Strážovské vrchy

**Strážovské vrchy** sú geomorfologický celok Fatransko-tatranskej oblasti na rozhraní západného a stredného Slovenska. Veľkú časť patrí do CHKO Strážovské vrchy so vzácnou flórou a faunou. Najvyšší vrch pohoria je Strážov s výškou 

Strážovské vrchy sa nachádzajú medzi mestami: Trenčín, Dubnica nad Váhom, Ilava a Bojnice.

## Geomorfologické členenie
Z hľadiska geomorfológie tvoria Strážovské vrchy 4 geomorfologické podcelky a 22 častí::
* Zliechovská hornatina
** Strážov
** Belianska vrchovina
** Temešská vrchovina
** Zliechovská kotlina
** Belianska kotlina
** Čičmianska kotlina
** Javorinka
** Basky
** Slatinská brázda
** Kňaží stôl
* Nitrické vrchy
** Suchý
** Kšinianska kotlina
** Rokoš
** Rokošské predhorie
** Vestenická brána
** Drieňov
* Trenčianska vrchovina
** Butkovská brázda
** Butkovské bradlá
** Holázne
** Ostrý
** Porubská brázda
** Teplická vrchovina
* Malá Magura

## Vymedzenie
Pohorie susedí na severozápade a západe s Považským podolím, na juhozápade s Považským Inovcom a juhu s Podunajskou pahorkatinou. Juhovýchodným smerom leží Hornonitrianska kotlina, východným Malá Fatra, severne krajina klesá do Žilinskej kotliny a na krátkom úseku Strážovské vrchy susedia so Súľovskými vrchmi.

## Geológia
Strážovské vrchy sú geologicky súčasťou pásma jadrových pohorí v pásme Centrálnych Západných Karpát. Strážovské vrchy sú miocénnou hrasťovou štruktúrou, ktorá porušuje staršiu príkrovovú stavbu. Ako jadrové pohorie sú zaujímavé aj pre existenciu dvoch kryštalinických masívov: Malej Magury a Suchého vrchu. 

Najväčšia časť pohoria je vytvorená príkrovovo-vrásovými komplexmi druhohorných hornín rôzne odolnými voči erózii. V mäkkých horninách sa vytvorili erozné brázdy a kotliny (Čičmianska, Zliechovská, Porubská, Butkovská a Slatinská brázda) s pahorkovitým reliéfom. Odolnejšie vápence a dolomity vytvorili miestami celé horské skupiny (Basky, Rokoš, Holázne, Vápeč). 

Najstaršie horninové celky prestavujú kryštalické horniny tatrika masívu Suchého a Malej Magury. Sú to hlavne ruly, migmatity a granitoidy. Obalová tatrická malomagurská jednotka má hlbokovodný charakter (tzv. šiprúnsky alebo fatranský typ). Tvorí ju typický centrálnokarpatský triasový sled, s vápencami, dolomitmi a bridlicami v nadložných jurských uloženinách sa prejavuje prudké spodnojurské prehĺbenie (bridlice, rádiolarity, neskôr sliene a vápence s rohovcami). Sedimentárny záznam sa končí v albe piesčitými turbiditmi. Fatrikum v pohorí zastupuje klasická zliechovská a plytkovodná belianska jednotka. Prítomné sú i prechodné vývoje označované ako pásmo Kremelín. Hronikum tvorí v Strážovských vrchoch niekoľko čiastkových jednotiek. Príkrov Homôlky (staršie príkrov Rohatej skaly) je tvorený bazénovou bielovážskou jednotkou, zatiaľ čo strážovský príkrov (súčasť považského príkrovu) tvoria horniny mojtínsko-harmaneckej karbonátovej platformy. Prechodným celkom je príkrov Ostrej Malenice, ktorý ma spočiatku znaky bazénového prostredia, no neskôr prechádza do plytkovodných fácií karbonátovej plošiny. 

Pohorie je bohaté na termálne vody a medzi najznámejšie patria kúpeľné mestá Trenčianske Teplice a Bojnice.

## Ochrana územia
[náhľad|Strážovské vrchy – vrch Holazne (), v údolí obec [Horná Poruba (Ilavský okres).]]
náhľad|Pohľad na západnú časť Strážovských vrchov, masív Ostrého vrchu v Trenčianskej vrchovine.
náhľad|Malá Magura od Nedožier
náhľad|Javorinka pri Čičmanoch
Územie CHKO Strážovské vrchy je navrhované ako územie európskeho významu z dôvodu ochrany biotopov. Predovšetkým kyslomilné bukové lesy, daplínske travinnobylinné porasty a suchomilné travinnobylinné a krovinové porasty na vápnitom podloží, vlhkomilné vysokobylinné lemové spoločenstvá na poriečnych nivách od nížin do alpínskeho stupňa, nížinné a podhorské kosné lúky, penovcové prameniská, slatiny s vysokým obsahom báz, nespevnené karbonátové skalné sutiny montánneho až kolinného stupňa, alpínske a subalpínske vápnomilné travinnobylinné porasty, nesprístupnené jaskynné útvary, pionierske porasty na plytkých karbonátových a bázických substrátoch zväzu *Alysso-Sedion albi*, bukové a jedľové kvetnaté lesy, javorovo-bukové horské lesy, vápnomilné bukové lesy, lipovo-javorové sutinové lesy, teplomilné panónske dubové lesy, reliktné vápnomilné borovicové a smrekovcové lesy, lužné vŕbovo-topoľové a jelšové lesy, porasty borievky obyčajnej, karbonátové skalné steny a svahy so štrbinovou vegetáciou.

Z rastlinnej a živočíšnej ríše patria k druhom s európskym významom tieto:
* rastliny:
** črievičník papučkový (Cypripedium calceolus)
** poniklec prostredný (Pulsatilla subslavica)
** prilbica tuhá moravská (Aconitum firmum subsp. moravicum)
** klinček lesklý (Dianthus nitidus)
* mäkkýše:
** pimprlík močiarny (Vertigo geyeri)
** pimprlík mokraďový (Vertigo agustior)
* žaby:
** kunka žltobruchá (Bombina variegata)
* hmyz:
** motýle:
*** ohniváčik veľký (Lycaena dispar)
*** modráčik stepný (Polyommatu eroides)
*** spriadač kostihojový (Callimorpha quadripunctaria)
*** jasoň červenooký (Parnassius apollo)
*** jasoň chochlačkový (Parnassius mnemosyne)
** chrobáky:
*** bystruška potočná (Carabus variolosus)
*** fuzáč alpský (Rosalia alpina)
*** plocháč červený (Cucujus cinnaberinus)
* netopiere
** netopier Blythov (Myotis blythii)
** netopier obyčajný (Myotis myotis)
** netopier brvitý (Myotis emarginatus)
** netopier Bechsteinov (Myotis bechsteinii)
** uchaňa čierna (Barbastella barbastellus)
** podkovár malý (Rhinolophus hipposideros)
* väčšie cicavce:
** rys ostrovid (Lynx lynx)
** medveď hnedý (Ursus arctos)
** vlk dravý (Canis lupus)
** vydra riečna (Lutra lutra)

Približne s polovicou územia CHKO Strážovské vrchy sa prekrýva aj navrhované územie európskeho významu Chránené vtáčie územie Strážovské vrchy.

## Turizmus
Strážovské vrchy oplývajú širokými možnosťami na turistiku. Sieť značených chodníkov spája okrajové časti pohoria s lokalitami v centre, či už ide o prírodné alebo kultúrno-historické zaujímavosti. Centrom pohoria vedie  červeno značená Cesta hrdinov SNP (Trenčianske Teplice – Strážov – Fačkovské sedlo), v trase ktorej vedie Medzinárodná diaľková turistická trasa E8 i Medzinárodná Mariánska turistická trasa. Z pozoruhodností treba spomenúť rázovitú obec Čičmany, kúpeľné mestečko Trenčianske Teplice alebo hrady v Trenčíne, Košeci alebo Uhrovci.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vrcholov v Strážovských vrchoch

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Flóra a fauna Strážovských vrchov

## Panoráma


Kategória:Pohoria na Slovensku
Kategória:Geomorfologické celky na Slovensku
Kategória:Fatransko-tatranská oblasť
Kategória:Horné Považie