Viktor Greschik

**Viktor Greschik** (* 29. marec 1862, Levoča, Uhorsko† 17. august 1946, Levoča, Česko-Slovensko) bol spišsko-nemecký botanik, mykológ a historik, povolaním učiteľ. Viedol dlhoročné výskumy flóry oblastí dnešného Slovenska  najmä Spiš (región)a a Tatier, ale aj susedných oblastí, až po hranice dnešného Poľska, Ukrajiny a Maďarska. Zaoberal sa najmä machmi, lišajníkmi a hubami.

## Životopis
Vyštudoval učiteľský ústav v Spišskej Kapitule. V rokoch 1882–1887 pôsobil ako učiteľ v Kežmarku, v rokoch 1887–1914 ako učiteľ a neskôr ako riaditeľ Rímskokatolíckej ľudovej školy v Levoči. V roku 1924 odišiel do dôchodku.

Od začiatku svojej učiteľskej kariéry sa intenzívne venoval svojej obľúbenej botanike a najmä tatranskej flóre. Nedostatok vysokoškolského štúdia botaniky kompenzoval výnimočným zmyslom pre pozorovanie a intenzívnym sebavzdelávaním. Vďaka znalosti viacerých cudzích jazykov udržiaval rozsiahlu korešpondenciu s mnohými vynikajúcimi európskymi botanikmi, ktorým posielal zozbierané exempláre na klasifikáciu. Boli medzi nimi Maďari: Nándor Filarszky, Vince Borbás, Lajos Simonkai, I. Györffy, Erasmus Gyula Nyárády, L. Hollós, ako aj V. Reichardt z Viedne, Ferdynand A. Pax z Vroclavi, G. Bresadola z Trenta, P. Magnus, P. Sydow a E. Köhne z Berlína, O.G. Blomberg z Uppsaly, M. C. Cooke z Londýna a J. Gillet z Paríža. Od roku 1886 publikoval svoje botanické práce najmä v spišsko-nemeckých časopisoch. Aktívne sa zúčastnil aj na mnohých botanických kongresoch, napr. v Petrohrade, Hamburgu a Berlíne.

## Publikácie
Z jeho publikácií sa mnohé týkajú Tatier, napr. *Die Trüffeln der Hohen Tátra* („Jahrbuch UKV“ 1898), *Die Waldfrüchte und das Obst der Hohen Tatra und ihre Verwertung* („Tur. und Alp.“ 3, 1922–23, č. 3). V roku 1929 časopis „Krásy Slovenska“ uverejnil v slovenskom preklade jeho článok o flóre okolia Spišskej Novej Vsi (*Kvetena spišskonovoveského okolia*, s. 290-294, 308-316). Greschik v ňom uverejnil zoznam 1 045 druhov rastlín pozorovaných v nadmorských výškach od 458 do 1 268 m nad morom. Medzi jeho ďalšie publikácie patrili: *Zipser volksthümliche Pflanzennamen* („Zipser Bote“ 1889, č. 12 a 19) a *Liečivé a čarodejné rastliny Slovenska* („Slovenske Liečivé Rastliny“ 1942). V nemeckom rukopise zostalo dielo z obdobia 50. rokov jeho života, opisujúce flóru okolia Levoče: *Flora von Leutschau; Ergebnis 50. jähr. Forschung* (Leutschau 1932). Medzi Greschikove úspechy okrem iného patril aj objav jeiného náleziska vŕby čiernej na Slovensku, a to v rašelinisku Kolibaba v obci Hradisko v Levočských vrchoch z roku 1891.

Zostavil tiež niekoľko herbárov. Zozbieral rozsiahly herbár s približne 25 000 hárkami, v ktorých viac ako polovica exemplárov pochádza z Tatier. Tento herbár obsahoval 185 sád kariet, z ktorých 39 obsahovalo lišajníky, 17 machy, 24 huby, 8 hálky a 97 semenné rastliny. Tento herbár sa uchovával v múzeu v Levoči, potom bol zaradený do herbára Katedry systematiky rastlín Univerzity Komenského v Bratislave. Mimoriadne dôležité sú jeho zbierky machov (Bryotheca carpatica), lišajníkov (Lichenotheca carpatica) a húb (Mycotheca carpatica). Ďalšie herbáre sa nachádzajú okrem iného: na Prírodovedeckej fakulte Univerzity Karlovej v Prahe a na Botanickej pobočke Prírodovedného múzea v Budapešti. Menšie zbierky sú uložené vo Vlastivednom múzeu v Spišskej Novej Vsi. Viac ako 600 hárkov rastlín z Tatier a Spiša, ktoré Greschik zozbieral v rokoch 1882-1939, sa nachádza v slovenskom Múzeu Tatranského národného parku.

Greschik bol aj vášnivým pomológom: na záhradkárskej výstave v roku 1901 vystavoval kolekciu 125 odrôd jabloní a hrušiek. Ako poctu Greschikovi po ňom zahraniční botanici pomenovali druh tatranského machu, ako aj niekoľko nových druhov húb z oblasti Spiša.

Greschik sa zaujímal aj o históriu a etnografiu Spiša. Tatier sa týkajú napríklad *Schwarzkünstler-Persiflage aus der Hohen Tatra* („Karp. Post.“ 1896, č. 37 a 38), ako aj jeho historické dielo s názvom *Alt Levotschau in historischen Darstellungen* (Leutschau 1932). Jeho 248-stranová kronika Levoče s názvom *Leutschauer Chronik in kurzen Auszügen von Viktor Greschik*, 1940, obsahoval úryvky z mnohých neznámych kroník od starších autorov (Sperfogl, Türk, Hain, Leibitzer, Brichenzweig, Engel, Edeskúti, Mayer a Lányi). Napísal aj prvého sprievodcu po Levoči: *Führer zu den Kunstschätzen und Sehenwürdigkeiten der Stadt Levocza* (Leutschau 1931) a takmer do posledných rokov svojho života po nej vodil turistov.

Dlhé roky bol redaktorom nemecky písaného spišského týždenníka „Szepesi Hirnök – Zipser Bote“. Jeho knižnica, zhromaždená počas celého jeho života, mala nakoniec vyše osemtisíc zväzkov (každý označený Greschikovým štítkom!).

## Nové taxóny
Na jeho počesť boli pomenované nasledujúce taxóny húb:

### [[Druh_(taxonómia)|Druhy]]
* 1890: *[[Corticium greschikii]]* Bres.
* 1891: *[[Rhabdospora greschikii]]* Bres.
* 1891: *[[Cytospora greschikii]]* Bres.
* 1920: *[[Poria greschikii]]* Bres.
* 1920: *[[Septoria greschikii]]* Bres.
* 1996: *[[Lecanora greschikiana]]* Motyka

### [[Varieta (taxonómia)|Variety]]
* 1920: *[[Trametes salicina]]* var. greschikii Bres.
* 1920: *[[Ramularia cylindroides]]* var. greschikii Bres.
* 1920: *[[Poria greschikii]] var. greschikii* Bres.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

## Zdroj

Kategória:Osobnosti z Levoče
Kategória:Slovenskí mykológovia
Kategória:Slovenskí lichenológovia
Kategória:Slovenskí botanici
Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenské osobnosti nemeckého pôvodu