Prepis z cyriliky do latinky

Toto je článok o **prepise** (transkripcii alebo transliterácii) **z [[cyrilika|cyriliky]] do [[latinské písmo|latinky]]**.

## Slovenské systémy
### Systém podľa PSP 1991/1998/2000 (používaný aj na [[Slovenská Wikipédia|slovenskej Wikipédii]])
Je opísaný v PSP (z roku 1991 resp. 1998 resp. 2000) v Kap. VII podkapitole 1.1 a podkapitole:
*pre ruštinu: 1.2.1
*pre ukrajinčinu: 1.2.2
*pre bieloruštinu: 1.2.3
*pre bulharčinu: 1.2.4
*pre macedónčinu: 1.2.5
*pre srbčinu: 1.2.6 (systém je zhodný s latinským zápisom chorvátčiny)
### Systémy podľa [[Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky|Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky]]
*bulharčina: systém z roku 1999, je zhodný so systémom podľa odporúčania OSN z roku 1977 (pozri nižšie)
*ruština: systém z roku 1998, je zhodný so systémom pre ruštinu podľa odporúčania OSN z roku 1987 (pozri nižšie)

### Systém podľa [[STN 01 0185]] (starší názov [[ČSN 01 0185]])
Bola to česko-slovenská norma (v slovenčine) pre ruštinu, ukrajinčinu, bieloruštinu, "srbskú verziu srbochorvátskeho jazyka", macedónčinu a bulharčinu. Vydaná v roku 1975, platná od roku 1977, zrušená v Česku 2002, na Slovensku v 2003, ale na Slovensku stále používaná, lebo nebola nahradená inou. Komentár pozri napr. str. 32, náhľad tu http://shop.normy.biz/d.php?k=6380#nahled

### Systém podľa starších PSP
V PSP platných pred rokom 1991 (teda z rokov 1953 - 1971) a podľa knihy Príručka slovenského pravopisu pre školy (autori: Ján Oravec, Vincent Laca) platil systém zhodný so systémom uvedeným v PSP z roku 1991 a nasl. s tým rozdielom, že: 
*ьё = jo (nie: io);  дьё/тьё/ньё/льё = ďjo/ťjo/ňjo/ľjo (nie: dio/tio/nio/lio)
*ью = ju (nie: iu); дью/тью/нью/лью = ďju/ťju/ňju/ľju (nie: diu/tiu/niu/liu)
*ья = ja (nie: ia); дья/тья/нья/лья = ďja/ťja/ňja/ľja (nie: dia/tia/nia/lia)

### Systém podľa "Pravidla jmenného katalogu" (1959/1969)
Išlo o česko-slovenské katalogizačné inštrukcie. Prvé vydanie bolo z roku 1959, druhé z roku 1969. Systém bol založený na medzinárodnom vedeckom prepise.

## České systémy
### Systém podľa PČP
Je opísaný v Pravidlách českého pravopisu (z roku 1993 resp. 2002). Kópia textu je dostupná tu http://aplikace.mvcr.cz/archiv2008/micr/files/465/mi_s015.01.03_20050912.pdf (s.13 a ďalej).

Tento systém **nie je zhodný so slovenským systémom** podľa PSP. Hlavné rozdiely sú:
*namiesto slovenského ie, io, iu (po mäkkom znaku a podobne) je české je, jo
*namiesto slovenského ľo, ľu, ľa je české lo, lu, la
*namiesto slovenského de, te, ne je (väčšinou) české dě, tě, ně
*namiesto slovenského iu po spoluhláskach je české ju

### Systém podľa [[ČSN]]
*súčasný (česká norma): ČSN ISO 9 (zhodné s ISO 9:1995, pozri nižšie)
*bývalý (česko-slovenská norma): ČSN 01 0185 -  pozri vyššie

### Systém podľa "Pravidla jmenného katologu"
Pozri vyššie

## Medzinárodné systémy
### Medzinárodný vedecký prepis (od konca 19. storočia)

### Systémy podľa [[OSN]]
*bulharčina: odporúčanie z roku 1977 = bulharský „Systém transliterácie a transkripcie“ z roku 1972 - pozri napr. http://www.skgeodesy.sk/index.php?www=sp_file&id_item=508 a http://www.eki.ee/wgrs/rom1_bg.htm resp. http://www.eki.ee/wgrs/v2_2/rom1_bg.htm
*macedónčina: odporúčanie z roku 1977 – http://transliteration.eki.ee/pdf/Macedonian_2.2.pdf
*ruština: odporúčanie z roku 1987 pre prepis názvov z územia Ruska (ZSSR?) = druhý variant prvej tabuľky sovietskej normy GOST 16876-71 v stave z roku 1983 (pozri nižšie) - pozri napr. http://www.skgeodesy.sk/index.php?www=sp_file&id_item=507 a http://www.eki.ee/wgrs/rom1_ru.htm
*srbčina: odporúčanie z roku 1977 -  pozri napr. http://transliteration.eki.ee/pdf/Serbian.pdf

### Systémy [[ISO]]

*ISO 9:1995:  zhodné s GOST 7.79, pozri dole linky ku GOST 7.79 
*ISO 9:1986
*ISO/R 9:1968
*ISO/R 9:1954

Z vyššie uvedných posledných troch (teda starších) noriem sa ešte dnes pomerne často používa norma ISO/R 9:1968: pozri napr. http://transliteration.eki.ee/pdf/Russian.pdf (K textu zobrazenému na uvedenom linku treba dodať, že ISO/R 9:1968 povoľuje ako alternatívu aj tzv. "2. podštandard" - písať zh (namiesto ž), sh (namiesto š), ĭ  (namiesto j), kh (namiesto h), ts (namiesto c), ch (namiesto č), shch (namiesto šč), yu (namiesto ju) a ya (namiesto ja). Išlo o ústupok anglosaskej tradícii prepisu cyriliky. )

### Systém [[RVHP]]
V RVHP platil oficiálne systém RVHP 1362 (po rusky: (ST) SEV 1362) z roku 1978, ktorý bol zhodný s GOST 16876-71 (pozri nižšie).

### Systém [[Slavic Review]]
Myslí sa starší systém podobný ISO 9:1968, dnes časopis používa systém ALA-LC.

## Sovietske/ruské systémy
*Sovietsky systém GOST 16876-71 (od sovietskej Hlavnej správy geodézie a kartografie - GUGK) z roku 1971 (drobné úpravy 1973, 1980 a 1983): norma má dve časti:
**Tabuľka 1 (transliterácia 1:1) s dvoma variantmi odlišujúcimi sa v písaní e - je, h - ch, ŝ - šč, û - ju, â - ja (druhý variant bol prebratý do normy OSN 1987 - pozri vyššie), druhý variant pozri napr. http://transliteration.eki.ee/pdf/Russian.pdf
**Tabuľka 2 (latinka (aj) so zloženými písmenami a bez diakritických znamienok) 
*Ruský systém GOST 7.79 (z roku 2000/2002), je zhodný so systémom ISO 9:1995; pozri napr.  GOST 7.79 celý text (tým zároveň text ISO 9:1995) v ruštine, tabuľky pre Systém A ale nie sú funkčné; norma má dve časti: 
**Systém A (transliterácia 1:1): pozri napr. http://transliteration.eki.ee/pdf/Russian.pdf a dole 
**Systém B (latinka (aj) so zloženými písmenami a bez diakritických znamienok): pozri link vyššie uvedený link na celú normu v ruštine
*Ruský systém pre ruské pasy z roku 1997: http://img.rg.ru/pril/1/42/90/3386_2.gif (čo je príloha http://www.rg.ru/2004/01/22/pasport-doc.html)

**Prehľad** podľa anglickej wikipédie:

Zátvorky označujú prípustné varianty

## Anglické systémy
*Systém ALA-LC (American Library Association-Library of Congress):
**verzia 1997: pre slovanské cyrilské písma a pre všetky neslovanské cyrilské písma - pozri pod jednotlivými jazykmi na http://www.loc.gov/catdir/cpso/roman.html, to isté pod jednotlivými jazykmi na http://transliteration.eki.ee
**verzia 1976: napr. pre ruštinu http://www.unics.uni-hannover.de/ntr/russisch/umschrifttabelle.html 
**systém LC: 1905
**systém ALA: 1885
*Systém BGN/PCGN: pozri pod jednotlivými jazykmi na http://earth-info.nga.mil/gns/html/romanization.html(napr. ruština 1944/1947, bulharčina 1952, bieloruština 1979 atď.), to isté pod jednotlivými jazykmi na http://transliteration.eki.ee
*Systém BSI z roku 1958 (BS 2979:1958): je zhodný s 2. podštandardom z ISO/R 9: 1968, komentár pozri http://shop.bsigroup.com/ProductDetail/?pid=000000000000090651, časť pre ruštinu pozri napr.  http://www.unics.uni-hannover.de/ntr/russisch/umschrifttabelle.html 
*Systém British Royal Society z roku 1953
*Systém British Academy z roku 1917
*Systém Britského múzea
*Systém New York Public Library
*Systém INIS
*Systém MR (Mathematical Reviews/Zentralblatt MATH)
*Systém podľa Allworth, Edward: Nationalities of the Soviet East. Publications and Writing Systems. New York, 1971 - pozri na http://transliteration.eki.ee/ podstránky pre jazyky altajčina, azerbajčina, baškirčina, čuvaština, jakutčina, krymská tatárčina, karačaj-balkarčina, karakalpačtina, kazaština, chakaština, kirgizština, kumyčtina, nogajčina, osetčina, tadžičtina, tatárčina, turkménčina, uzbečtina
*Systém podľa Daniels, Peter T., Bright, William (eds.): World’s Writing Systems, New York, 1996 - pozri na http://transliteration.eki.ee/ podstránky pre jazyky bulharčina, buriatčina, čukčina, kabardčina, kalmyčtina, kirgizština, komijčina, moldavčina, tadžičtina, tatárčina, turkménčina, ukrajinčina, uzbečtina

## Nemecké systémy
### NSR
*DIN 1460 z roku 1982 (normu používa aj Deutsche Bibliothek): je zhodná s ISO/R 9:1968 (bez 2. podštandardu), pozri napr. http://www.unics.uni-hannover.de/ntr/russisch/umschrifttabelle.html 
*Systém podľa Dudena NSR (v Rakúsku podľa Österreichisches Wörterbuch) : pre ruštinu, ukrajinčinu, bieloruštinu, bulharčinu, macedónčinu a srbčinu, pozri napr. http://vonrauch.de/compslav/translit.pdf  a http://www.unics.uni-hannover.de/ntr/russisch/umschrifttabelle.html 
*Systém podľa TITUS (Thesaurus Indogermanischer Text- und Sprachmaterialien), 2000: pozri na http://transliteration.eki.ee/   podstránky pre jazyky abazština, abcházština, adygejčina, avarčina, čečenčina, darginčina, inguština, kabardčina, lach, lezgičtina, tabasarančina

### NDR
*TGL 37 116 z roku 1981: pre ruštinu, ukrajinčinu, bieloruštinu, bulharčinu, (?)macedónčinu, srbochorvátčinu a mongolčinu
*Systém podľa Dudena NDR: napr. pre ruštinu: transkripcia systému je založená na systéme W. Steinitza (1972) a transliterácia na systéme ISO 9: 1986 a TGL 37 116; posledný raz bol systém uvedený v "Der Große Duden: Wörterbuch und Leitfaden der deutschen Rechtschreibung...", 6. vydanie, Lepzig, VEB Bibliographisches Institut Leipzig, 1990

### Švajčiarsko
*Systém Informationsverbund Deutschschweiz (IDS) z roku 2001: https://web.archive.org/web/20110706234204/http://www.informationsverbund.ch/fileadmin/user_upload/dokumente/katalogisierung/kids/kids_deutsch/kapg4.pdf

## Francúzske systémy
*systém CNT z decembra 2007: http://unstats.un.org/unsd/geoinfo/UNGEGN/docs/25th-gegn-docs/wp%20papers/crp3.pdf
*systém podľa Jean Girodet (1976), Dictionnaire de la langue francaise, Paris: Éditions Bordas.
*systém podľa Bibliothèque nationale de France
*systém podľa Bibliotheque royale de Belgique

## Bieloruské systémy (len pre bieloruštinu)
*oficiálny systém z roku 2007 (http://www.eki.ee/wgrs/rom2_be.htm)
*oficiálny systém z roku 2000 (http://transliteration.eki.ee/pdf/Belarusian.pdf)
*oficiálny systém z roku 1998
*Łacinka (bieloruská tradičná latinka)

## Bulharské systémy (len pre bulharčinu)
*oficiálny systém z roku 1995/2006 ( https://web.archive.org/web/20160210095151/http://www.fmi.uni-sofia.bg/fmi/logic/skordev/B1-Ivanov-Skordev-Dobrev.pdf, http://en.wikisource.org/wiki/Toponymic_Guidelines_for_Antarctica,  http://www.eki.ee/wgrs/rom1_bg.htm, bulharské uzákonenie z roku 2009: http://dv.parliament.bg/DVWeb/fileUploadShowing.jsp?&idFileAtt=79168&allowCache=true):

*oficiálny systém z roku 1999 pre pasy (http://www.eki.ee/wgrs/v2_2/rom1_bg.htm)
*systém podľa A. Danchev, M. Holman, E. Dimova and M. Savova. An English Dictionary of Bulgarian Names: Spelling and Pronunciation. Sofia: Nauka i Izkustvo Publishers, 1989.
*„Systém transliterácie a transkripcie“ (Sofia, 1972) – pozri hore pod Systémy OSN

## Ukrajinské systémy (len pre ukrajinčinu)

*oficiálny systém z roku 2010 – zhodný so systémom z roku 1996 okrem prepisov щ, ь a ’ (http://www.eki.ee/wgrs/rom2_uk.htm)
*systém pre pasy z roku 2007: http://zakon1.rada.gov.ua/cgi-bin/laws/main.cgi?nreg=858-2007-%EF
*systém pre pasy z roku 2004
*oficiálny systém z roku 1996 (http://transliteration.eki.ee/pdf/Ukrainian.pdf)
*systém Deržstandart 1995 (navrhovaný)
*oficiálny systém z roku 1993

## Macedónske systémy (len pre macedónčinu)
*systém pre pasy z roku 2008 
*oficiálny systém z roku 1998 http://www.eki.ee/wgrs/rom1_mk.htm
*oficiálny systém z roku 1970 - zhodný s ISO R/9:1969 (najmä systém A)

## Jazyky s oficiálnou latinkou
Pre tieto (a niektoré ďalšie malé jazyky) existuje/existovalo (aj) úradne používané latinské písmo, ktoré prirodzene slúži(lo) ako hlavná forma „prepisu“:
*adygejčina: oficiálna adygejská latinka z roku 1927
*azerbajdžančina: 
**oficiálna azerbajdžanská latinka z roku 1991
**oficiálna azerbajdžanská latinka z roku 1929
**oficiálna azerbajdžanská latinka z roku 1922
*bieloruština: pozri hore (Łacinka )
*čečenčina: 
**oficiálna čečenská latinka z roku 1992 (http://transliteration.eki.ee/pdf/Chechen.pdf)
**oficiálna čečenská latinka z roku 1925
*karačaj-balkarčina: oficiálna karačaj-balkarská latinka z roku 1924
*krymská tatárčina: 
**QÖCYR 1997 http://transliteration.eki.ee/pdf/Crimean_Tatar.pdf
**systém podľa A. Emirova (link ako QÖCYR)
*kumyčtina: oficiálna kumycká latinka z roku 1927
*moldavčina: oficiálna moldavská latinka z roku 1989
*srbčina: oficiálna srbská (a chorvátska) latinka - tzv. gajica
*tadžičtina: oficiálna tadžická latinka z roku 1926(?)
*tatárčina:
**oficiálna tatárska latinka z roku 2001
**oficiálna tatárska latinka z roku 1927
*turkménčina: 
**súčasná oficiálna turkménska latinka (štandard TDS 565 1999)
**oficiálna turkménska latinka z roku 1993 
**oficiálna turkménska latinka z roku 1929 (1928?)
*uzbečtina:
**súčasná oficiálna uzbecká latinka z roku 1995
**(plánovaná) oficiálna uzbecká latinka z roku 1993
**oficiálna uzbecká latinka z roku 1927/1928

## Externé odkazy
### Automatický prepis
*Google prekladač (dole vľavo treba aktivovať "čítať foneticky", nie je však jasné podľa akého systému sa prepisuje)
*Google Script converter (len ruština) 
*ruské stránky v ruštine a angličtine (prepis podľa GOST 7.79 Systém B a podľa ISO 9 (asi sa myslí ISO 9:1995) ), detto
*české stránky (prepis podľa GOST 16876-71)
*Prepis podľa ČSN ISO 9 (010185) - verzia medzinárodnej ISO 9:1995, odvodená z ruského systému GOST 16876-71
*Prepis-transkripcia (asi podľa Prav. českého pravopisu), nie je zhodná so systémom podľa PSP !
*nemecké stránky 

### Iné
*Dejiny prepisu cyriliky do latinky (po anglicky) 
*Slovenský článok o prepise cyriliky (tabuľky a niektoré časti sú prebrané - aj s chybami - z angl. wikipédie)
*K otázke prepisu z bieloruštiny do slovenčiny
*odkódovač textov v cyrilike

Kategória:Ruština
Kategória:Prepisy z cudzích písiem