open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martinec (vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí)

**Martinec** () je vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí, krajinnom celku Podhôľno-magurskej oblasti. Leží nad obcou Šambron, približne  južne od Starej Ľubovne. 

## Poloha
Nachádza sa v severozápadnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Hromovec. Vrch leží v Prešovskom kraji, v okrese Stará Ľubovňa a na katastrálnom území obce Šambron, okrajovo tiež Jakubany. Najbližším sídlom je juhovýchodne situovaný Šambron, západne sa nachádzajú Jakubany a severovýchodne Plavnica. 

## Opis
Martinec leží na severozápadnom okraji podcelku Hromovec, v masíve, od susedných častí pohoria oddelenom hlbokými údoliami. Východne sa nachádza Beskyd (), Hromovec (), Lysá (), Suchý vrch () a Grapa (), severne Široká (), Vyšniansky vrch (), Vysoká () a Vysoká (), západne Zajačia hora (), Javorinka (), Repisko () a Kýčery () a južne Magurič (), Siminy () a Kopa (). Oblasť patrí do povodia rieky Poprad, kde vodu z južných a západných svahov odvádza potok Šambronka, zo západných jej prítok Dlhý potok. Na vrchol nevedie značený turistický chodník. 

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je však možné vidieť okolité vrcholy Spišsko-šarišského medzihoria, Čergov, Ľubovniansku vrchovinu a Levočské vrchy.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi z blízkeho Šambronu. 

## Referencie

## Pozri aj
* Spišsko-šarišské medzihorie
* Hromovec (podcelok)
* Zoznam vrcholov v Spišsko-šarišskom medzihorí

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Stará Ľubovňa
Kategória:Šambron
Výtlačok

**Výtlačok** môže byť:
* výrobok polygrafického priemyslu, pozri polygrafia
* v strojárstve výrobok operácie tlačenia, pozri výtvarok
Trojuholník (rysovací nástroj)

náhľad|Trojuholník
náhľad|Trojuholník
**Trojuholník** je všeobecný geometrický nástroj, ktorý nahrádza pravítko a uhlomer. Taktiež umožňuje jednoduché kreslenie rovnobežiek a kolmíc.

Matematici si pri geometrických konštrukciách dlhodobo vypomáhali používaním (drevených či plastových) trojuholníkov. Koncom 20. storočia sa na trhu objavili trojuholníky z priehľadného plastu, ktoré mali na spodnej strane nakreslené doplnkové značky pre ľahšie rysovanie kolmíc a rovnobežiek a na meranie uhlov. Takéto trojuholníky sa onedlho stali populárnymi v školách. Uchytil sa názov jednoducho *trojuholník*, alebo ak chcete *geometrický trojuholník*.

Dnes má trojuholník naznačené uhly, značky na meranie uhlov, dĺžok a pomocné čiary na rysovanie rovnobežiek a kolmíc.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Trojuholník
Kategória:Kancelárske potreby
Kategória:Geometria
Fintias

**Fintias**  () môže byť:
* grécky hrnčiar a maliar v 6. stor. pred Kr., pozri Fintias (maliar)
* tyran Akragantu v 3. stor. pred Kr., pozri Fintias z Akragantu
* legenda objasňujúca pytagorejský pohľad na priateľstvo, pozri Damón a Fintias
* staroveké grécke mesto na Sicílii, pozri Licata
 
## Zdroje
Australian Open 2017

**[[Australian Open]] 2017** bol grandslamový tenisový turnaj, ktorý sa hral od 16. januára do 29. januára 2017 v austrálskom Melbourne. Hral sa na otvorených dvorcoch s tvrdým povrchom Plexicushion.

## Seniori
### Dvojhra mužov

 **[[Roger Federer]]** vs.  Rafael Nadal 6–4, 3–6, 6–1, 3–6, 6–3
### Dvojhra žien

 **[[Serena Williamsová]]** vs.  Venus Williamsová 6–4, 6–4
### Štvorhra mužov

 **[[Henri Kontinen]]** /  **[[John Peers]]** vs.  Bob Bryan /  Mike Bryan 7–5, 7–5
### Štvorhra žien

 **[[Bethanie Matteková-Sandsová]]** /  **[[Lucie Šafářová]]** vs.  Andrea Hlaváčková /  Pcheng Šuaj 6–7(4–7),, 6–3, 6–3
### Zmiešaná štvorhra

 **[[Abigail Spearsová]]** /  **[[Juan Sebastián Cabal]]** vs.  Sania Mirzová /  Ivan Dodig 6–2, 6–4

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Výsledky mužov na itftennis.com
* Výsledky žien na itftennis.com

## Zdroj


Kategória:Australian Open
Kategória:Tenis v 2017
Rada RTVS

**Rada RTVS** bola orgánom, ktorý dohliadal na činnosť Rozhlasu a televízie Slovenska (RTVS). Bola zriadená zákonom č. 532/2010 Z. z. o RTVS a jej úlohou bolo zabezpečiť, aby RTVS plnila svoje poslanie verejnoprávneho vysielateľa.

Rada RTVS mala 9 členov, ktorí boli volení Národnou radou Slovenskej republiky na 6-ročné obdobie. V Rade RTVS museli byť traja odborníci v oblasti rozhlasového vysielania, traja odborníci v oblasti televízneho vysielania, dvaja odborníci v oblasti ekonómie a jeden odborník v oblasti práva.

Posledným predsedom Rady RTVS bol Mgr. Igor Gallo.

## Referencie


Kategória:Rozhlas a televízia Slovenska
Kôň (film)

***Kôň*** je slovensko-česká komédia z roku 2022, ktorú režíroval Martin Šulík. Produkčne ju vyrobili Šulíkov Titanic a IN Film Rudolfa Biermanna, v koprodukcii s RTVS. Hlavné úlohy si zahrali Daniel Fischer, Branislav Bystriansky a Dominika Kavaschová. 

Film mal na Slovensku premiéru 2. novembra 2022 a v rámci svojho žánru obdržal neskôr nomináciu na cenu Slnko v sieti čoby TV film.

## Dej
Film o mužovi, ktorému sa uprostred bytu zjaví obrovský biely kôň.

## Herecké obsadenie

## Fakty a zaujímavosti
* Film sa natáčal najmä v Bratislave.
* Prvé slová vo filme zaznejú až po siedmej minúte.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 
* 
*  

Kategória:Filmy z 2022
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Slovenské filmové komédie
Strihač

[náhľad|[Filmový pás zo 40. rokov.]]

**Strihač** je osoba, ktorá pracuje so surovými zábermi, vyberá zábery a spája ich do sekvencií, ktoré vytvárajú hotový film. Strih filmu je opísaný ako umenie alebo zručnosť, jediné umenie, ktoré je jedinečné pre kinematografiu, oddeľuje filmovú tvorbu od iných umeleckých foriem, ktoré mu predchádzali, hoci existujú úzke paralely s procesom úpravy v iných umeleckých formách, ako je poézia a písanie románov. Strih filmu je mimoriadne dôležitým nástrojom pri pokuse zaujať diváka. Keď je filmový strih správne vykonaný, dokáže film lepšie odprezentovať. Z tohto dôvodu dostal filmový strih názov „neviditeľné umenie“.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Encyclopædia Britannica

Kategória:Umelecké povolania
Vysoká (vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí)

**Vysoká** () je vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí, krajinnom celku Podhôľno-magurskej oblasti. Leží nad obcou Jakubany, približne  južne od Starej Ľubovne. 

## Poloha
Nachádza sa v severozápadnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Hromovec. Vrch leží v Prešovskom kraji, v okrese Stará Ľubovňa a na katastrálnom území obce Jakubany. Najbližším sídlom sú severne situované Ľubovnianske kúpele, západne sa nachádzajú Jakubany, juhovýchodne Šambron a severovýchodne Plavnica. 

## Opis
Vysoká leží na severozápadnom okraji podcelku Hromovec. Severne sa nachádza o niečo nižší rovnomenný vrch (), no tiež Vyšniansky vrch (), Nemecký vrch () a Pustá hora (), západne Modrenina (), Sosnovec (), Zajačia hora (), Javorinka () a Repisko (), južne Kýčery (), Siminy (), Martinec () a Kopa () a východne Hromovec (), Lysá (), Suchý vrch (), Grapa () a Široká (). Masív je súčasťou povodia rieky Poprad, kde vodu z južných svahov odvádza Dlhý potok, východné odvodňuje Šambronka, severné a západné Ľubovnianka. Na vrchol nevedie značený turistický chodník. Na severných svahoch sa nachádza lyžiarsky areál.

### Výhľady
Vrchol pokrýva nesúvislý lesný porast, ktorý umožňuje obmedzený rozhľad. Z vhodných častí je možné vidieť okolité vrcholy Spišsko-šarišského medzihoria, Čergov, Ľubovniansku vrchovinu a Levočské vrchy.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi z blízkych Ľubovnianskych kúpeľov alebo Šambronu. 

## Referencie

## Pozri aj
* Spišsko-šarišské medzihorie
* Hromovec (podcelok)
* Zoznam vrcholov v Spišsko-šarišskom medzihorí

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Stará Ľubovňa
Kategória:Jakubany
Bitka pri Trnave

**Bitka pri Trnave** môže byť:
*bitka husitských vojsk s vojskom kráľa Žigmunda Luxemburského z roku 1430, pozri Bitka pri Trnave (1430)
*bitka habsburských vojsk s protihabsburskými povstalcami z roku 1704, pozri Bitka pri Trnave (1704)
Hlboký potok (prítok Tople)

**Hlboký potok** je potok na pomedzí geomorfologického celku Slanské vrchy geomorfologického podcelku Šimonka a geomorfologického celku Beskydské predhorie geomorfologického podcelku Hanušovská pahorkatina v regióne Šariš v Prešovskom kraji v okrese Vranov nad Topľou. Je pravostranným prítokom Tople v povodí Ondavy. Má dĺžku .

## Prameň
Pramení na hranici medzi obcou Petrovce a obcou Hermanovce nad Topľou v lesnom extraviláne na západnom svahu vrchu Oblík aj lesa rovnakého názvu v južnej časti územia obce Petrovce a v severozápadnej časti územia obce Hermanovce nad Topľou v okrese Vranov nad Topľou v Prešovskom kraji.

## Opis toku
Od prameňa tečie severovýchodným smerom územím obce Petrovce cez lesný extravilán, smer toku si zachováva až do svojho ústia, pravým brehom obmýva úpätie vrchu a lesa Oblík s , na ktorom sa nachádza národná prírodná rezervácia Oblík. Ľavým brehom obmýva úpätie vrchu a lesa Hrb s , pravým brehom obmýva úpätie lúky a pasienka Kopaniny, v  vteká do intravilánu Petroviec. Pravým brehom obmýva úpätie poľa Stráň, v  na ráztoke sa rozdeľuje na staré (západné) rameno a novšie kanalizované (východné) rameno, v  sa obe ramená spájajú, v  vyteká z intravilánu Petroviec a zároveň vteká do poľnohospodárskeho extravilánu mesta Hanušovce nad Topľou, meandruje. Ľavým brehom obmýva pole Hlibovec, v  podteká železničnú trať Prešov – Humenné, ľavým brehom obmýva pole Šibenia hora, v  podteká cestu cestu Prešov – Michalovce, pravým brehom obmýva pole Lužiny, ľavým brehom obmýva priemyselné stredisko kovovýroby, v  ústi do Tople ako jej pravostranný prítok. Pramení, preteká a ústi na území obcí Petrovce, Hermanovce nad Topľou, Hanušovce nad Topľou v okrese Vranov nad Topľou. Nemá prítok.

## Pôvod názvu
Názov vodného toku má pôvod v slove *hlboký* vo význame *nie plytký, majúci značnú hĺbku*. Z prídavného mena *hlboký* po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena Hlboký potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Hydronymum Hlboký potok bolo štandardizované v roku 1990. V súčasnej slovenskej štandardizovanej hydronymii hydronymum Hlboký potok nie je jedinečným názvom (január 2024). V slovenskej hydronymii patrí medzi názvy s najvyššou frekvenciou výskytu (33 vodných tokov so štandardizovaným názvom Hlboký potok).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Slanských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Beskydskom predhorí
Kategória:Vodné toky v okrese Vranov nad Topľou
Kategória:Petrovce (okres Vranov nad Topľou)
Kategória:Hermanovce nad Topľou
Kategória:Hanušovce nad Topľou
Razenie

**Razenie** môže byť:
* súhrn špecifických prác pri vytváraní podzemných objektov bez odstránenia nadložia, pozri razenie (baníctvo)
* tvárnenie povrchu materiálu, pozri razenie (tvárnenie)

## Referencie
Razenie (tvárnenie)

náhľad|Euromince - výsledný produkt operácie Obyčajného razenia
**Razenie** je tvárnenie povrchu materiálu. Patrí medzi technológie tvárnenia a rozdeľuje sa na ďalšie charakteristické operácie. Nástroj sa nazýva *razidlo* a výsledný výrobokvýtvarok sa nazýva *výlisok*. Typickým produktom razenia sú mince, ale vyrábajú sa takto aj medaily, prívesky, príbory a pod. 

## Postup
Horná prípadne aj spodná časť razidla obsahuje reliéfny negatív budúceho výlisku. Vystrihnutý plech tvaru a rozmerov budúceho výrobku sa vloží do razidla a úderom sa reliéf z jednej alebo oboch strán otlačí na materiál. 

## Operácie razenia
Razenie sa podľa STN 22 6001 rozdeľuje na nasledovné operácie:
* *Obyčajné razenie* je vytváranie jednostranných alebo obojstranných reliéfov do povrchu.
* *Rýhovanie* je vytváranie rýh na rovinnej ploche.
* *Značkovanie* je vytváranie plytkého vydutého reliéfu alebo priehlbiny na povrchu súčiastky vytlačením jej materiálu.

## Referencie


Kategória:Tvárnenie
Veronika kríčkovitá

**Veronika kríčkovitá** () je druh z rodu veronika z čeľade skorocelovité (*Plantaginaceae*). Je to trváca drevnatejúca bylina . Jej prirodzený areál sa rozprestiera od Európy po Grónsko.

## Opis
Veronika kríčkovitá je trváca trstnatá bylina s vystúpavými stonkami, dlhými 5 až 20 cm, ktoré na báze drevnatejú.

Protistojné listy sú krátko stopkaté, horné takmer sediace, podlhovasto obrátene vajcovité, na báze klinovité. Čepele sú celistvookrajové alebo v hornej polovici plytko vrúbkované, tupé, takmer holé a na líci lesklé. 

Štvorpočetné kvety sú zoskupené v riedkych koncových 4 až 10 kvetých strapcoch. Tanierovitá azúrovomodrá koruna má v priemere 10 až 15 mm, ústie korunnej rúrky je biele, s červeným prstencom. Kvetné lupienky sú široko vajcovité, na vrchole končisté. Čnelka je dlhá 4 až 5 mm. Štyri kališné diely sú vajcovité, na vrchole končisté a páperisté. Kvetné stopky sú pri dozretí plodov dlhé do 20 mm. Dolné listene v kvetných strapcoch sú podobné listom, horné sú podlhovasté a veľmi malé.

Elipsovité tobolky sú zboku stlačené, na vrchole plytko vykrojené, husto chlpaté, dlhšie ako kalich. Široko oválne semená sú hladké a pomarančovožlté.  

## Rozšírenie
Veronika kríčkovitá sa prirodzene vyskytuje vo vysokých európskych pohoriach v Nórsku, na Islande, v Škótsku, Španielsku, v Alpách, na Korzike, v Karpatoch, v severnej časti Balkánskeho polostrova a v Grónsku. Na Slovensku je hojná v Strážovských vrchoch, Malej a Veľkej Fatre, Chočských vrchoch, Západných, Vysokých, Belianskych a Nízkych Tatrách. Vzácnejšia je v Pieninách.

## Ekológia
Veronika kríčkovitá je vápencový skalný druh horského až alpínskeho stupňa. Rastie na skalách, v sutinách, na kamenistých trávnatých stráňach, predovšetkým na vápencoch a dolomitoch. Obľubuje vlhké, zásadité až slabo kyslé, vápenaté, humózne a kamenité pôdy. Kvitne od júna do augusta a má sklon k samoopeľovaniu. Na Slovensku najvyššie zaznamenaný výskyt bol vo výške 2 100 m n. m. na Ždiarskej vidle, najnižší vo výške okolo 700 m n. m. v Prosieckej doline.

## Poddruhy
Webové stránky POWO rozlišujú v rámci druhu tieto poddruhy:
**[[Veronica fruticans subsp. cantabrica]]* – len Španielsko
**[[Veronica fruticans subsp. fruticans]]* – od Európy po Grónsko

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
kríčkovitá
Kategória:Rastliny s modrými kvetmi
Kategória:Flóra v Grónsku
Zoznam vrcholov v Šarišskej vrchovine

**Zoznam vrcholov v [[Šarišská vrchovina|Šarišskej vrchovine]]** zahŕňa pomenované vrcholy s nadmorskou výškou nad  Zoznam vychádza z údajov, dostupných na stránkach hiking.sk a podrobnej turistickej mapy.

## Zoznam vrcholov

## Pozri aj
* Zoznam vrcholov v Branisku
* Zoznam vrcholov v Spišsko-šarišskom medzihorí
* Zoznam vrcholov v Bachurni
* Zoznam vrcholov v Čiernej hore

## Referencie



Šarišská vrchovina

Šarišská vrchovina
Zajačia hora

**Zajačia hora** môže byť:

* vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí (), pozri Zajačia hora (Spišsko-šarišské medzihorie)
* vrch v Šarišskej vrchovine (), pozri Zajačia hora (Šarišská vrchovina)
Fándlyho ulica (Pezinok)

**Fándlyho ulica** je ulica v Pezinku. Nazvaná bola podľa slovenského spisovateľa Juraja Fándlyho.

Ulica pôvodne končila pri dome číslo 1. Medzi ním a súčasným domom číslo 1A ulica pokračovala dnešnými záhradami až po Nerudovu ulicu. V 70. rokoch 20. storočia bol zoštátnený dom a pozemok rodiny Slimákovcov na Bratislavskej ulici medzi súčasnými domami číslo 54 a 56, zaniklo spojenie s Nerudovou ulicou a vznikla nová časť ulice spájajúca Fándlyho a Bratislavskú ulicu.

Na čísle 11 sa nachádza areál základnej školy. Oproti areálu sa nachádza parčík, ktorý ulicu rozdeluje na dve cesty.

## Galéria

Súbor:Fandlyho Pezinok 1964.jpg|Pôvodná Fándlyho ulica na topografickej mape z roku 1964
Súbor:Bratislavska Pezinok - Panelova skola (cropped).jpg|Križovatka Fándlyho a Bratislavskej ulice v roku 2022
Súbor:Správa ciest BSK - Pezinsko júl 2024 (cropped).jpg|Pohľad na miesto zaniknutej časti Fándlyho ulice a jej napojenia na Nerudovu ulicu (vľavo) v roku 2024


## Referencie

Kategória:Ulice v Pezinku
Sertab Erener

**Sertab Erener** (* 4. december 1964, Istanbul, Turecko) je turecká speváčka. V roku 2003 zvíťazila s piesňou „Everyway That I Can“ na Eurovision Song Contest, kde reprezentovala Turecko.

## Životopis
Sertab Erener sa narodila v decembri 1964 v Istanbule. Študovala spev na gymnáziu a neskôr aj na Štátnom konzervatóriu v Istanbule. So svojim silným hlasom trénovala šesť rokov soprán.

Na začiatku svojej kariéry spolupracovala s tureckou speváčkou Sezen Aksu. V roku 1989 vystupovala so skupinou Klips v národných kvalifikačných kolách Eurovision Song Contest s piesňou „Hasret“. Vo výberovom finále obsadila tretie miesto. O rok neskôr sa opäť kvalifikovala do kvalifikačného finále, tentoraz s piesňou „Sen benimlesin“, s ktorou obsadila vo finále šieste miesto.

V roku 1992 vydala svoj debutový štúdiový album s názvom *Sakin ol!*, z ktorého sa predalo milión kópií, čo z neho robí najpredávanejší album v Turecku.

V roku 2003 reprezentovala Turecko na Eurovision Song Contest, ktorá sa sa konala v Rige v Lotyšsku. Spievala pieseň „Everyway That I Can“, ktorá dostala 167 bodov a stala sa tak prvou tureckou víťazkou Eurovision Song Contest. Pieseň „Everyway That I Can“ sa stala celoeurópskym hitom.

## Albumy
*Sakin Ol! (1992)
*Lâ'l (1994)
*Sertab Gibi (1997)
*Sertab Erener (1999)
*Turuncu (2001)
*No Boundaries (2004)
*Aşk Ölmez (2005)
*Painted On Water (2009)
*Rengârenk (2010)
*Sade (2013)
*Kırık Kalpler Albümü (2016)
*Ben Yaşarım (2020)
*Her Dem Yeşil (2023)

## Iné projekty
 

## Zdroj

Kategória:Turecké speváčky
Kategória:Víťazi Eurovision Song Contest
Kategória:Osobnosti z Istanbulu
Zajačia hora (Spišsko-šarišské medzihorie)

**Zajačia hora** () je vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí, krajinnom celku Podhôľno-magurskej oblasti. Leží nad obcou Jakubany, približne  južne od Starej Ľubovne. 

## Poloha
Nachádza sa v severozápadnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Hromovec. Vrch leží v Prešovskom kraji, v okrese Stará Ľubovňa a na katastrálnom území obce Jakubany. Najbližším sídlom sú na západnom úpätí situované Jakubany, severozápadne sa nachádza Nová Ľubovňa, severne Stará Ľubovňa a Chmeľnica, východne Ľubovnianske kúpele a Plavnica a juhovýchodne Šambron. 

## Opis
Zajačia hora leží na severozápadnom okraji podcelku Hromovec, v hrebeni vedúcom z Vysokej () na Modreninu (). Východným smerom sa nachádza vrch Vysoká (), Sivý kameň (), Vysoká (), Hromovec () a Martinec (), južným Kopa (), Siminy (), Kýčery () a Repisko (), západne Javorinka (), Sihla (), Kotník () a Patria () a severne plytkým sedlom oddelený Sosnovec (), Modrenina (), Pustá hora () a Vyšniansky vrch (). Masív je súčasťou povodia rieky Poprad, kde vodu zo západných svahov odvádza Jakubianka a z východných Ľubovnianka. Na vrchol nevedie značený turistický chodník. V blízkosti vrcholu stojí telekomunikačný stožiar.

### Výhľady
Vrchol pokrýva len nízka vegetácia, ktorá umožňuje kruhový rozhľad. Pri vhodných podmienkach je možné vidieť okolité vrcholy Spišsko-šarišského medzihoria, Čergov, Ľubovniansku vrchovinu a Levočské vrchy.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný chodníkmi z blízkych Jakubian a Ľubovnianskych kúpeľov. 

## Referencie

## Pozri aj
* Spišsko-šarišské medzihorie
* Hromovec (podcelok)
* Zoznam vrcholov v Spišsko-šarišskom medzihorí

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Stará Ľubovňa
Kategória:Jakubany
Zoznam najodoberanejších českých youtuberov

Toto je **zoznam českých [[youtuber|youtuberov]] podľa počtu odberateľov**. Zoznam je aktuálny k 23. decembru 2025. Zoznam zahŕňa iba kanály s videoobsahom v češtine a pôsobiace prevažne pre české publikum. Zahrnutí sú tvorcovia, ktorých kanál má aspoň zhruba 400 tisíc odberateľov.Momentalne na 1. Mieste FIZIstyle 7,2 miliona 

## Zoznam najodoberanejších českých youtuberov

## Pozri aj
* Zoznam najodoberanejších slovenských YouTube kanálov
* Zoznam najsledovanejších YouTube videí
* Zoznam najsledovanejších slovenských hudobných videí na YouTube

## Externé odkazy
* Top 100 youtuberov v Česku podľa počtu odberateľov - socialblade.com

## Zdroj

Kategória:YouTube
Hlboký potok (prítok Kravskej)

**Hlboký potok** je potok v geomorfologickom celku Strážovské vrchy v geomorfologickom podcelku Malá Magura v regióne Horná Nitra v Trenčianskom kraji v okrese Prievidza. Je pravostranným prítokom Kravskej v povodí Nitry. Má dĺžku .

## Prameň
Pramení v juhozápadnej časti územia obce Tužina v  v lesnom extraviláne na južnom svahu vrchu a lesa Zadný diel s  v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji.

## Opis toku
Od prameňa tečie juhovýchodným smerom územím obce Tužina cez lesný extravilán v Hlbokej doline. Ľavým brehom obmýva úpätie lesa Predný diel, pravým brehom obmýva úpätie lesa Dlhý hrebeň, pravým brehom obmýva úpätie lesa a pasienka Nad majerom, v  vyteká z lesného extravilánu do poľnohospodárskeho extravilánu, tečie cez pole Výmole. Na úpätí lesa Smrečiny na  hranici medzi obcou Tužina a obcou Nitrianske Pravno v  mení smer na východ a krátky úsek tečie po tejto hranici, vracia sa na územie obce Tužina, v  opúšťa územie obce Tužina a vteká do extravilánu obce Nitrianske Pravno. V  pri samote Bôrik ústi do Kravskej ako jej pravostranný prítok. Pramení a preteká na území obce Tužina a tečie a ústi na území obce Nitrianske Pravno v okrese Prievidza. Nemá prítok.
 
## Pôvod názvu
Názov vodného toku má pôvod v slove *hlboký* vo význame *nie plytký, majúci značnú hĺbku*. Priorita pomenovacieho procesu je ešte predmetom skúmania (či bol primárne pomenovaný vodný tok Hlboký potok a jeho názov bol prenesený na dolinu Hlboká dolina, cez ktorú potok preteká, alebo opačne). Z prídavného mena *hlboký* po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena Hlboký potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Hydronymum Hlboký potok bolo štandardizované v roku 2009. V súčasnej slovenskej štandardizovanej hydronymii hydronymum Hlboký potok nie je jedinečným názvom (január 2024). V slovenskej hydronymii patrí medzi názvy s najvyššou frekvenciou výskytu (33 vodných tokov so štandardizovaným názvom Hlboký potok).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Tužina (okres Prievidza)
Kategória:Nitrianske Pravno
Kategória:Povodie Nitry
James Henry Breasted

**James Henry Breasted** (* 27. august 1865, Rockford, Illinois – † 2. december 1935, New York City, New York) bol americký archeológ, egyptológ a historik.

## Životopis
Po štúdiách na Yale a v Berlíne (na Humboldt-Universität zu Berlin získal doktorát) v roku 1894 začal vyučovať egyptológiu na University of Chicago.

V roku 1906 publikoval *Ancient Records of Egypt*. V piatich zväzkoch zozbieral a do angličtiny preložil všetky vtedy známe hieroglyfické nápisy. Na University of Chicago zorganizoval Oriental Institute  (Orientálny inštitút).

Spopularizoval termín Úrodný polmesiac. Medzi ďalšie diela patria: *History of Egypt* (1905), *Ancient Times* (1916) a *Development of Religion and Thought in Ancient Egypt* (1912).

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Illinoisu
Kategória:Archeológovia USA
Kategória:Egyptológovia USA
Kategória:Historici USA
Kategória:Vyučujúci na University of Chicago
Kategória:Absolventi Humboldt-Universität zu Berlin
Mount Darwin

**Mount Darwin** môže byť:

* mesto v Zimbabwe, pozri Mount Darwin (Zimbabwe)
* vrch v Kalifornii, pozri Mount Darwin (Kalifornia)
* vrch v pohorí Andy, pozri Mount Darwin (Andy)
* vrch v Tasmánii, pozri Mount Darwin (Tasmánia)
Darwin College

**Darwin College** môže byť:

* časť Cambridgskej univerzity, pozri Darwin College (Cambridge)
* časť univerzity v Kente, pozri Darwin College (Kent)
* názov vymyslenej univerzity v penteóne filmov Koniny, pozri Koniny
Veronika drobnolistá

**Veronika drobnolistá** () je druh z rodu veronika z čeľade skorocelovité (*Plantaginaceae*). Je to trváca, na Slovensku chránená bylina. Jej prirodzený areál sa rozprestiera od strednej a juhovýchodnej Európy až po Irán. 

## Opis
Veronika drobnolistá je jednoročná až trváca bylina, vysoká 5 až 20 (40) cm. Byľ je na báze poliehavá, na uzloch zakoreňujúca, ináč vystúpavá až vzpriamená, oblá a často červenkastá.

Protistojné listy sú dole krátko stopkaté, horné takmer sediace. Čepele sú široko kopijovité až široko vajcovité, na báze zúžené, plytko pílkovité až celistvookrajové, na vrchole končisté. Sú svetlozelené až fialkasté, červeno žilkované a holé.

Kvety sú usporiadané do riedkych pazušných strapcov, ktoré sú 4 až 6 krát dlhšie ako podporný list. Štvorpočetná tanierovitá koruna s priemerom 3 až 4 mm je svetlomodrá, zriedka ružová, modro žilkovaná. Čnelka s pologuľovitou bliznou je dlhá do 1,5 mm. Kvetné listene sú čiarkovité až kopijovité, dlhé do 5 mm. Stopky kvetov sú tenké, dlhé do 10 mm. Štyri kališné diely sú obrátene kopijovité, na vrchole končisté, dlhé do 4 mm.

Obrátene vajcovité až takmer guľovité tobolky sú sploštené, na vrchole plytko vykrojené, veľké do 3 mm. Sú také dlhé ako kalich. Drobné, široko elipsovité semená sú hnedo žltkasté.

## Rozšírenie
Prirodzený areál veroniky drobnolistej sa rozprestiera od strednej a juhovýchodnej Európy až po Irán. Na Slovensku bola vzácne zistená len na jedinej lokalite na Podunajskej nížine, na slaných lúkach medzi  obcami Kamenín a Kamenný Most. Aktuálny výskyt tohto druhu sa na uvedenej lokalite ani na iných podobných stanovištiach južného a juhovýchodného Slovenska nepotvrdil. V roku 2002 boli zaznamenané dva nálezy na južnej Morave, pri obciach Lovčice a Diváky.  

## Ekológia
Veronika drobnolistá rastie na vlhkých lúkach, s minerálmi dobre zásobených, na humus chudobných, zásaditých, slaných, hlinitých až ílovitých pôdach. Kvitne od mája do augusta. Tento druh je na zozname chránených rastlín, ustanovenom právnym predpisom Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky. V súčasnosti sa považuje za kriticky ohrozený a nezvestný taxón flóry Slovenska. 

Červený zoznam ohrozených druhov IUCN zaradil veroniku drobnolistú na sledovanie v roku 2010. Pre nedostatok údajov jej nebol zatiaľ stanovený žiaden stupeň ohrozenia.    

## Poddruhy
Webové stránky POWO rozlišujú v rámci druhu tieto poddruhy:
**[[Veronica scardica subsp. africana]]* –  Egypt a Sudán
**[[Veronica scardica subsp. scardica]]* – stredná a juhovýchodná Európa až Irán

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
drobnolistá
Kategória:Rastliny s modrými kvetmi
Kategória:Rastliny s ružovými kvetmi
Veronika horská

**Veronika horská** () je trváca horská bylina z čeľade skorocelovité (*Plantaginaceae*). Prirodzene sa vyskytuje v Európe a v severnej Afrike.  

## Opis
Veronika horská je trváca, riedko chlpatá bylina, dlhá 15 až 40 cm. Byľ je v dolnej časti poliehavá, na uzloch zakoreňujúca, v hornej polovici vystúpavá a oblá.

Protistojné dlhostopkaté listy sú na stonke rozložené rovnomerne. Čepele sú široko vajcovité, vrúbkovane pílkovité, na báze spravidla uťaté, niekedy plytko srdcovité, tupo končisté a na líci aj na rube roztrúsene chlpaté.

Kvety sú usporiadané v riedkych, pazušných, dlhostopkatých, 2 až 8 kvetých strapcoch. Štvorpočetná tanierovitá koruna, s priemerom 8 až 10 mm, je svetlo modrofialová, tmavo žilkovaná. Obsahuje dve tyčinky a jednu čnelku, dlhú do 5 mm. Štyri diely kalicha sú obrátene kopijovité až elipsovité, tupo končisté a rovnako dlhé (do 5 mm). Kvetné stopky sú žliazkato chlpaté, dlhé do 8 mm. Listene sú čiarkovité, na okraji brvité.

Obličkovitá tobolka je široká do 8 mm, zboku je výrazne stlačená, na vrchole aj na báze plytko vykrojená, je žliazkato brvitá a dlhšia ako kalich. Ploské semená sú široko vajcovité, veľké do 2 mm.  

## Rozšírenie
Prirodzený areál veroniky horskej zahŕňa takmer celú Európu a ďalej Turecko až severný Kaukaz a pôvodná je aj v severnej Afrike, v Alžírsku a Tunisku. Na Slovensku sa vyskytuje vo všetkých horských oblastiach, v nižších polohách je zriedkavejšia. Najvyššie zaznamenaný výskyt bol vo výške okolo 1 300 m n. m., v Chočských vrchoch.  

## Ekológia
Veronika horská je lesný druh rozšírený najmä v bučinách a v zmiešaných lesoch horského stupňa. Je tieňomilná a  vyžaduje stálu pôdnu aj vzdušnú vlhkosť. Obľubuje vlhké, priepustné, výživné, neutrálne až slabo kyslé, humózne, kamenisté i hlinité pôdy. Jej rozšírenie je takmer zhodné s areálom buka lesného. Kvitne od mája do júna a je hmyzoopelivá.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
horská
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Kategória:Rastliny s modrými kvetmi
Modrenina

**Modrenina** staršie aj **Kolárovo** () je vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí, krajinnom celku Podhôľno-magurskej oblasti. Leží nad obcou Nová Ľubovňa, približne  južne od Starej Ľubovne. 

## Poloha
Nachádza sa v severozápadnej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Hromovec. Vrch leží v Prešovskom kraji, v okrese Stará Ľubovňa a na katastrálnom území obce Nová Ľubovňa. Najbližšími sídlami sú na západnom úpätí situovaná Nová Ľubovňa, juhozápadne ležiace Jakubany a východne Ľubovnianske kúpele, severne sa nachádza Stará Ľubovňa a Chmeľnica. 

## Opis
Modrenina leží na severozápadnom okraji podcelku Hromovec, v hrebeni vedúcom zo Zajačej hory () na Pustú horu (). Západne sa nachádza Patria (), Kotník (), Sihla (), Borsučinky () a Predné hory (), južne Javorinka (), Repisko (), Kýčery (), Sosnovec (), Zajačia hora (), Martinec (), Vysoká () a Hromovec (), východne Sivý kameň (), Vysoká (), Orlovská Magura () a Zimná hora () a severne Vyšniansky vrch (), Nemecký vrch (), Pustá hora () a Nízka hora (). Masív je súčasťou povodia rieky Poprad, kde vodu zo západných svahov odvádza Jakubianka a z východných a severných potok Hrona. Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

### Výhľady
Vrchol pokrýva len nízka vegetácia, ktorá umožňuje kruhový rozhľad. Pri vhodných podmienkach je možné vidieť okolité vrcholy Spišsko-šarišského medzihoria, Čergov, Ľubovniansku vrchovinu a Levočské vrchy, nezriedka však i vrcholy Tatier.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný chodníkmi z blízkych obcí. Severovýchodným úbočím prechádza  žlto značený turistický chodník z Novej Ľubovne do Ľubovnianskych kúpeľov. 

## Referencie

## Pozri aj
* Spišsko-šarišské medzihorie
* Hromovec (podcelok)
* Zoznam vrcholov v Spišsko-šarišskom medzihorí

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Stará Ľubovňa
Kategória:Nová Ľubovňa
Stará pošta

**Stará pošta** môže byť:

* v Bulharsku:
** bývalá budova pošty v Charmanli, pozri Stará pošta (Charmanli)
** bývalá budova pošty v Pazardžiku, pozri Stará pošta (Pazardžik)
Televízne noviny (TV Markíza)

***Televízne noviny*** sú hlavná spravodajská relácia TV Markízy, ktoré sa vysiela od pondelka do nedele o 19:00. Moderátori účinkujú vo dvojiciach. Ako jedinou moderátorkou, ktorá odmoderovala Televízne Noviny samostane, bola Marianna Ďurianová dňa 30. decembra 2005. Tvárami Televíznych novín sú: Patrik Švajda, Ivana Zuzelková, Jaroslav Zápala, Dominik Matulaj, Daniel Očenáš. Vysielajú sa od roku 1996, no odvtedy prešli výraznými zmenami štúdia aj grafiky.

## Úspechy
Televízne noviny (TV Markíza) sa vysielajú každý deň so začiatkom o 19:00. Pri príležitosti 25 rokov od začiatku vysielania Markízy, v auguste 2021, Henrich Krejča povedal: *„Naše Televízne noviny zasiahli najmenej jednu generáciu, a myslím si, neskromne povedané, že aj naše správy sú súčasťou ich života.“*  Do konca roka 2009 bolo hlavné večerné spravodajstvo vysielalané v dvoch dvadsaťminútových reláciách – Televízne noviny a Dnes, medzi ktorými bola reklama. Od januára 2010 boli Televízne noviny 40-minútové a to bez reklamného brejku. Prerušiť spravodajstvo reklamným brejkom umožnila nová legislatívna úprava, ktorá zapracovala odporúčania EÚ a tak 1.2.2010 Markíza ako prvá na Slovensku prvýkrát prerušila hlavné správy reklamou. Generácia poslucháčov Markízy (Generácia M) si na to musela zvyknúť, pretože aj konkurenčná televízia JOJ zaviedla prerušovanie správ reklamou a to až natoľko, že v roku 2013 boli obidve za tento priestupok pokutované. Táto najdrahšia reklama v primetime bola obmedzená do roku 2018 pravidlom, že dovolených je najviac 12 minút reklamy za jednu hodinu (toto obmedzenie neplatí na vysielanie sponzorských odkazov). Od roku 2018 však vďaka zmene európskej legislatívy bolo toto pravidlo zrušené a novým limitom je maximálne 20 % pre reklamné vysielanie medzi 6. a 18. hodinou a rovnako 20 % v čase od 18. hodiny do polnoci. Podľa diskusií poslucháčov je úspechom Markízy, že do primetime spravodajskej relácie sa podarilo vtisnúť dva (prvý má 10 minút) reklamné bloky a ďalšie upútavky a tak Televízne noviny (do Počasia) v roku 2024 trvajú do 20:05, teda viac ako hodinu.

## ''Televízne noviny 25''
31. augusta 2021 o 20:30 hodine, v deň 25. narodenín televízie, bol odvysielaný dokumentárny film s názvom *Televízne noviny 25,* ktorý mapuje dovtedy neodhalený pohľad do zákulisia relácie, ako aj do osudov jej moderátorov a redaktorov počas dvadsaťpäťročnej histórie relácie.

## Moderátori

### Súčasní

#### Dvojice

*'''A: '''Dočasne pozastavená dvojica

### Bývalí

#### Dvojice

### Nezrealizované dvojice

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Televízne relácie TV Markíza
Platyovci

**Platyovci** (dobovo v základnom tvare: *Plathi, Plat(t)hy, de Plath*) sú uhorský šľachtický rod pochádzajúci zo zaniknutej obce Paludza.

## Dejiny rodu
Prví známi členovia rodu pôsobili v službách župana Zvolenskej stolice Donča. Do priazne uhorského kráľa Karola Róberta sa Platyovci dostali za zásluhy v bojoch proti Matúšovi Čákovi Trenčianskemu, keď sa vyznamenali pri obliehaní Vyšehradu v roku 1315 a pri dobývaní Komárna v roku 1317. V tom istom roku, dňa 20. augusta/20. októbra 1317, daroval Karol Róbert územie Paludze v Liptove štyrom bratom – Otmárovi, Petrovi, Filipovi a Martinovi. Išlo o synov Mareka, zakladateľa rodu Platyovcov. Súčasťou darovaného územia bola aj lokalita s názvom Plat, od ktorej si neskôr odvodzovali priezvisko rodu, prídomkom sa stala Paludza. Druhým rodovým majetkom, ktorý sa taktiež stal súčasťou prídomku, sú Diviaky v Turčianskej stolici. Všetky majetky Platyovcom potvrdil a rozšíril ich o prédium Čimhovú v roku 1438 kráľ Albrecht II. Poslednou potvrdzujúcou panovníckou listinou na uvedené majetky je listina kráľa Ferdinanda I. z roku 1560.

Počas stredoveku pôsobili príslušníci rodu najskôr v službách kráľa, neskôr získavali funkcie aj v stoličnej samospráve. Už prví známi Platyovci sú zaznamenaní ako kráľovi ľudia, a to najmä ako svedkovia pri riešení majetkových sporov. Najvyššiu funkciu získal v období stredoveku Juraj II. Platy, ktorý bol dvoranom kráľa Vladislava II. V stoličnej správe pôsobili Platyovci ako podžupani, slúžni alebo notári. Ako vojaci sa niektorí členovia rodu zapojili do povstania Františka II. Rákociho, prípadne do Uhorskej revolúcie ako dôstojníci. Platyovci boli najmä evanjelického vierovyznania, no niektorí z nich prestúpili na katolícku vieru a uplatnili sa ako cirkevní hodnostári.

Koncom 16. storočia sa rod Platyovcov rozrástol a v siedmej generácii sa rozčlenil na dve základné vetvy Michala a Jána, z ktorých sa v priebehu 17. a 18. storočia vyčlenili ďalšie. Rod sa rozšíril do mnohých stolíc Uhorska, avšak dnes žije na Slovensku už len jedna línia Platyovcov z trenčianskej vetvy. Početní Platyovci žijú dnes najmä v Maďarsku, Rakúsku, Amerike, Kanade a Austrálii.

## Rodový erb
Erb Platyovcov pochádza už zo 14. storočia. Má nasledujúcu podobu: „V delenom štíte horná polovica päťkrát strieborno-červeno delená, v dolnom modrom poli zlatá hviezda nad strieborným položeným polmesiacom s tvárou. Spod zlatej koruny na uzatvorenej turnajovej prilbe splývajú tu modro-zlaté, tam červeno-strieborné prikrývadlá. Klenotom sú figúry dolného poľa.“

## Galéria

Súbor:Renesancny-kastiel-v-diviakoch.jpg|Platyovský kaštieľ v Diviakoch
Súbor:Kaštieľ v Diviakoch.JPG|Pohľad na kaštieľ z nádvoria


## Referencie

## Zdroje
* 
* 

Kategória:Šľachtické rody v Uhorsku
Kategória:Šľachtické rody na Slovensku
Kategória:Paludza
Chuchla

**Chuchla** môže byť:

* priezvisko, pozri Chuchla (priezvisko), napr.:
** Josef Chuchla

* v Bulharsku:
** dedina, pozri Chuchla (dedina)
** horský hrebeň, pozri Chuchla (horský hrebeň)
** vrch, pozri Chuchla (vrch v Rodopoch)

* v Česku:
** potok, pozri Chuchla (potok)
Martin Rakovský

**Martin Rakovský** môže byť:

* Martin Rakovský (básnik)
* Martin Rakovský (generál)

Rakovský, Martin
Hlboký potok (prítok Jalovčanky)

**Hlboký potok** je potok v geomorfologickom celku Tatry v geomorfologickom podcelku Západné Tatry v regióne Liptov v Žilinskom kraji v okrese Liptovský Mikuláš. Je pravostranným prítokom Jalovčanky v povodí Váhu. Má dĺžku .

## Prameň
Pramení v severnej časti územia obce Jalovec v  v lesnom extraviláne v Hlbokej doline na hornej hranici lesa na južnom svahu vrchu Salatín s , v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. 

## Opis toku
Od prameňa tečie juhozápadným smerom územím obce Jalovec cez lesný extravilán Hlbokou dolinou, pravým brehom obmýva úpätie vrchu Lysec s , mení smer na juh a neskôr sa skrúca na juhozápadojuh, na dolnom konci Hlbokej doliny v lesnom extraviláne v  ústi do Jalovčanky ako jej pravostranný prítok. Pramení, preteká a ústi v severnej časti územia obce Jalovec v okrese Liptovský Mikuláš. Nemá prítok. 

## Pôvod názvu
Názov vodného toku má pôvod v slove *hlboký* vo význame *nie plytký, majúci značnú hĺbku*. Je zrejmé, že pôvod názvu vodného toku Hlboký potok a pôvod názvu doliny Hlboká dolina, ktorou potok preteká, sú vzájomne prepojené. Priorita pomenovacieho procesu je ešte predmetom skúmania (či bol primárne pomenovaný vodný tok Hlboký potok a jeho názov bol prenesený na dolinu, alebo opačne). Z prídavného mena *hlboký* po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena Hlboký potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Hydronymum Hlboký potok bolo štandardizované v roku 1977. V súčasnej slovenskej štandardizovanej hydronymii hydronymum Hlboký potok nie je jedinečným názvom (január 2024). V slovenskej hydronymii patrí medzi názvy s najvyššou frekvenciou výskytu (33 vodných tokov so štandardizovaným názvom Hlboký potok).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Západných Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Jalovec (okres Liptovský Mikuláš)
Potter County (Pensylvánia)

**Potter County** je okres v americkom štáte Pensylvánia. Podľa sčítania ľudu z roku 2020 v ňom žije 16 396 ľudí, takže je to piaty najobývanejší okres v Pensylvánii. Administratívnym centrom je Coudersport. Tento okres vznikol v roku 1804 a neskôr bol organizovaný v roku 1836. Nesie meno po Jamesovi Potterovi, generálovi Kontinentálnej armády z Pensylvánie z obdobia Americkej revolúcie. Kvôli odľahlosti a prírodnému prostrediu sa okres niekedy označuje ako „God's country“ (v preklade Božia krajina).

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Counties v Pensylvánii
Demianka (vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí)

**Demianka** () je vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí, krajinnom celku Podhôľno-magurskej oblasti. Leží nad obcou Pusté Pole, približne  juhovýchodne od Starej Ľubovne. 

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Hromovec. Vrch leží v Prešovskom kraji, v okrese Sabinov a na katastrálnom území obce Krivany. Najbližším sídlom je severne situované Pusté Pole, východne sa nachádza Kyjov, južne Krivany, Torysa, Oľšov a Šarišské Dravce a západne Krásna Lúka. 

## Opis
Demianka leží v juhovýchodnej časti podcelku Hromovec, v hrebeni vedúcom z Kňazovej () do sedla Pusté Pole. Východne sa nachádza Minčolík (), Minčol (), Lysá hora (), Hrádok () a Rohov (), južne Marduňa (), Žliabky (), Homôlka () a Strieborná hora (), západne Čierna kopa (), Kopa (), Kňazová () a Gordoška () a severne Patria (), Orlovská Magura (), Kurčínska Magura (), Hriňová hora () a Murianik (). Voda zo severných svahov hrebeňa odteká Pustopoľským potokom do rieky Poprad, južné odvodňuje Kriviansky potok do Torysy. Hrebeňom cez vrchol prechádza značený turistický chodník. 

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít s riedkym porastom a odlesnených častí hrebeňa je možné vidieť okolité vrcholy Spišsko-šarišského medzihoria, Levočské vrchy, Branisko, Bachureň, Slanské vrchy, Čergov a Ľubovniansku vrchovinu.

## Prístup
* po  zelenej turistickej značke po hrebeni:
** od juhovýchodu z Lipian cez Putnov
** od severu z obce Vislanka cez Kňazovú
* po  žltej značke od západu z Krásnej Lúky cez Kňazovú 

## Referencie

## Pozri aj
* Spišsko-šarišské medzihorie
* Hromovec (podcelok)
* Zoznam vrcholov v Spišsko-šarišskom medzihorí

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Sabinov
Kategória:Krivany
Potter County

**Potter County** môže byť:

* okres v Pensylvánii, pozri Potter County (Pensylvánia)
* okres v Južnej Dakote, pozri Potter County (Južná Dakota)
* okres v Texase, pozri Potter County (Texas)
Glynis Johnsová

**Glynis Johnsová** (* 5. október 1923, Pretória, Juhoafrická únia† 4. január 2024, Los Angeles, Spojené štáty) bola britská herečka. Počas kariéry, ktorá trvala osem desaťročí, získala cenu Tony Award a bola nominovaná na Academy Award a Zlatý glóbus.

## Životopis
Narodila sa v Pretórii v Juhoafrickej únii waleskému otcovi Mervynovi Johnsovi, ktorý bol hercom, a austrálskej matke Alyce Steele-Warehamovej, ktorá bola klaviristkou.

Na filmovom plátne debutovala v roku 1938 a do popredia sa dostala v 40. rokoch po jej úlohe Mirandy vo filme *[[Miranda (film z roku 1948)|Miranda]]* (1948).

Johns bola nominovaná na Cena Akadémie za najlepší ženský herecký výkon vo vedľajšej úlohe za úlohu pani Firthovej vo filme *[[The Sundowners (film z roku 1960)|The Sundowners]]* (1960). Za rolu Teresy Harnish vo filme ''The'' ''Chapman Report'' (1962) bola nominovaná na Zlatý glóbus za najlepší ženský herecký výkon (dráma). Takisto hrala pani Winifred Banks v muzikáli Walta Disneyho *[[Mary Poppins (film)|Mary Poppins]]* (1964).

Johns získala cenu Tony Award za najlepšiu herečku v muzikáli za *[[A Little Night Music]]* (1972), v ktorej hrala Desiree Armfeldt v pôvodnej produkcii.

Johns skončila s herectvom v roku 1999. Zomrela 4. januára 2024 v Los Angeles v Spojených štátoch vo veku 100 rokov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Filmové herečky USA
Kategória:Rozhlasové herečky USA
Kategória:Rozprávači audiokníh
Kategória:Divadelné herečky USA
Kategória:Naturalizované osobnosti USA
Kategória:Britské filmové herečky
Kategória:Britské rozhlasové herečky
Kategória:Storoční ľudia
Kategória:Osobnosti z Pretórie
Kategória:Držitelia ceny Tony
Mikuláš Gaal mladší

**Mikuláš Gaal mladší** (* 14./15. storočie, pravdepodobne Spišská Nová Ves † 15. storočie, tamže) bol zvonolejársky a kovolejárský majster, menej známy príslušník poprednej zvonolejárskej rodiny Gaalovcov na Spiši.

Bol prostredným synom Mikuláša Gaala st. Zistiteľný v roku 1430 v Spišskej Novej Vsi. Ako tvorcu ho uvádza nápis na veľkom zvone v Kostole Nepoškvrnenia Panny Márie v Harichovciach. Ďalším pravdepodobný dielom z jeho tvorby je veľký zvon z Ruskinoviec (dnes umiestený v Mlynčekoch), ktorý svojou povrchovou úpravou, delidlami a niektorými typmi litier nápadito pripomína veľký zvon v Harichovciach. Spolupracoval istý čas s Matejom Gaalom.

## Referencie

Kategória:Narodenia v 14. storočí
Kategória:Úmrtia v 15. storočí
Kategória:Zvonolejári
Kategória:Kovolejári
Kategória:Osobnosti zo Spišskej Novej Vsi
Smaltová továreň v Krakove

thumb|240px|Továreň Oskara Schindlera v Krakov
thumb|240px|Návštevná kniha
thumb|240px|Pamätná doska
Smaltová továreň v Krakove (po poľsky: Fabryka Emalia Oskara Schindlera) je bývalá železiareň v Krakove. Teraz hostia dve múzeá: Krakovské múzeum moderného umenia v Poľsku, ktoré sa nachádza v starých dielňach, a pobočku Múzea histórie mesta Krakova, ktorá sa nachádza v ul. Lipowa 4 v štvrti Zabłocie, v administratívnej budove bývalej smaltovne známej ako „Deutsche Emailwarenfabrik Oskara Schindlera“ (DEF), ako je vidieť vo filme Schindlerov zoznam. Pred DEF tu fungovala prvá malopoľská továreň na smaltovaný tovar a výrobky zo železa, spoločnosť s ručením obmedzeným, založená v marci 1937.

V roku 2007 bolo rozhodnuté o prevode administratívnej budovy bývalej Továrne na smaltované plechy do Historického múzea mesta Krakova, ktorá bola postavená zo stĺpu. Ulica Lipowa 4 v Krakove, pobočka na vytvorenie stálej expozície dokumentujúce obdobie nemeckej okupácie mesta 1939-1945. Stála expozícia na túto tému prezentovaná v odbore nesie názov Krakov – obdobie práce 1939-1945. Účelom múzea je priblížiť históriu továrne v ul. Lipowa v širšom historickom kontexte. 45 výstavných miestností ukazuje Krakov a jeho obyvateľov počas druhej svetovej vojny. Výstava je rozdelená do niekoľkých sekcií venovaných konkrétnym problémom: vojna roku 1939, rola Krakova ako centra moci generálneho gouvernementu, každodenný život obyvateľov, osudy Židov v Krakove, tajná oblasť, rovnako ako história továrenských robotníkov a príbeh samotného Oskara Schindlera. Exponáty múzea dopĺňajú bohaté fotografie a archívne dokumenty zhromaždené z Poľska aj zo zahraničia. Pobočka bola oficiálne otvorená 10. júna 2010.

V budove Schindlerovej továrne bolo vybudované aj Múzeum moderného umenia.

Po nemeckej invázii do Poľska a následne po vypuknutí druhej svetovej vojny v septembri 1939 bol Oskar Schindler jedným z prvých nacistov, ktorí sa snažili z tejto situácie vyťažiť čo najviac. V továrni, ktorá bola po príchode Nemcov do Poľska skonfiškovaná židovským majiteľom v rámci arizačných opatrení, Oskar Schindler začal vyrábať smaltové výrobky (hrnce, panvice, ešusy atď) prevažne pre potreby frontu. V tejto továrni zamestnával približne 1 000 robotníkov, pričom asi polovicu tvorili Židia z krakovského geta. Na založenie prevádzky mu požičali peniaze práve samotní Židia. Fabriku pomenoval Deutsche Emailewaren-Fabrik. Pod vplyvom nacistického zaobchádzania so židovskými zajatcami, predovšetkým po brutálnej a krvavej likvidácii krakovského geta v marci 1943, sa jeho spočiatku odmeraná, povrchná a oportunistická obchodnícka povaha začala vo vzťahu k Židom meniť. Svojich židovských robotníkov začal intenzívne chrániť pred nacistickými vykorisťovateľmi. Pri presune židovského obyvateľstva z krakovského geta do koncentračného tábora Krakov-Płaszów sa Schindler dohodol s veliteľom tohto koncentračného tábora Amonom Göthom na osobitnom presune zhruba 700 Židov do pobočného tábora pri továrni, kde mali v porovnaní s inými židovskými väzňami podstatne lepšie postavenie. Jeho továreň bola akýmsi „útočiskom pre Židov“.

Kategória:Krakov

## Referencie
Pizza capricciosa

**Pizza capricciosa** [čítaj: picca kapricčóza] (doslovne „pizza vrtošivá“) je štýl talianskej pizze pripravený z mozzarelly, talianskej pečenej šunky, húb, artičok a paradajok. Typy použitých jedlých húb môžu zahŕňať cremini (biele huby) a iné. Niektoré verzie môžu používať aj prosciutto (sušená nasolená šunka), marinované artičokové srdiečka, olivový olej, olivy, lístky bazalky, a vajce. Niektoré verzie môžu byť pripravené s použitím tenkej kôrky. Hoci má podobné ingrediencie ako pizza quattro stagioni, sú inak usporiadané.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Pizza
Kategória:Talianska kuchyňa
Demianka

**Demianka** môže byť:

* vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí, pozri Demianka (vrch v Spišsko-šarišskom medzihorí)
* rieka v Rusku, pozri Demianka (rieka na Sibíri)