Holandsko

**Holandsko** (holandsky: ) je štát v západnej Európe, hlavná zo 4 krajín Holandského kráľovstva. 

Na východe hraničí s Nemeckom a na juhu s Belgickom. Zo severozápadu krajinu obmýva Severné more. Rozloha Holandska je , pričom približne  krajiny vzniklo vysúšaním mora. Takéto územia sa nazývajú poldre. 

Hlavným (*hoofdstad*) a najväčším mestom Holandska je Amsterdam. Sídlom holandského parlamentu, vlády i monarchu (*regeringszetel*) je však Haag.

## Členstvo
Holandsko je zakladajúcim členom Európskej únie, Eurozóny, Severoatlantickej aliancie, OECD a WTO. Spolu s Belgickom a Luxemburskom vytvárajú voľné spoločenstvo nazývané Benelux. 

## Meno
Oficiálny holandský názov krajiny je „Nederland“, čo možno preložiť ako „nízko ležiacu zem“. Od toho je odvodené pomenovanie krajiny v iných jazykoch: *„Nizozemsko“* v češtine, *„Netherlands“* v angličtine, *„Niederlande“* v nemčine, *„Pays-Bas“* vo francúzštine atď.

V niektorých jazykoch, vrátane slovenčiny, má štát názov odvodený od regiónu Holland. Holland bolo jedno z historických grófstiev, ktoré pozostávalo z dnešných provincií Severný Holland a Južný Holland. Ekonomická sila a dôležitosť tohto regiónu viedli k tomu, že mnohé z krajín sveta nazývajú krajinu práve Holandskom.

V slovenčine sa v súčasnosti celý štát od roku 1581/1815/1830 nazýva „Holandsko“ - pozri aj Nizozemsko.

## Geografia
Holandsko je nížinatá  krajina, pričom väčšina krajiny tvorí rovina. Hornatá krajina sa nachádza iba v strede krajiny a na juhovýchodnom výbežku krajiny, kde vrásnením vznikli menšie hornaté vyvýšeniny. Najvyššie položeným bodom Holandska je vrch Vaalserberg, ktorý sa nachádza v nadmorskej výške iba .

Vyše tretina územia Holandska leží nižšie ako je hladina mora. Bez dún (ich maximálna výška nepresahuje ) a pobrežných hrádzí by časť Holandska zaliali vody Severného mora, Rýna, Másy a Šeldy.

### Rieky a jazerá
Medzi najväčšie holandské rieky patrí Rýn, ktorý tečie z Nemecka a jeho ďalšie prítoky, vrátane riek Waal a Lek; a riek Mása a Šelda, ktoré pritekajú z Belgicka. Tieto rieky a ich prítoky tečú v smere z východu na západ cez centrálnu časť krajiny. Na pobreží vytvárajú riečnu deltu s mnohými ostrovmi. Rieky sú prepojené početnými kanálmi, ktoré zabezpečujú lodnú dopravu.

V západnej a severnej časti Holandska sa nachádza niekoľko menších jazier. Väčšina veľkých prírodných jazier bola vysušená v snahe získať ďalšiu pôdu. V rámci obnovy riečnej delty a vysušením Zuiderského mora vznikli početné nové sladkovodné jazerá, pričom najväčšie z nich je Ijselské jazero.

## Podnebie
V Holandsku prevláda oceánske podnebie, ktoré je príznačné pre krajiny západnej a severnej Európy. Podnebie ovplyvňuje teplý morský prúd v Atlantickom oceáne. Ten spôsobuje, že zimy sú relatívne teplé, ale naopak letá veľmi teplé nie sú. Ročný úhrn zrážok je pomerne vysoký a pohybuje sa v rozmedzí 750 až . Priemerné teploty v januári sú okolo 1,7 °C a priemerná júnová teplota je približne 17 °C.

Vo vnútrozemí sa často objavujú hmly a vanie silný vietor. Na pobreží sa často vyskytujú búrky, ktoré môžu spôsobiť záplavy. Iba šesť dní v roku je v Holandsku bezvetrie. Vďaka absencii prírodných bariér akými sú napr. pohoria sa klíma v jednotlivých častiach Holandska líši iba nepatrne.
thumb|left|Mapa Holandska, 1890

## Dejiny Holandska
Územie dnešného Holandska je severnou časťou historického Nizozemska. V staroveku tam sídlili germánske a keltské kmene, ktoré súperili o moc. V 1. storočí pred Kr. ho čiastočne ovládli Rimania, v 8. storočí sa stalo súčasťou Franskej ríše. V 10. storočí sa krajina rozdrobila na jednotlivé kniežatstvá, pričom od 12. storočia vznikali mestá, prekvital obchod a remeslá.

Po niekoľkých pokusoch o zjednotenie sa celé územie Holandska dostalo roku 1477 do rúk Habsburgovcov. V polovici 16. storočia prepukla Holandská revolúcia a na severe vznikla Utrechtská únia, ktorá v roku 1581 vyhlásila Republiku siedmich spojených provincií (Holandskú republiku). Jej nezávislosť uznali aj ostatné európske veľmoci.

V 17. storočí Holanďania získali veľké územia v Ázii, Afrike, Amerike a na istý čas ovládli svetový obchod. V 18. storočí ich však z mnohých dŕžav vytlačilo Spojené kráľovstvo a Francúzsko. Roku 1795 sa Holandska počas Francúzskej revolúcie zmocnili francúzske vojská. Na Viedenskom kongrese bolo roku 1815 vyhlásené Holandské kráľovstvo, ktorému patrilo do roku 1830 aj Belgicko a Luxembursko.

Od roku 1830 sa stalo samostatným kráľovstvom vo svojich súčasných hraniciach. Počas prvej svetovej vojny bolo neutrálne, v druhej svetovej vojne ho obsadilo nacistické Nemecko. Do polovice 20. storočia patrilo k najväčším koloniálnym veľmociam, patrila mu napr. Indonézia alebo Surinam. Postupne však o väčšinu kolónií prišlo a dnes mu patria iba malé zámorské územia v Karibiku.

## Administratívne členenie

Holandsko je rozdelené na dvanásť administratívnych regiónov, ktoré sa nazývajú provincie. Na čele každej provincie stojí guvernér, ktorého oficiálne meno je *„Commissaris der Koningin“*. Jednotlivé provincie zo severu na juh sú:

* Frízsko *(Friesland)*:  leží na severozápade krajiny; hlavné a najväčšie mesto: Leeuwarden
* Groningen: leží na severovýchode krajiny; hlavné a najväčšie mesto: Groningen
* Drenthe: leží na juh od Groningenu, hlavné a najväčšie mesto: Assen
* Overijssel: leží na juh od Drenthe; hlavné mesto: Zwolle, najväčšie mesto: Enschede
* Flevoland: leží v strede krajiny severne od Utrechtu; hlavné mesto: Lelystad, najväčšie mesto: Almere
* Gelderland: leží na juh od Overijssel; hlavné mesto: Arnhem, najväčšie mesto: Nijmegen
* Utrecht: leží v strede krajiny; hlavné a najväčšie mesto: Utrecht
* Severný Holland *(Noord-Holland)*: leží na severozápade krajiny; hlavné mesto: Haarlem, najväčšie mesto: Amsterdam
* Južný Holland *(Zuid-Holland)*: leží na stredozápade krajiny, hlavné mesto: Haag, najväčšie mesto: Rotterdam
* Zéland: leží na juhozápade krajiny; hlavné a najväčšie mesto: Middelburg
* Severné Brabantsko *(Noord-Brabant)*: leží na juhu krajiny; hlavné mesto: ’s-Hertogenbosch, najväčšie mesto: Eindhoven
* Limbursko (*Limburg*): leží na juhovýchode krajiny; hlavné a najväčšie mesto: Maastricht

Provincie sa ďalej členia na obce, ktoré sa nazývajú *„gemeenten“*. K 1. januáru 2019 ich bolo dovedna 355.

Okrem iného je krajina rozdelená na vodohospodárske oblasti, ktoré spravujú jednotlivé vodohospodárske úrady (*„waterschap“*), ktoré sú zodpovedné za manažment vodných zdrojov. Týchto je 27. Ich vznik predchádza samotnému vzniku holandského národa, pričom prvá vznikla už v roku 1196.

225px|thumb|Hustota zaľudnenia.

## Obyvateľstvo

V Holandsku podľa údajov z roku 2018 žilo približne 17 400 000 obyvateľov, pričom celková hustota zaľudnenia dosahuje približne 397ľudí na km². Holandsko je krajinou s 31. najvyššou hustotou zaľudnenia na svete (odhad z r. 2017). Približne 66 % z celkovej populácie žije v mestách. Najväčším a zároveň hlavným mestom je Amsterdam s 735 562 obyvateľmi; nasleduje Rotterdam s 599 651 obyvateľmi, jeden z najväčších prístavov na svete; nasleduje administratívne centrum krajiny Haag (463 826) a štvoricu uzatvára Utrecht s populáciou 265 151 ľudí. Šestnásť ďalších miest má populáciu medzi 100 a 200 tisíc ľuďmi.

### Etnicita
Etnické zloženie obyvateľstva je pomerne rozmanité. Napriek tomu väčšinu obyvateľstva tvoria Holanďania (približne 80,8 %); nasledujú 2,4 % Nemci, 2,4 % Indonézania, 2,2 % Turci, 2,00 % Surinamčania, 1,9 % Maročania, 1,5 % Indovia, 0,8 % obyvateľstva pochádza z Antíl a z Aruby a 6,0 % je iného pôvodu. Táto štatistika zahŕňa iba Holandsko, nezahŕňa ostatné časti Holandského kráľovstva, ktoré majú prevažne neholandskú populáciu.

### Náboženstvo
Rímski katolíci tvoria približne 30 % a protestanti 20 % holandskej populácie. Moslimovia predstavujú 4 percentá a krajina má aj malú židovskú komunitu. Pôsobí tu aj starokatolícka cirkev. Zhruba 39 % Holanďanov sa nehlási k žiadnej cirkvi. Katolíci žijú prevažne na juhu krajiny, protestanti na severe. Najväčšou protestantskou cirkvou sú kalvíni: Holandská reformovaná cirkev *(Nederlandse Hervormde Kerk)* a Reformovaná cirkev v Holandsku *(Gereformeerde Kerken in Nederland)*, ktoré sa v roku 2004 zlúčili.

### Jazyk
Úradnou rečou krajiny je holandčina, ktorú používa drvivá väčšina obyvateľov, s výnimkou niektorých prisťahovaleckých skupín. Druhou oficiálnou rečou je frízština, ktorá je rozšírená v provincii Friesland (Frízsko) a rozpráva ňou približne 700 000 ľudí. Frízština má status úradnej reči iba v tejto provincii. Oba jazyky sú germánskeho pôvodu. Okrem holandčiny a frízštiny sa v Holandsku používa ešte ďalších štrnásť jazykov a dialektov, zväčša germánskeho pôvodu.

V Holandsku existuje dlhá tradícia výučby cudzích rečí a preto väčšina obyvateľstva ovláda angličtinu; rozšírené sú aj nemčina a francúzština.

## Kultúra
Holandsko je známe tradíciou maliarskeho umenia. Flámski a holandskí maliari 15. až 17. storočia (Flámsko je dnes geografickou súčasťou Belgicka) ako napríklad Peter Paul Rubens, Rembrandt Van Rijn sú ťažiskovými prispievateľmi do kultúrno-historického pokladu Holandska. V neskoršej dobe našlo Holandsko maliarskeho génia v osobe Vincenta Van Gogha.

Holandskú kultúru poznačuje silná tradícia kultúrnej tolerancie a liberalizmu.

### Hudba
Holandsko patrí v rámci svetovej úrovne k strediskám elektronickej hudobnej scény. Holandskí dídžeji patria k najpopulárnejším dídžejom v žánroch elektronickej hudby ako Hardcore, Hardstyle, techno, trance, house a aj v ďalších žánroch elektronickej tanečnej hudby. Medzi najznámejších predstaviteľov patria okrem iných 
Armin van Buuren, Tiesto, Sander van Doorn, Martin Garrix, Paul Elstak, Angerfist, Headhunterz. DJ Tiesta a (v roku 2004) a Armin van Buurena (r. 2011) odmenila holandská kráľovná Beatrix za ich hudobné zásluhy civilným rádom Oranje-Nassau v hodnosti "officier" (štvrtý v poradí šiestich stupňov)

### Literatúra a filozofia
Najslávnejší holandskí spisovatelia sú Joost van den Vondel, P. C. Hooft, Multatuli, Gerard Reve, Harry Mulisch a Godfried Bomans. Holandsko je aj krajinou slávnych filozofov, akými boli Erazmus Rotterdamský, Rudolf Agricola a Baruch Spinoza. Viacero prác napísal René Descartes v Holandsku, počas jeho štúdií na Universiteit Leiden.

## Ekonomika
Holandsko je otvorená ekonomika s obmedzenými štátnymi zásahmi od 80. rokov. Je 17. najväčšou ekonomikou na svete podľa HDP na obyvateľa (rok 2021).

Základom holandského hospodárstva je priemysel, obchod a doprava, určitú rolu hrá aj poľnohospodárstvo. Z priemyselnej produkcie je dominantným spracovateľský priemysel, chemický priemysel, spracovanie ropy a elektrotechnický priemysel.

Ekonomika Holandska do značnej miery prosperuje z otvorenosti a liberálneho prístupu (napríklad v Amsterdame žije viac než 180 národností). Vďaka tomu sa sem presťahovalo množstvo profesionálov z celého sveta, ktorí tvoria žiadanú pracovnú silu pre medzinárodné korporácie, ktoré sem presunuli svoje centrály. Holandsko je tiež sídlom mnohých inovatívnych startupov a dynamicky sa rozvíjajúcich tech-spoločností.

Finančným a obchodným centrom Holandska je Amsterdam, Amsterdamská burza (AEX, dnes súčasťou Euronextu) je jedna z najstarších búrz na svete. V Holandsku platí mena euro, ktorá nahradila gulden 1. januára 2002.

Vďaka svojej geografickej polohe sa Holandsku darí v obchode a v doprave, v Rotterdame sa nachádza druhý najväčší prístav na svete Europort.

## Referencie


## Iné projekty


Kategória:Kráľovstvá
Kategória:Krajiny EÚ
Kategória:Členovia NATO
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Európe