Opava (Česko)

**Opava** (nemecky *Troppau*, poľsky *Opawa*) je štatutárne mesto v Moravskosliezskom kraji. Od roku 1742 do 30. novembra 1928 bola metropolou českého Sliezska.

## Poloha
Mesto leží v Opavskej pahorkatine na rieke Opave v Sliezsku, ale jej 3 štvrte (Suché Lazce, Vlaštovičky a Jaktař) patrili k tzv. Moravským enklávam v Sliezsku. Od Ostravy je vzdialená 30 km západne, od Olomouca 60 km severovýchodne. Mesto križujú cesty I. triedy číslo 11, 46, 56 a 57, ako aj železničná trať z Ostravy do Olomouca.

## Dejiny
Prvé dôkazy osídlenia pochádzajú už zo staršej doby kamennej, odkedy archeologické nálezy potvrdili takmer nepretržitú prítomnosť osídlenia tunajšieho územia. Významné bolo slovanské hradisko v Kylešoviciach, ktoré patrilo s najväčšou pravdepodobnosťou Holasickému kmeňu, podľa ktorého sa nazýva aj neďaleká obec Holasovice. Stredoveké osídlenie Opavy sa konštituovalo zrejme v 12. storočí v podobe kupeckej osady, situovanej blízko brodu cez rieku Opavu, na obchodnej ceste z Moravy do Poľska. Táto cesta bola súčasťou "Jantárovej cesty" spájajúcej Jadran s Baltom. Prvá písomná zmienka pochádza z listiny z 26. decembra 1195, v ktorej olomoucké knieža Vladimír daroval premonštrátskemu kláštoru na Hradisku pri Olomouci dedinu Bojanovice. Nie je však jasné, či je autentická alebo ide o neskoršie falzum spomínaného kláštora. Prvá spoľahlivá písomná zmienka tak pochádza z roku 1201 v privilégiu českého kráľa Přemysla Otakara I. Význam a postavenie kupeckej osady potvrdil mestský štatút, ktorý získala niekedy okolo roku 1215 a tak kráľovský dekrét z roku 1224 už hovorí o Opave ako o meste.

Jadro osídlenia sa koncentrovalo na križovatke obchodných ciest v areáli Horného námestia a rozširovalo sa pozdĺž týchto komunikácií. Pôvodné opevnenie mesta bolo tvorené zrejme iba priekopou a zemnými valmi, doplnenými drevenou palisádou, neskôr boli vystavané kamenné hradby, doplnené 3 mestskými bránami - Jaktařskou, Ratibořskou a Hradeckou. Čoskoro malo mesto dve námestia a dobytčí trh v miestach dnešnej Masarykovej ulice, od roku 1327 aj Kupecký dom, ktoré bolo obchodným centrom mesta. V Opave bola od konca 13. storočia mincovňa. Opavských Přemyslovcov na opavskom kniežacom tróne vystriedal syn kráľa Jiřího z Poděbrad, Viktorín, ktorý bol následne donútený ustúpiť nárokom syna uhorského kráľa Mateja, Jána Korvína. Čoskoro však bolo Opavské kniežatstvo opäť podriadené priamo českým kráľom.

V 16. storočí bola Opava silne zasiahnutá reformáciou a väčšina obyvateľov patrila v predbielohorskom období k protestantom. Obyvatelia sa dostávali do ostrých konfliktov najmä s olomouckými biskupmi a na odpor narazilo aj udelenie opavského kniežatstva Karlovi z Lichtenštejna v roku 1613. V roku 1625 bol do Opavy povolaný jezuitský rád a o päť rokov neskôr tu bolo založené jezuitské gymnázium. Počas tridsaťročnej vojny bola Opava v roku 1626 bez boja vydaná žoldnierom dánskeho kráľa, niekoľkokrát bola obsadená i Švédmi. Veľkou pohromu znamenal pre mesto požiar v roku 1689. Pri gymnáziu bolo v roku 1814 založené múzeum, dnes Slezské zemské muzeum. Od roku 1853 budova slúžila sliezskemu zemskému snemu, v súčasnosti je sídlom Zemského archívu.

Opava zostávala centrom kniežatstva, hoci rozsah právomocí a tým aj význam ústredného mesta s postupnými centralizačnými tendenciami habsburskej monarchie klesali. Národnostné zloženie mesta sa postupne menilo v prospech nemeckého obyvateľstva a v 20. rokoch 18. storočia predstavovali Česi len asi sedminu obyvateľov Opavy. Porážka Márie Terézie a rozdelenie Sliezska medzi Prusko a Rakúsko vynieslo Opavu do pozície centra rakúskeho Sliezska. Svoje sídla si tu vedľa úradov postavil rad príslušníkov sliezskej šľachty. Význam mesta v 19. storočí podčiarklo aj konanie tzv. Opavského kongresu v roku 1820, na ktorom sa zišli európski panovníci (rakúsky cisár František II., ruský cár Alexander I. a pruský kráľ Fridrich Wilhelm III).

V oblasti priemyslu vzniklo niekoľko prevažne textilných podnikov. V roku 1825 bol vybudovaný pivovar, v polovici 19. storočia vznikli na predmestí dva cukrovary. Významným impulzom pre rozvoj priemyslu bolo otvorenie železničného spojenia v rámci Severnej dráhy cisára Ferdinanda v roku 1855. Ako hlavné mesto Rakúskeho Sliezska bola Opava aj významným správnym a samosprávnym centrom; sídlil tu Sliezsky zemský snem, na čele ktorého stál hajtman a zemský výbor. Štátnu správu pre Sliezsko tu vykonával zemský prezident a krajinská vláda, sídlil tu tiež krajinský súd. V roku 1883 bolo v Opave založené české gymnázium, v roku 1877 Matice opavská. Vychádzal tu Opavský besedník, potom Opavský týždenník, z nemeckých novín Troppauer Zeitung. Politická a národnostná situácia sa vyhrotila po skončení 1. svetovej vojny, keď sa Opava v závere roku 1918 stala hlavným mestom provincie Sudety. Pokus o revoltu voči vytvárajúcemu sa československému štátu skončil obsadením mesta československými vojenskými oddielmi bez boja 18. decembra 1918.

Až do roku 1928 bola Opava hlavným mestom československého Sliezska. V súvislosti s vytvorením krajiny Moravskosliezskej prestala byť sídlom krajinských úradov, no v meste stále prevažovalo nemecké obyvateľstvo, podliehajúce najmä v 2. polovici 30. rokov nacistickej ideológii Henleinovej Sudetonemeckej strany. Táto časť privítala pripojenie k nacistickému Nemecku v roku 1938 a Opava sa stala hlavným mestom jedného z troch vládnych obvodov v obsadených Sudetách. V 2. svetovej vojne bolo mesto oslobodené 24. apríla 1945, no za cenu veľmi ťažkých strát. Bola zničená takmer tretina mesta a nepracovala ani jediná továreň. Nemecké obyvateľstvo bolo odsunuté a mesto zmenilo nielen svoj vzhľad, ale aj národnostný ráz. Už v októbri 1945 začala činnosť stála profesionálna česká scéna Sliezskeho národného divadla, v roku 1948 bol v Opave zriadený Sliezsky študijný ústav, dnes súčasť Sliezskeho zemského múzea. V rokoch 1953-1959 pôsobila v meste Vyššia škola pedagogická, prenesená potom do Ostravy.

Na Ostrožnej ulici, v budove postavenej na mieste rodného domu Petra Bezruča, bola v roku 1956 otvorená expozícia o básnikovom živote a diele. Od roku 1958 sa každoročne v septembri koná na počesť básnika kultúrny festival Bezručova Opava. V rekonštruovanom objekte bývalého dominikánskeho kláštora pôsobí od roku 1974 Dom umenia, poriadajúci pravidelné výstavy a kultúrne podujatia. V roku 1990 začala v Opave pôsobiť Filozofická fakulta Masarykovej univerzity v Brne a 9. júla 1991 bola zriadená Slezská univerzita.

## Obyvateľstvo
### Počet obyvateľov
Opava je jedným z mála miest, ktoré sa po 2. svetovej vojne takmer nerozšírilo. Zatiaľ čo ostatné mestá zažívali prudký rast, Opava má dnes menej obyvateľov, než pred vypuknutím vojny.

### Štruktúra obyvateľstva

File:Sčítání obyvatelstva 2011, 505927 Opava, věková struktura.svg|Veková štruktúra obyvateľov v roku 2011
File:Sčítání obyvatelstva 2011, 505927 Opava, rodinný stav.svg|Rodinný stav obyvateľov v roku 2011
File:Sčítání obyvatelstva 2011, 505927 Opava, vzdělání.svg|Vzdelanie obyvateľov v roku 2011


## Mestská samospráva
V čele mesta je primátor, zastupiteľstvo má 39 a mestská rada má podľa dohody po voľbách v roku 2014 11 členov. Po komunálnych voľbách v roku 2014 bol 10. novembra zvolený za primátora mesta Martin Víteček z hnutia ANO 2011. Vo funkcii nahradil sociálneho demokrata Zdeňka Jiráska. Radu mesta tvoria zástupcovia hnutia ANO, Zmena pre Opavu, ODS, KDU-ČSL a SNK Starostovia a občania Opavy.

### Členenie mesta
thumb|Katastrálne územie Opavy
thumb|Opavské mestské časti
Opava je štatutárnym mestom, ktoré je len čiastočne územne členené. Centrálna oblasť mesta sa nečlení na mestské časti a je spravovaná priamo zastupiteľstvom a magistrátom mesta. V rokoch 1976 - 1991 bola súčasťou mesta i obec Chvalíkovice.

### Mestské časti
Územie mesta sa skladá z častí spravovaných priamo opavským magistrátom Kateřinky u Opavy, Kylešovice, Opava-Město, a častí katastrálnych území Jaktař a Opava-Předměstí - Náměstí svaté Hedviky, Sadová, Městské sady, Ochranova, Polní, Nad tratí, Kylešovický kopec, Přední Guslice, Bezručovo náměstí, Lidická, Ondříčkova, U hřbitova, Šibeňák, Haškova, U nemocnice)'' a ďalej ôsmich mestských častí, ktorými sú:
# Komárov
# Malé Hoštice
# Milostovice
# Podvihov
# Suché Lazce
# Vávrovice
# Vlaštovičky
# Zlatníky

## Pamiatky, školstvo a kultúra
### Významné stavby
* Sliezske zemské múzeum – bolo založené v roku 1814, najstaršie múzeum v Česku
* Sliezske divadlo – základný kameň Zemského divadla v Opave bol položený 1. mája 1804
* Farský kostol Nanebovzatia Panny Márie
* Mariánsky stĺp
* Mestský dom kultúry Petra Bezruča
* Kaplnka svätého Kríža – Švédska kaplnka (Národná kultúrna pamiatka)
* Obchodný dom Breda
* Kostol svätého Ducha
* Hláska
* Kostol sv. Hedvigy

### Školy v Opave
* Sliezska univerzita v meste sídli rektorát a filozoficko-prírodovedecká fakulta
* Mendelovo gymnázium

## Slávni rodáci
* Martin z Opavy († 1279), významný kronikár 13. storočia (tiež zvaný Polonus)
* Jan z Opavy, pisár a iluminátor 14. storočia
* Amand Polan z Polansdorfu (1561 – 1610), kalvínsky teológ
* Johann Palisa (1848 – 1925), česko-rakúsky astronóm
* Joseph Maria Olbrich (1867 – 1908), česko-rakúsky architekt a maliar
* Petr Bezruč (pôvodným menom Vladimír Vašek) (1867 – 1958), sliezsky básnik
* Walter Seidl (1905 – 1937), sliezsky, nemecky píšuci spisovateľ
* Joy Adamsonová (pôvodným menom Friederika Viktorie Gessnerová) (1910 – 1980), rakúska prírodovedkyňa a spisovateľka
* Boris Rösner (1951 – 2006), divadelný a filmový herec
* Bohdan Sláma (* 1967), filmový režisér
* David Moravec (* 1973), hokejista

## Čestní občania
Prvé zmienky sú v Knihe opavských mešťanov, ktorá bola vedená od roku 1723. Do tejto knihy sa po prerokovaní v mestskej rade zapisovali mená obyvateľov, ktorým bolo udelené právo mešťanské. Do roku 1850 je tu uvedených 3 500 mien. V roku 1842 boli prijaté nové pravidlá, podľa ktorých boli menovaní čestní občania mesta.
* Thomas Zounar, 1842, profesor gymnázia
* Faustin Ens, 1842, zakladateľ gymnaziálneho múzea
* Josef Alt, 1847, advokát
* Josef Witteczek, 1847, dvorný radca
* Karl Wenzelides, 1847, archivár
* Moritz Rossy, 1850, starosta mesta
* Josef Kalehberg, 1850, zemský miestodržiteľ
* Josef Sedlnitzki, 1850, policajný prezident
* Franz Hauer, 1902, starosta mesta
* Emil Rochowanski, 1905
* Walter Kudlich, 1919
* Larisch-Mönnich,1916, zemský hajtman 
* Tomáš Garrigue Masaryk, 1924
* Edvard Beneš, 1937
* Petr Bezruč, 1945
* Zdeněk Nejedlý, 1946
* Klement Gottwald, 1946
* Joža David, 1946
* J. V. Stalin, 1947
* Klement Gottwald, 1947
* Václav Havel, 1994
* Pavel Tigrid, 1994

Dňa 3. 6. 1995 Zastupiteľstvo mesta Opavy zbavilo čestného občianstva mesta J. V. Stalina a Klementa Gottwalda.

## Partnerské mestá
*  Liptovský Mikuláš, Slovensko 
*  Racibórz, Poľsko 
*  Roth, Nemecko
*  Żywiec, Poľsko 
*  Kearney, USA
*  Zugló, Maďarsko

## Referencie

## Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Štatutárneho mesta Opavy
* Zpravodajství z Opavy
* Stránky venované histórii a osobnostiam Opavy
* Regionálna databáza firiem
* Regionálny prehľad akcií
* Sliezska univerzita
* Mestské informačné centrum

## Zdroj
* 


Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Okresné mestá v Česku
Kategória:Štatutárne mestá v Česku
Kategória:Mestské pamiatkové zóny v Česku
Kategória:Univerzitné mestá v Česku