Dimitrij Andrusov

**Dimitrij Nikolajevič Andrusov** (* 7. november 1897, Juriev [dnes Tartu, Estónsko] – † 1. apríl 1976, Bratislava) bol slovenský geológ ruského pôvodu, zakladateľ modernej slovenskej geológie. Od roku 1932 doc., univerzitný profesor (1940), akademik SAV (1953), DrSc. (1956).

## Život
Bol synom ruského geológa, člena Ruskej akadémie vied a univerzitného profesora N. I. Andrusova a Nadeždy Schliemannovej, dcéry archeológa Heinricha Schliemanna – objaviteľa Tróje.

Spočiatku bol vzdelávaný v domácnosti svojimi rodičmi. Neskôr absolvoval gymnaziálne štúdium v Kyjeve a Petrohrade. V rokoch 1915 až 1918 študoval na univerzite v Petrohrade. Spolu so svojím otcom absolvoval geologické expedície do oblasti Kara-Bogaz a doliny Fergana. Zapojil sa do februárovej revolúcie. Napokon bol nútený odísť z Petrohradu. Krátko žil s rodičmi na Kryme, kde na univerzite v Simferopole prednášal jeho otec. Zapojil sa do bojov proti boľševikom. Vo vojne padol jeden z jeho bratov. Napokon po víťazstve boľševikov opustil krajinu a odišiel cez Istanbul do Francúzska. V rokoch 1920 až 1922 študoval na univerzite Sorbonne v Paríži. S rodičmi neskôr odišiel do Prahy, kde ďalej pokračoval v štúdiu na Chemickotechnologickej fakulte ČVUT v Prahe v rokoch 1922 až 1923 a Prírodovedeckej fakulte Karlovej univerzity v rokoch 1923 až 1925, kde aj pracoval od roku 1929 do roku 1938. Dlhodobo sa venoval výskumu geologickej stavby Slovenska a Podkarpatskej Rusi.

V roku 1938 sa uchádzal o miesto profesora geológie na Slovenskej vysokej škole technickej najprv v Košiciach. Škola bola pôvodne zriadená v Košiciach, ale keďže veľmi krátko po jej zriadení Košice pripadli v dôsledku viedenskej arbitráže horthyovskému Maďarsku, škola bola presťahovaná najprv do Martina, neskôr do Bratislavy. Od roku 1940 začal zároveň pracovať na Prírodovedeckej fakulte Univerzity Komenského vo funkcii prednostu Geologicko-paleontologického ústavu. Bol prvým profesorom geológie pracujúcim na slovenských vysokých školách. Okrem toho bol zakladateľom a v rokoch 1940 až 1945 riaditeľom Štátneho geologického ústavu. V roku 1952 sa Andrusov stal vedúcim Katedry geológie na Prírodovedeckej fakulte UK a vo funkcii zotrval až do roku 1970. Ako pedagóg napísal viacero skrípt a učebných textov; okrem toho, že vyučoval študentov geológie, aj osobne viedol geologické mapovacie kurzy a exkurzie, kde odovzdával svoje znalosti v praxi. Bol tiež zakladateľom a v rokoch 1957 – 1958 prvým riaditeľom Geologického laboratória, ktoré sa neskôr transformovalo na Geologický ústav SAV.

V roku 1953 bol vymenovaný za jedného z prvých 13 akademikov SAV.

## Vedecká činnosť
Jeho vedeckovýskumné záujmy boli mnohostranné. V širokom zábere sa venoval geológii, stratigrafii, tektonike, paleontológii, ložiskovej a inžinierskej geológii. Po príchode do Československa pracoval hlavne na Slovensku a Podkarpatskej Rusi. Skúmal bradlové a flyšové pásmo Západných Karpát, ale tiež Centrálne Západné Karpaty a hlavne subtatranské príkrovy. V Západných Karpatoch rozpracoval spolu s A. Matějkom teórie o existencii rozsiahlych príkrovov a zistil rozsah viacerých orogenetických fáz. Vyčlenil tiež mnohé tektonické jednotky a podal paleogeografický obraz západokarpatskej oblasti v období mezozoika. Výsledky jeho výskumov znamenali prehĺbenie stratigrafických a najmä tektonických poznatkov o Západných Karpatoch a stali sa základom moderného ponímania ich stavby a vzťahu k susedným geologickým jednotkám.

Svojou vedeckou prácou sa zaradil medzi popredných európskych geológov. Výsledky svojich výskumov zhrnul v päťdielnej monografii *Geologický výskum bradlového pásma Západných Karpát* (1931 – 1955). Práca *Aperçu de la Géologie des Carpathes occidentales de la Slovaquie centrale* (1931), vydaná v spoluautorstve s A. Matějkom, predstavuje prvý krát formulovaný moderný pohľad na Západné Karpaty publikovaný pri príležitosti zjazdu Karpatsko-Balkánskej geologickej asociácie. Popísané hlavné črty stavby Západných Karpát sú platné dodnes. Významné boli aj jeho ďalšie práce, hlavne trojzväzková monografia *Geológia Československých Karpát* (1958 – 1965) a monografia *Grundriss der Tektonik der Nördlichen Karpaten* (1968), ktoré je považované za jeden z vrcholov syntézy tektonickej stavby Západných Karpát vychádzajúcej z princípov geosynklinálnej teórie. Bol taktiež autorom mnohých ďalších monografických prác a asi 250 štúdií v odborných periodikách doma i v zahraničí. Okrem vedeckej činnosti tiež riešil praktické geologické úlohy súvisiace so stavbou priehrad (napr. Oravská priehrada), železníc, tunelov a s vyhľadávaním hlavne nerudných surovín.

## Rodina a osobný život
Jeho otec N.I. Andrusov, bol univerzitný profesor, geológ a oceánológ, zaoberajúci sa hlavne výskumom neogénu. Pôsobil v Tartu, Kyjeve a Petrohrade. Jeho meno nesie chrbát oddeľujúci východnú a západnú časť Čierneho mora. Jeho matka Nadežda Schliemannová pochádzala z manželstva Heinricha Schliemanna a Jekateriny Petrovny Lyžinovej. Andrusovova stará matka bola jednou z prvých žien-absolventiek vysokých škôl v Rusku.

Dimitrij Andrusov mal 4 súrodencov. Od detstva hovoril po nemecky, francúzsky a anglicky.

Bol dvakrát ženatý. V roku 1926 sa oženil s Valentinou Alšvangovou, ruskou exulantkou. Spolu mali dcéry Galinu a Ninu.

## Dielo
Medzi jeho najvýznamnejšie diela patria:
* Matějka, A., Andrusov, D. 1931: Apercu de la geológie des Carpathes occidentales de la Slovaquie centrále et des régions avoisinantes. (Přehled geológie západních Karpát na středním Slovensku a v sousedních oblastech). Knihovňa Štát. geol. Úst. ČSR, Praha, 3, 19—163.
* Andrusov, D., 1931: Geologický výzkum vnitřního bradlového pásma v západních Karpatech. I. Úvod. II. Stratigrafie triasu a liasu. Rozpr. Stát. geol. Úst. ČSR, 4, 167 s.
* Andrusov, D., 1938: Geologický výskum vnitřního bradlového pásma v Západních Karpatech, III. Tektonika. Rozpr. Stát. geol. Úst. 9, 135 s.
* Andrusov, D., 1938: Geologie Slovenska. Nakl. Sborn. pro výskum Slovenska a Podkarpatské Rusi pri Slovanském Ústave v Praze, Praha, 111 s.
* Andrusov D., 1945: Geologický výskum vnútorného bradlového pásma v Západných Karpatoch. časť IV. Stratigrafia doggeru a malmu. Časť V. Stratigrafia kriedy. Práce štátneho geologického ústav, Sošit 13, 1 – 176.
* Andrusov, D., 1950: Čierna krv zeme. Nafta a jej ložiská. Malá náučná Knižnica, 48, Bratislava, 71 s.
* Andrusov, D., Prantl, F. (eds.), 1957: Tchécoslovaquie. Lexique stratg. intern., Vol., 1, Europe, Fasc. GB, Paris, 372 s.
* Andrusov, D., 1958: Geológia československých karpát I. diel. Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, Bratislava, 304 s.
* Andursov, D., 1959: Geológia československých Karpát II. diel. Vyd. Slov. Akad. Vied, Bratislava, 375 s. 
* Andrusov, D., 1964: Geológie der tschechoslovakischen Karpaten I, Berlín — Bratislava, 263 s.
* Andrusov, D., 1965: Geológia československých Karpát. III. Vyd. Slov. Akad. Vied, Bratislava, 424 s.
* Andrusov, D., 1965: Geológie der tschechoslowakischen Karpaten II., Berlín — Bratislava, 443 s.
* Andrusov, D., 1968: Grundriss der Tektoník der Nórdlichen Karpaten. Vyd. Slov. Akad. Vied, Bratislava, 188 s.
* Andrusov, D., 1974: The Pieniny klippen Belt. In: Maheľ, M., (ed.) Tectonic of the Carpathian Balkán Regions. Explanations to the Tectonic map of the Carpato-Balkan regions and their Foreland, Vyd. Geol. úst. D. Štúra, Bratislava, 145—158.
* Andrusov, D., Samuel, O. (eds.), 1983: Stratigrafických slovník Západných Karpát 1. A-K. Geol. ústav D. Štúra, Bratislava, 440 s.
* Andrusov, D., Samuel, O. (eds.), 1985: Stratigrafický slovník Západných Karpát. 2 L – Z. Geologický ústav D. Štúra, Bratislava, 359 s.

## Ocenenia
Vedecká a pedagogická činnosť prof. Andrusova bola ešte počas jeho života ocenená najvyššími štátnymi vyznamenaniami. Boli mu udelené nasledujúce vyznamenania:
* Národná cena SSR (1947)
* Za zásluhy o výstavbu (1965)
* štátna cena K. Gottwalda (1966)
* Rad práce (1972).

V bratislavskej Petržalke je po ňom pomenovaná ulica. V roku 1988 bola na jeho počesť odhalená na Prírodovedeckej fakulte UK v Bratislave pamätná tabuľa. Pamätnú tabuľu má aj v budove Štátneho geologického ústavu D. Štúra, kde sa v jeho bývalej pracovni nachádza aj pamätná miestnosť. Paleontológovia podľa D. Andrusova pomenovali viacero druhov fosílnych organizmov, napr. rod dasykladálnych rias *Andrusoporella*, kriedový koral *Pseudofavia andrusovi* alebo spodnomiocénny druh chameleóna *Chamaeleo andrusovi*. Slovenská geologická spoločnosť na jeho počesť udeľuje za zásluhy významným geológom Medailu D. Andrusova.

## Referencie

## Externé odkazy
* Plöchinger, B., 1976, Dimitrij Andrusov 7.11. 1897 – 1.4. 1976. Mitt. österr. geol. Ges., 69, s. 353 — 356 (po nemecky)

Kategória:Slovenskí geológovia
Kategória:Slovenskí univerzitní profesori
Kategória:Pracovníci Štátneho geologického ústavu Dionýza Štúra
Kategória:Členovia Nemeckej akadémie prírodných vied Leopoldina
Kategória:Absolventi Karlovej univerzity
Kategória:Absolventi Petrohradskej štátnej univerzity
Kategória:Osobnosti s ulicami
Kategória:Slovenské osobnosti ruského pôvodu
Kategória:Osobnosti z Tartu
Kategória:Vyučujúci na Prírodovedeckej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave