Gondwana

[thumb|Gondwana a [Laurázia pred 200 miliónmi rokov]]

**Gondwana** (zriedkavé  názvy: *Gonduána*, *Góndvána*) bola prapevnina obrovských rozmerov na južnej pologuli. Vznikla kolíziou častí Rodinie asi pred 600&nbsp;miliónmi&nbsp;rokov v rámci panafrickej orogenézy. Potom bola dlho umiestnená v oblasti okolo južného pólu. Asi pred 360/300&nbsp;miliónmi&nbsp;rokov sa *„prudko pohla“* na sever a spojila sa s kontinentom Euramerika (Laurusia) do jediného kontinentu Pangea. Zhruba na začiatku jury (pred 180&nbsp;miliónmi&nbsp;rokov, keď sa rozpadla Pangea) vznikla opäť samostatná Gondwana, ktorá sa potom koncom jury (asi pred 150&nbsp;miliónmi&nbsp;rokov) začala rozpadať na menšie časti, čím prakticky zanikla.

Gondwana zahřňala veľkú časť dnešnej Južnej Ameriky (Brazílsky štít), Afriku a Madagaskar (Africký štít), Austrálie a Novej Guinei (Austrálsky štít), Indiu (Indická tabuľa) a Antarktídu (Antarktický štít). Zo severu ju omýval oceán Tethys. Predpokladá sa, že v karbóne a perme bola súvislým kontinentom.

## Vznik a vývoj
Vznik Gondwany bol viacfázový proces. Viacero orogenéz viedlo k jej amalgamácii pred asi 550–500 miliónmi rokov kambriu. Panafrická orogenéza pred asi miliardou rokov vytvorilo jadro Gondwany. Východoafrická orogenéza sa odhrala pred asi 650 – 630 miliónmi rokov a mala za následok spojenie Arabskej platne so severovýchodom dnešnej Afriky a Madagaskaru. Spojil sa tiež blok Azanie s blokom Kongo–Tanzánia–Bangweulu. Počas Kuungskej orogenézy v neoproterozoiku sa Indická platňa zrazila s jadrom Austrálskej platne (Mawson continent). V tomto období boli súčasťou Gondwany aj časti dnešného Slovenska. Významným medzníkom bol tiež vznik oceánu Iapetus počas kambria. Jeho uzavretím, ktoré prebehlo počas hercýnskej orogenézy, došlo po zrážke s Lauráziou k vzniku Pangey. Došlo k vzniku juhovergentnej príkrovovej stavby.

Na konci paleozoika sa Pangea začala znovu rozpadať. Na severe sa z nej kvôli riftingu a vývoju novej oceánskej kôry tethýdy (napr. Peninický oceán alebo Meliatsky oceán) oddelilo viacero mikrokontinentov ako bola napr. Adria. Následný vznik Atlanitku v priebehu jury a kriedy mal za následok oddelenie Južnej Ameriky, Austrálie a neskôr v terciéri aj Indickej platne.

## História výskumu
Termín *Gondwana* zaviedol v roku 1872 Henry Benedict Medlicott, pre typické sedimenty karbónskeho až kriedového veku s faunou rastliny Glossopteris. Základ slova pochádza z pomenovania indického regiónu Góndvána (angl. Gondwana). Neskôr boli podobné horniny objavené aj na iných kontinentoch v Autrálii, Antarktíde, Južnej Amerike a Afrike, všetkých na južnej pologuli. V roku 1885 navrhol Eduard Suess, že tieto kontinenty tvorili kedysi jednotnú pevninu – superkontinent. Suess však patril k fixistom a predpokladal, že oceán medzi kontinentami vznikol až dodatočne poklesnutím pevniny. Začiatkom 20. storočia Alfred Wegener predložil viacero dôkazov o tom, že kontinenty južnej pologule boli kedysi spojené v spoločnom superkontinente. Prvú veľmi presnú rekonštrukciu Gondwany podal Alexander du Toit v roku 1937. V danej dobe však neboli tieto myšlienky geologickou verejnosťou akceptované. Až výskumy, ktoré potvrdili správnosť koncepcie pohybu kontinentov v 60. rokoch, viedli k chápaniu Gondwany ako dávneho superkontinentu širokou odbornou verejnosťou. V roku 1979 sa začal sústredený medzinárodný výskum, ktorý umožnil vytvoriť prvú geologickú mapu Gondwany.

## Referencie

## Zdroj
* 

## Ďalšie zdroje

Kategória:Kontinenty v minulosti Zeme