordinálnych číslach a množinách.
* ***[[Paradox analýzy]]*** - paradox zo sémantickej analýzy.
* ***[[Problém spiacej krásavice]]*** - problém z teórie rozhodovania.
* ***[[Newcombov paradox]]*** - hra, kde jeden hráč vie predpovedať budúcnosť.
* ***[[Paradox sporivosti]]*** - paradox z ekonómie.
* ***[[Fermiho paradox]]*** - zjavný rozpor medzi vysokou pravdepodobnosťou existencie mimozemských civilizácií a tým, že zatiaľ nie je akýkoľvek dôkaz o kontakte s nimi.
* ***[[Paradox dvojčiat]]*** - myšlienkový experiment v rámci špeciálnej teórie relativity, kde dvojčatá budú rozdielne staré, ak jedno z nich v minulosti cestovalo rýchlosťami porovnateľnými s rýchlosťou svetla.
* ***[[Olbersov paradox]]*** - fyzikálne paradoxné pozorovanie toho, že nočná obloha je tmavá – zatiaľčo v nekonečnom vesmíre by nočná obloha musela byť jasná.
Abe

**Michal Vanýsek**, známy najmä pod umeleckým menom **Abe**, je slovenský hip-hopový producent známy najmä hudobnými produkciami pre bratislavskú skupinu H16, ktorej je členom. Takisto pôsobí aj ako DJ.

## História
Prvýkrát výraznejšie zaujal v roku 2003, keď produkoval okrem iných aj skladbu "Nech ti nejebe" od H16. Tá sa stretla s pozitívnymi reakciami a niekoľko týždňov bola aj na vrchole hitparády portálu Hip-Hop.sk.

V roku 2006 a 2007 sa jeho produkcie objavili aj na albumoch interpretov ako sú napr. DJ Kappa, Kontrafakt, Moja Reč, no najmä na albume Kvalitný materiál od H16. Album získal platinovú platňu.

V roku 2013 produkoval skladbu "Ain't Done Turnin Up" pre rapera menom Chief Keef, ktorá výrazne odštartovala spolupráce so zahraničnými rapermi. 

## Diskografia
### Mixtapes
* 2013: *Stroj času*

### Štúdiové albumy (s [[H16]])

## Zoznam skladieb, ktoré produkoval Abe

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Slovenskí hudobní producenti
Kategória:Slovenskí dídžeji
Kategória:Hip-hop na Slovensku
Kategória:H16
Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Červený Kameň

Toto je **zoznam kultúrnych pamiatok v obci [[Červený Kameň (okres Ilava)|Červený Kameň]]** v okrese Ilava.

~
Červený Kameň (okres Ilava)
Údolie smrti (Slovensko)

náhľad|Údolie smrti, nákres územia

**Údolie smrti** je označenie územia v údolí potoka Kapišovka, rozprestierajúce sa medzi deviatimi obcami v okrese Svidník. V tomto priestore sa v čase druhej svetovej vojny, v období od 21. do 27. októbra 1944 odohrali ťažké boje, ktoré boli súčasťou karpatsko-duklianskej operácie. Boje priamo zasiahli obce: Dlhoňa, Dobroslava, Havranec, Kapišová, Kružlová, Nižná Pisaná, Svidnička, Vápeník a Vyšná Pisaná.

V tejto bitke z roku 1944, vedenej za oslobodenie Československa od nacistických nemeckých vojsk, sa tankové jednotky a pechota 305. streleckej divízie Červenej armády pokúsili preniknúť nemeckou obranou 357. divízie v doline Kapišovky smerom z Duklianskeho priesmyku na Svidník. Tá sa opierala o vhodný terén a bola podporovaná protitankovými zbraňami. Obe strany utrpeli veľké straty a nepretržitými, dlho trvajúcimi bojmi, v sychravom jesennom počasí sa takmer úplne vyčerpali. Brániace sa nemecké vojsko Wehrmachtu dokonca prišlo o takmer všetku svoju obrnenú techniku. Ťažké straty a urputné boje na oboch stranách, v nepriaznivom jesennom počasí, napokon znamenali dočasné zastavenie bojov. Nemecká 357. divízia musela byť stiahnutá a nahradená 168. divíziou. V údolí riečky Kapišovka, počas týchto bojov, na obidvoch stranách padlo až 11 000 vojakov z nich bolo asi 5 000 vojakov vtedajšej Červenej armády. Vojaci toto údolie začali volať Údolím smrti. Medzi Nižnou Pisanou a Kapišovou, zničené tanky T-34 sovietskej 12. tankovej brigády, zostali ponechané na miestach, kde ich zasiahli nepriateľské protitankové zbrane, aby sa pre budúce generácie stali pamätníkmi a mementom ťažkých bojov.

## Galéria
 
Pamätník tankistom Svidník 16Slovakia.jpg|Údolie smrti, pútač
Dukla 16Slovakia46.jpg|Vojenský situačný nákres
Pamätník tankistom Svidník 16Slovakia1.jpg|Ústredný pamätník tankistom, Svidník 
Dlhona pamatnik na KDO.jpg | Pamätník v obci Dlhoňa
Dobroslava OU.jpg | Obec Dobroslava
Havranec.jpg | Obec Havranec
Kapišová (Капішова, Kapisó) - expozícia bojovej techniky 2.JPG  | Pamätník v obci Kapišová    
Kruzlova.jpg | Obec Kružlová     
Nizna Pisana prirodne muzeum2.jpg | Pamätník v obci  Nižná Pisaná       
Svidnicka vojenska technika z KDO.jpg  | Pamätník v obci Svidnička    
Vapenik.jpg |  Obec Vápeník     
Vysna Pisana pamatna tabula.jpg  | Pamätník v obci Vyšná Pisaná   


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Gužo, A., Hochmuth, V., Kužma, J., Nedelko, V., Zelem, J., Andrej, J., Mihalová, C., Združenie mikroregiónu Údolie smrti. Quantum One s.r.o., Dostupné online 

Kategória:Bitky na Slovensku
Kategória:Bitky v Poľsku
Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Bitky druhej svetovej vojny
Kategória:Bitky Nemecka počas druhej svetovej vojny
Kategória:Bitky Sovietskeho zväzu počas druhej svetovej vojny
Kategória:Bitky v 1944
Ženská dvojhra na Australian Open 2013

Obhajkyňa titulu súťaže ženskej dvojhry na Australian Open 2013 bola bieloruská tenistka a svetová jednotka Viktoria Azarenková, ktorá na dvorcoch Melbourne Parku získala premiérový titul a do tej doby jediný grandslamový titul vo dvojhre.

Víťazka do rebríčka získala 2 000 bodov a pripísala si čiastku 2 430 000 austrálskych dolárov.

O najväčšie prekvapenie súťaže sa v americkom štvrťfinále postarala tínedžerka Sloane Stephensová, keď zdolala tretiu nasadenú a päťnásobnú šampiónku melbournského grandslamu Serenu Williamsovú. Tá si sťažovala na bolesti chrbta a v zápase si vyžiadala zdravotnú prestávku. Po prehre Williamsová k zdravotnej indispozícii uviedla: *„Stalo sa to, keď som si išla pre kraťas. Zablokovalo ma to a nemohla som sa poriadne hýbať.“*

Titul obhájila najvyššie nasadená Viktoria Azarenková, ktorá vo finále porazila čínsku turnajovú šestku Li Na po trojsetovom boji 4–6, 6–4, 6–3. Upevnila si tak prvú priečku na rebríčku WTA.

## Nasadenie hráčok

## Pavúk

### Finálová fáza

### Horná polovica
#### 1. sekcia

#### 2. sekcia

#### 3. sekcia

#### 4. sekcia

### Dolná polovica
#### 5. sekcia

#### 6. sekcia

#### 7. sekcia

#### 8. sekcia

## Referencie

* 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Australian Open 2013
Ovčárská pahorkatina

**Ovčárská pahorkatina** je geomorfologický okrsok pri východnom okraji Nymburskej kotliny, ležiaci v okresoch Nymburk a Kolín.

## Poloha a sídla
[vľavo|náhľad|Žehuňský rybník, v pozadí vrch [Báň (Středolabská tabule)|Báň]]
Územie okrsku sa nachádza medzi Velenicami na severe, okresným mestom Kolínom na juhu a Žehuňskou oborou na východe. Úplne vo vnútri okrsku ležia väčšie obce Ovčáry, Býchory a Žehuň.

## Charakteristika územia
Je to plochá pahorkatina vytvorená prevažne na turónských až coniackých slieňovcoch a vápnitých ílovcoch, s erózno denudačným povrchom mierne naklonených zarovnaných povrchov (kryopedimentov), svedeckých vrchov a denudačných vyvýšenín.
Územie je charakterizované intenzívnymi súčasnými geomorfologickými procesmi (plošný splach, zosuvy). V širokom údolí Cidliny, ktorá zaujala svoj dolný tok až v mladšom pleistocéne leží rozsiahly Žehuňský rybník. Pahorkatina je zalesnená z 5% (lesíky borovicové, dubové so smrekom aj lužné), dominujú polia. Okrsok zahŕňa chránené územia Oškobrh, Kněžičky (predtým NPR Žehuňská obora) a Žehuňský rybník.

## Geomorfologické členenie
Okrsok Ovčárská pahorkatina (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3A-4) patrí do celku Středolabská tabule a podcelku Nymburská kotlina. Ďalej sa člení na podokrsky Senický stupeň na severe a Býchorská pahorkatina na juhu.

Pahorkatina susedí s ďalšími okrskami Středolabskej tabule (Milovická tabule na severozápade, Poděbradská rovina na západe, Labsko-klejnárská niva na juhu, Královéměstecká tabule na severovýchode) a s celkom Východolabská tabule na juhovýchode.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:
 

## Významné vrcholy
Najvyšší bod Ovčárskej pahorkatiny, poťažmo celej Nymburskej kotliny, je Oškobrh ()
* Oškobrh (285 m), Senický stupeň
* Na Vinici (237 m), Býchorská pahorkatina

## Referencie


## Externé odkazy
* Geomorfologická mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj

Kategória:Pahorkatiny v Česku
Kategória:Geomorfologické okrsky v Česku
Kategória:Středolabská tabule
Kategória:Okres Nymburk
Kategória:Okres Kolín
Karteros z Tesálie

**Karteros** () bol olympijský víťaz v tethrippe v roku 268 pred Kr. 
 
Karteros z Tesálie bol na 128. olympijských hrách korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v tethrippe. Tethrippon (preteky dvojkolesových vozov so štvorzáprahom) zaradili do programu olympijských hier v roku 680 pred Kr.

Olympijské víťazstvo Kartera je zaznamenané na papyruse *P.Oxy XVII. 2082* z egyptského náleziska v Oxyrhynchu, editovanom britským papyrológom Arthurom Huntom v roku 1927. Tento papyrusový zvitok je rozpadnutý na niekoľko malých fragmentov. Meno (začiatočné písmeno chýba) olympionika Kartera, jeho domovskú krajinu a disciplínu uvádzajú fragmenty č. 6+7, a to v 1. a 2. riadku. 
     
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v tethrippe