open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lucky Luke

**Lucky Luke** môže byť:

* séria westernových komiksov, pozri Lucky Luke (komiks)
* francúzsko-americko-nemecký seriál z roku 1984, pozri Lucky Luke (seriál z roku 1984)
* francúzsky seriál z roku 1991, pozri Lucky Luke (seriál z roku 1991)
* francúzsky seriál z roku 2025, pozri Lucky Luke (seriál z roku 2025)
* francúzsko-argentínsky film z roku 2009, pozri Lucky Luke (film z roku 2009)

## Pozri aj
* Šťastný Luke
Jozef Oellacher

**Jozef Oellacher** môže byť:

* slovenský chemik a farmaceut (1804 – 1860), pozri Jozef Oellacher (1804 – 1880)
* jeho syn, lekár, embryológ a histológ, člen Leopoldiny (1842 – 1892), pozri Jozef Oellacher (1842 – 1892)

Oellacher, Jozef
Kolibiarik stužkatý

**Kolibiarik stužkatý**  () 
je druh spevavca z čeľade penicovité (*Sylviidae*). Obýva horské lesy. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov kolibiarik stužkatý patrí medzi najmenej ohrozené druhy, populácia ale pravdepodobne klesá z dôvodu zmenšovania plochy lesných biotopov v oblasti jeho rozšírenia rýchlosťou 1,2% za 10 rokov.

## Výskyt a stav na Slovensku
Kolibiarik stužkatý bol prvý krát zistený na Slovensku 2. novembra 2025 odchytený a okrúžkovaný v Ornitologickom stacionári Drienovec, podrobnosti výskytu posudzuje Faunistická komisia SOS/BirdLife Slovensko.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
 
* 

Kategória:Penicovité
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Stručné dejiny filozofie

**Stručné dejiny filozofie** () je učebnica, ktorú v ruštine napísal kolektív autorov pod vedením Teodora Ojzermana, Michaila Iovčuka a Ivana Ščipanova.

## Všeobecne o knihe
Učebnica prvýkrát vyšla v roku 1960 v Moskve a podáva zhustený výklad dejín vývoja filozofického myslenia ľudstva od najstarších čias až po dnešok. Sleduje zrod a vývoj najdôležitejších filozofických prúdov a škôl tak na Západe, ako aj na Východe. *Stručné dejiny filozofie* sú učebnou pomôckou, ktorá je určená študentom humanitných fakúlt vysokých škôl, študujúcim dejiny filozofie, a taktiež tým príslušníkom inteligencie, ktorí študujú dejiny filozofie individuálne. Knihu pripravil autorský kolektív Ministerstva vysokých a stredných odborných škôl SSSR v tomto zložení: profesor Valentin Asmus (Moskovská štátna univerzita), korešpondujúci člen AV SSSR Michail Jovčuk (Moskovská štátna univerzita), korešpondujúci člen AV SSSR Alexandr Makovelskij (Azerbajdžanská univerzita), docent Jurij Meľviľ (Moskovská štátna univerzita), profesor Teodor Ojzerman (Moskovská štátna univerzita), profesor M. N. Rutkjevič (Uralská univerzita), korešpondujúci člen AV SSSR Boris Čagin (Leningradská štátna univerzita), profesor I. J. Ščipanov (Moskovská štátna univerzita), docent Vasilij Sokolov a ďalší vysokoškolskí učitelia dejín filozofie.

Roku 1962 bol oficiálne uverejnený preklad knihy do slovenčiny vo vydavateľstve politickej literatúry v Bratislave.

## Recenzie
Milan Zigo zdôrazňoval, že učebnica je napísaná na solídnej odbornej úrovni.

## Preklad knihy do slovenčiny
Učebnica bola preložená do rôznych jazykov, vrátane slovenčiny.

* 

## Pokračovanie
V roku 1983 Jurij Meľviľ uverejnil knihu *Cesty buržoáznej filozofie 20. storočia* () ako doplnenie k štvrtému vydaniu učebnice. Kniha Jurija Meľviľa, rovnako ako aj predchádzajúca učebnica, je adresovaná širšiemu čitateľskému publiku. V prvej z troch častí práce nazvanej *Hlavné cesty súčasnej buržoáznej filozofie* podrobuje autor kritickej analýze učenie H. Bergsona, pragmatizmus, neopozitivizmus, fenomenológiu E. Husserla a existencializmus. V druhej časti nazvanej *Hľadanie nových možností*, analyzuje filozofický štrukturalizmus, „kritický racionalizmus“. K. Poppera, filozofiu vedy Th. Kuhna a hermeneutiku. V tretej časti *Od sveta k spoločnosti* je analyzovaná filozofia Richarda Rortyho.

V roku 1985 slovenský slovenský časopis *[[Filozofia (časopis)|Filozofia]]* uverejnil rozsiahlu recenziu tejto knihy. V roku 1987 kniha vyšla v českom preklade.

## Referencie

## Literatúra
* 
* 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ruské knihy
Kategória:Literatúra v ruskom jazyku
Kategória:Diela Teodora Ojzermana
Kategória:Učebnice
Kategória:Knihy z 1962
Noora Louhimová

náhľad|Noora Louhimová v roku 2013
**Noora Louhimová** (neprechýlene Noora Louhimo; * 6. november 1988, Rauma, Fínsko) je fínska metalová speváčka, ktorá spieva v kapele Battle Beast. V auguste 2012 nahradila Nitte Valovú, ktorá sa zamerala na svoj rodinný život. Prvý singel s Louhimovou, ktorý kapela Battle Beast publikovala, „Into the Heart of Danger“, bol vo Fínsku vydaný 25. apríla 2013.

V júli 2019 Louhimová oznámila, že nahrá svoj prvý sólový album, ktorý vyšiel 5. marca 2021 pod názvom *[[Eternal Wheel of Time and Space]]*. Rovnomenný singel s videoklipom vyšiel 5. februára toho istého roku.

## Diskografia

### S Battle Beast
* *[[Battle Beast (album)|Battle Beast]]* (2013)
* *[[Unholy Savior]]* (2015)
* *[[Bringer of Pain]]* (2017)
* *[[No More Hollywood Endings]]* (2019)
* *[[Circus of Doom]]* (2022)

### S Noora Louhimo Experience
* *[[Eternal Wheel of Time and Space]]* (2021)

### S Pentakill (League of Legends)
* *II: Grasp of The Undying (Frozen Heart, Tear of the Goddess)* (2017)
* *III: Lost Chapter (Stormrazor, Gathering Storm, Redemption)* (2021)

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Fínske heavymetalové speváčky
Jozef Oellacher (1804 – 1880)

**Jozef Oellacher** (* 16. február 1804, Bratislava, Uhorsko – † 16. august 1880, Innsbruck, Rakúsko-Uhorsko) bol slovenský chemik a farmaceut.

## Život
Oellacher sa narodil otcovi Antonovi, ktorý pracoval ako remeselník, a matke Alžbete (rod. Stegerová). Oellacher vyštudoval farmáciu, z ktorej nakoniec získal titul PhDr. Po štúdii publikoval odborné chemické štúdie a robil populárno-vedecké prednášky. Oellacherovým synom bol rovnomenný lekár a histológ Jozef Oellacher.

V roku 1830 kúpil lekáreň v Innsbrucku, ktorá bola založená v roku 1821. Súčasne v rokoch 1832 až 1837 učil chémiu na univerzite v Innsbrucku. Okrem svojho povolania sa venoval i chémii a mineralógii a analyzoval rôzne liečivé pramene v Tirolsku.

V roku 1839 sa stal dočasným riaditeľom prírodovednej zbierky vo Ferdinandeu. Okrem výuky a lekárskej práce sa v roku 1839 zaslúžil o prírodopisnú výstavu na innsbruckej univerzite. V roku 1850 sa vďaka nemu začali v Innsbrucku používať petrolejové lampy ako osvetlenie. V rokoch 1848 až 1860 pôsobil v Innsbrucku ako mestský radca.

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Slovenskí farmaceuti
Kategória:Slovenskí chemici
Turistická značkovaná trasa číslo 2730

**Turistická značkovaná trasa číslo 2730** je modrá trasa v Malej Fatre. Vedie z Šútova k Chate pod Chlebom a je dlhá . Turistická trasa je v správe Klubu slovenských turistov.

## Priebeh trasy

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam turistických značkovaných trás v Malej Fatre

## Externé odkazy
* https://mapy.dennikn.sk/?x=19.0788&y=49.1686&ref=permalink Trasa na turistickej mape]


2730
2730
Kompanovský potok

**Kompanovský potok** je vodný tok v pohorí Tribeč na území okresu Zlaté Moravce. Je pravostranný prítok Čerešňového potoka v povodí Žitavy, má dĺžku približne 3,8 km a je tokom VI. rádu. Preteká územím CHKO Ponitrie.

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti pohoria Tribeč, v geomorfologickom podcelku Veľký Tribeč a jeho časti Vysoký Tribeč, na južných svahoch Malého Tribeča (), v nadmorskej výške približne  Od prameňa v oblasti Čerešňové vŕšky tečie južným smerom zalesneným údolím. Priberá krátky pravostranný prítok a mierne sa stáča juhovýchodným smerom. Pri chatovej oblasti Sekanina preteká malou vodnou nádržou, opúšťa geomorfologickú časť Vysoký Tribeč a prechádza do Zlatnianskeho predhoria. Lokalitou Kompanová s viacerými horskými lúkami istý čas tečie na juh, po pribratí pravostranného prítoku zo svahov Veľkého Tribeča () sa stáča opäť na juhovýchod. V oblasti Sysľová priberá najvýznamnejší, pravostranný prítok a pokračuje východným smerom lokalitou Kožová. Na dolnom toku tečie lesnatým územím popri archeologickom nálezisku Velčický hrad a onedlho sa v nadmorskej výške približne  vlieva pravostranne do Čerešňového potoka v povodí Žitavy. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Kompanovský potok pramení a celou dĺžkou preteká iba katastrálnym územím obce Velčice v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Žitavy
* Tribeč, Veľký Tribeč (geomorfologický podcelok)
* Vysoký Tribeč, Zlatnianske predhorie

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Tribeči
Kategória:Povodie Žitavy
Kategória:Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Velčice (okres Zlaté Moravce)
Tintin

**Tintin** môže byť:

* hlavná postava filmov, pozri Tinti (postava)
* francúzsko-belgický film z roku 1961, pozri Tintin (film)
* belgický komiksový týždenník, pozri Tintin (časopis)

## Pozri aj
* Tintinove dobrodružstvá
Správne kroky

***Správne kroky*** je televízny hudobný film Československej televízie z roku 1984. Hlavnú úlohu si v televíznej inscenácii zahrala vtedy mladá speváčka Darinka Rolincová.

## Obsadenie
* Darinka Rolincová
* Ivan Krajíček
* Zora Kolínska
* deti tanečného odbu ĽŠU Obrancov mieru

## Tvorcovia
* Cyril Králik – réžia
* Tomáš Janovic – scenár
* Gabriela Vyskočilová – dramaturgia
* Ali Brezovský, Aladár Kováč – hudba
* Tomáš Janovic, Peter Guldan – texty piesní
* Helena Žitňanová, Dagmar Puobišová, Elena Lindtnerová – choreografia
* Gabriel Erdélyi – architekt
* Štefánia Jurášová – návrhy kostýmov
* Oto Veľký – zvuk
* Jozef Juráš – strih
* Karol Pujda, Ján Chytil, Stanislav Bureš – kameramani
* Laco Kraus – hlavný kameraman
* Ing. Rudolf Šimko – technická spolupráca
* Ivan Kauzlarič – vedúci výrobného štábu

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Televízne filmy
Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Detské muzikály
Kategória:Filmy z 1984
Vasilij Vasilievič Sokolov

Profesor, doktor vied **Vasilij Vasilievič Sokolov** (; * 15. august 1919, Petrušino, Tulská oblasť – † 25. marec, 2017, Moskva, Rusko) bol sovietsky a ruský historik filozofie, špecializujúci sa na stredovekú, renesančnú a novovekú filozofiu. Prednášal na Katedre dejín zahraničnej filozofie Filozofickej fakulty Moskovskej štátnej univerzity v Moskve. 

## Život
Narodil sa v roku 1919, pochádzal z dediny Petrušina, Elifanského ujezdu Tulskej gubernie. Najprv navštevoval obecnú školu, neskôr študoval v Moskve. V roku 1936 začal študovať na Fakulte histórie Moskovského inštitútu filozofie, literatúry a histórie (MIFLI). Neskôr prestúpil na štúdium filozofie. Počas druhej svetovej vojny bol v júni 1941 povolaný do armády. V októbri absolvoval plukovú školu protitankového delostrelectva. Pričlenený k 694. protitankovému pluku. Účastnil sa obranných bojov bitky o Moskvu. Bojoval ako veliteľ posádky protitankového kanónu. Aktívne sa zapojil aj do ďalších bojov v rámci vojsk voronežského frontu v rokoch 1942 - 1943. Počas vojny bol ranený a vyznamenaný Radom červenej zástavy a Medailou za odvahu.

V roku 1946 ukončil postgraduálne štúdium na filozofickej fakulte Moskovskej štátnej univerzity (MGU) a obhájil kandidátsku dizertáciu na tému „Problémy nutnosti a slobody v západoeurópskej filozofii 17. storočia“. Istý čas pracoval v Akadémii spoločenských vied pri Ústrednom výbore Komunistickej strany a vo vydavateľstve zahraničnej literatúry. V roku 1950 začal pedagogickú a vedeckú činnosť na filozofickej fakulte MGU. Pripravil viac ako 50 kandidátov vied. Člen (akademik) Ruská akadémia prírodných vied (RASEN).

## Dielo (výber)
Publikoval viac než 250 odborných prác, vrátane 9 kníh.
* Средневековая философия, 1979; изд. 2-е, испр. и допол. М., 2001.
* Европейская философия XV-XVII веков, 1984; изд. 2-е, испр. и допол. М., 1996 — ISBN 5-06-002853-4; изд. 3-е, испр., 2002.

; Preklady do slovenčiny
* 
* 

## Referencie

## Literatúra
* 

Kategória:Historici filozofie
Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ruskí pedagógovia
Gennadij Georgijevič Majorov

Prof., doktor vied **Gennadij Georgijevič Majorov** (; * 8. marec 1941, Moskva, Sovietsky zväz) je súčasný ruský historik filozofie, špecializujúci sa na stredovekú filozofiu. V súčasnosti pracuje na Katedre dejín zahraničnej filozofie Filozofickej fakulty Moskovskej štátnej univerzity v Moskve.

## Referencie

## Literatúra
* 

Kategória:Historici filozofie
Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ruskí pedagógovia
Kategória:Osobnosti z Moskvy
Do-Re-Mi

**Do-Re-Mi** alebo **Do Re Mi** môže byť:

* základné slabiky hudobnej stupnice, pozri solmizácia
* vo filme a televízii
** česko-slovenský hudobný film z roku 1986, pozri Do-re-mi (1986)
** česká televízna relácia z roku 1998, pozri DO-RE-MI (televízna relácia)
** malajzijská komédia z roku 1966, pozri *[[Do Re Mi (1966)]]*
** filipínska muzikálová komédia z roku 1996, pozri *[[Do Re Mi (1969)]]*
** juhokórejský film z roku 2008, pozri Do Re Mi Fa So La Ti Do (film)
** animovaný televízny seriál pre deti, pozri Do, Re & Mi
* v hudbe
** austrálska hudobná skupina, pozri Do-Re-Mi (hudobná skupina)
** album June Christy aa Bob Cooper album z roku 1961, pozri Do-Re-Mi (album)
** EP austrálskej skupiny Do-Re-Mi, pozri Do-Re-Mi (EP)
** muzikál z roku 1960, pozri Do Re Mi (muzikál)
** pieseň americkej skupiny Nirvana z albumu *With the Lights Out* (2004), pozri Do Re Mi (pieseň Nirvany)
Valentin Ferdinandovič Asmus

Profesor, doktor vied **Valentin Ferdinandovič Asmus** (; * 30. december 1894, Kyjev, Ukrajina – † 5. jún, 1975, Moskva, Sovietsky zväz) bol sovietsky historik filozofie a vysokoškolský pedagóg nemeckého pôvodu. V roku 1919 absolvoval Kyjevskú univerzitu. V roku 1939 začal vyučovať na Moskovskej štátnej univerzite.

## Dielo (výber)
* Собрание сочинений (в семи томах). — M.: URSS, 2015.

; Preklady do slovenčiny
* 

## Literatúra
* 

Kategória:Historici filozofie
Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ruskí pedagógovia
Kategória:Ruské osobnosti nemeckého pôvodu
Kategória:Osobnosti z Kyjeva
Cyklopentanón

250px|thumb|right|Cyklopentanón

**Cyklopentanón** je organická zlúčenina, ktorá patrí medzi cyklické zlúčeniny s ketónovou skupinou. Je to bezfarebná prchavá kvapalina.

## Príprava
Cyklopentanón možno pripraviť z kyseliny adipovej prostredníctvom ketónovej dekarboxylácie. Táto reakcia prebieha pri zvýšenej teplote v prítomnosti hydroxidu bárnatého, prípadne v prítomnosti bárnatých alebo vápenatých solí: 
:

Oxidáciou cyklopenténu katalyzovanou paládiom takisto vzniká cyklopentanón.

Cyklopentanón možno pripraviť aj Dieckmannovou kondenzáciou z dietylesteru kyseliny hexándiovej. Podobným procesom možno pripraviť aj cyklohexanón a cykloheptanón.

## Použitie
Cyklopentanón je bežný prekurzor pri výrobe vôňavých zlúčenín, hlavne tých, ktoré sú príbuzné jazmínu a jazmónu. Medzi tieto vône patria napríklad 2-pentylcyklopentanón a 2-heptylcyklopentanón. Cyklopentanón je verzatilný syntetický medziprodukt, z ktorého sa vyrába napríklad i cyklopentobarbital.Cyclopentanón sa používa i na výrobu cyklopentamínu, pesticídu pencykurónu, a pentetylcyklanónu.

Cyklopentanón predstavuje i prekurzor k tvorbe kyseliny kubán-1,4-dikarboxylovej, ktorá sa používa pri syntézy ostatných substituovaných kubánov, napríklad silných výbušnín heptanitrokubánu a oktanitrokubánu.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Ketóny
Kategória:Rozpúšťadlá
Kategória:Zložky parfémov
Kategória:Cyklopentány
Hrabový potok (prítok Udavy)

**Hrabový potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Vyšná Jablonka v okrese Humenné a obce Hostovice v okrese Snina v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy. Ústi do Udavy. Od sútoku zdrojníc po ústie má dĺžku . Rád toku VII. 
## Sútok zdrojníc
Vodný tok *Hrabový potok* sa začína v  v juhovýchodnom kúte územia obce Vyšná Jablonka v lesnom extraviláne, v lese *Lázok* v okrese Humenné. Severná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne; má dĺžku . Východná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne; má dĺžku .
## Opis toku
*Hrabový potok* tečie od sútoku zdrojníc lesným extravilánom premiešaným s trvalými trávnymi porastmi juhovýchodným smerom cez územie Vyšnej Jablonky, pravým brehom obteká úpätie lesa *Úboč*, ľavým brehom obteká pasienok *Stredník*, mení smer na juh, v  vteká na územie Hostovíc v okrese Snina, v úzkej hlbokej doline pravým brehom obteká úpätie vrchu *Veľká Kýčera* s  a ľavým brehom úpätie vrchu *Panský vrch* s . Vteká do poľnohospodárskeho extravilánu, meandruje, pravým brehom obteká pole *Nižný Stredník*, v  priberá pravostranný bezmenný prítok, pravým brehom obteká pole *Pekárova hora* a les aj lúku *Hraby*, v  ústi do Udavy ako jej pravostranný prítok. Udava ďalej ústi do Laborca. *Hrabový potok* patrí do okresov Humenné a Snina v Prešovskom kraji. Začína sa a tečie na území obce Vyšná Jablonka a ďalej preteká a ústi do vodného toku Udava na území obce Hostovice. Patrí do geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy a do ich geomorfologického celku Laborecká vrchovina. Vodný tok *Hrabový potok* má jeden bezmenný prítok. 
## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Hrabový potok* má pôvod v názve lesa a lúky *Hraby* s významom *hrabový les, les s prevahou druhu listnatého stromu, hraba obyčajného, latinsky carpinus betulus*, úpätím ktorého v svojom dolnom toku v katastrálnom území Hostovice preteká. Z jednoslovného názvu lesa a lúky po rozšírení o formant prídavného mena *-ový* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Hrabový potok* a prenesené na vodný tok ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii s významom *pretekajúci v priestore toponyma Hraby*. Názov vodného toku *Hrabový potok* bol štandardizovaný v roku 1990. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Hrabový potok* nie je jedinečným hydronymom; na Slovensku sú tri vodné toky s týmto štandardizovaným názvom (november 2025).
## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Humenné
Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Laboreckej vrchovine
Kategória:Vyšná Jablonka
Kategória:Hostovice
Kategória:Povodie Udavy
Lysecký potok (prítok Čerešňového potoka)

**Lysecký potok** je vodný tok v pohorí Tribeč a Podunajskej pahorkatine na území okresu Zlaté Moravce. Je pravostranný prítok Čerešňového potoka v povodí Žitavy, má dĺžku približne 4,5 km a je tokom VI. rádu. Hornou časťou preteká územím CHKO Ponitrie.

## Priebeh toku
Potok pramení na juhu strednej časti pohoria Tribeč, v geomorfologickom podcelku Jelenec, na východných svahoch Ploskej (), v nadmorskej výške približne  Od prameňa v lesnatej oblasti Bukovinka tečie východným smerom, južným okrajom horskej lúky. Na jej východnom okraji v lokalite Trnava priberá ľavostranný prítok z Urbárskeho lesa a postupne sa stáča na juhovýchod. V oblasti nesúvislého porastu opúšťa podcelok Jelenec a prechádza do podcelku Veľký Tribeč a jeho časti Zlatnianske predhorie. V lokalite Velčické cery opúšťa pohorie Tribeč i CHKO Ponitrie a pokračuje Žitavskou pahorkatinou, ktorá je už súčasťou Podunajskej pahorkatiny. V lokalite Pod Hôrkou vteká do intravilánu Velčíc, v ktorých centre sa oddeľuje jedna vetva východným smerom a následne ústí do Čerešňového potoka. Hlavné koryto vedie okrajom zástavby na juh, no onedlho sa i ono stáča na juhovýchod a v nadmorskej výške približne  vlieva pravostranne do Čerešňového potoka v povodí Žitavy. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Lysecký potok pramení a celou dĺžkou preteká iba katastrálnym územím obce Velčice v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Žitavy
* Tribeč, Jelenec, Veľký Tribeč, Zlatnianske predhorie
* Podunajská pahorkatina, Žitavská pahorkatina

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Tribeči
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Žitavy
Kategória:Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Velčice (okres Zlaté Moravce)
Jurij Konstantinovič Meľviľ

Prof., doktor vied **Jurij Konstantinovič Meľviľ** (; * 27. apríl 1912 – † 4. jún, 1993) bol sovietsky historik filozofie, špecializujúci sa na súčasnú filozofiu.

## Životopis
Jurij Meľviľ pochádzal zo starého šľachtického rodu v Kurónsku. V roku 1936 absolvoval Leningradskú polytechniku. V roku 1945 nastúpil na ašpirantúru na Katedre dejín zahraničnej filozofie Filozofickej fakulty Moskovskej štátnej univerzity, kde študoval u Valentina Asmusa. V roku 1949 obhájil kandidátsku dizertáciu na tému pragmatizmu Ferdinanda Schillera. Po absolvovaní postgraduálneho štúdia pôsobil na predtým spomenutej katedre a zaoberal sa kritikou buržoáznej filozofie.

## Dielo (výber)
* *Мельвиль, Ю. К.* Прагматизм — философия империалистической реакции // «Voprosy filosofii». — 1950. — № 2. — С. 306-330.
* Американский прагматизм [Текст] : Лекции, прочит. на философ. фак. Моск. гос. ун-та / Под ред. доц. И. С. Нарского. - Москва : Изд-во Моск. ун-та, 1957. - 123 с.
* Чарльз Пирс и прагматизм. М., 1968.
* Пути буржуазной философии ХХ века (Cesty buržoáznej filozofie 20. storočia). М., 1983.
** 
* Современная буржуазная философия. — М.: Издательство Московского университета, 1972.
; Preklady do slovenčiny
* 
* 
; Preklady do češtiny
* 

## Referencie

## Literatúra
* 

Kategória:Historici filozofie
Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ruskí pedagógovia
Kategória:Sovietski vedci
Sulfid galnatý

**Sulfid galnatý** je chemická zlúčenina gália a síry. Normálna forma sulfidu galnatého je tvorená prvkami vo vrstvách s hexagonálnym usporiadaním, ktoré obsahujú skupiny Ga24+, v ktorých je vzdialenosť Ga-Ga 248 pm. Táto štruktúra je podobná u selenidu galnatého, teluridu galnatého a selenidu indnatého. Taktiež bola opísaná nezvyčajná metastabilná forma, ktorá sa podobí na štruktúru deformovaného wurtzitu, ktorá bola vytvorená metódou MOCVD. Počas tohto spôsobu prípravy boli použité ditiokarbamáty di-*terc*-butylgália, napríklad GatBu2(S2CNMe2), ktoré boli deponované na arzenid galitý. Šrtuktúra sulfidu galnatého, ktorý bol vytvorený týmto spôsobom, je pravdepodobne Ga2+S2.

Jednotlivé vrstvy sulfidu galnatého sú dynamicky stabilné dvojdimenzionálne polovodiče.

Sulfid galnatý vykazuje nelineárne optické aktivity, vrátane generácie druhej harmonickej a dvojfotónovej excitačnej fluorescencie.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Sulfidy
Kategória:Zlúčeniny gália
Kvalifikácia na Majstrovstvá sveta vo futbale žien 2027 (UEFA)

**Európska kvalifikácia na Majstrovstvá sveta vo futbale žien 2027** je turnaj, ktorý určí tímy, ktoré sa kvalifikujú priamo na Majstrovstvá sveta 2027 a tiež tím, ktorý postúpi do play-off medzi konfederáciami. Turnaj sa hrá od februára 2026 do decembra 2026. Výsledky prvej fázy tohto turnaja tiež určia nasadenie tímov do Ligy národov 2027.

## Formát
24. septembra UEFA schválila prvotné pravidlá a návrh harmonogram pre kvalifikačný turnaj. Potom čo FIFA potvrdila počet účastníkov, UEFA dokončila pravidlá kvalifikácie, ktorá sa skladá z dvoch fáz:

* **Ligová fáza**: tímy sú v tejto fáze rozdelené do 3 líg podľa konečného poradia Ligy národov 2025:
** Liga A - tímy na 1. až 16. mieste sú rozdelené do 4 skupín po 4 tímoch.
** Liga B - tímy na 17. až 32. mieste sú rozdelené do 4 skupín po 4 tímoch.
** Liga C - ostatné tímy sú rozdelené do 3 skupín po 4 tímoch a 3 skupín po 3 tímoch.

Všetky tímy hrajú systémom každý s každým doma a vonku. Víťazné tímy skupín z Ligy A postupujú na Majstrovstvá sveta 2027 priamo a ďalšie tímy, ktoré sa kvalifikujú, budú určené dvoma kolami play-off.

* **Play-off**: Tímy budú vylosované do dvoch vetiev a budú hrať dve kolá vyraďovacích zápasov systémom doma a vonku.
** **1. kolo**:
*** V 1. vetve budú proti sebe hrať tímy, ktoré skončili na 2. a 3. miestach skupín Ligy A proti tímom, ktoré skončili na 1. miestach skupín Ligy C a dvom najlepším tímom z 2. miest skupín Ligy C.
*** V 2. vetve budú proti sebe hrať tímy zo 4. miest skupín Ligy A a tímy z 1. miest skupín Ligy B, proti tímom, ktoré skončili na 2. a 3. miestach skupín Ligy B.
*** Víťazné tímy z oboch vetiev postupujú do 2. kola
** **2. kolo**: Víťazné tímy z 1. vetvy budú hrať proti víťazom z 2. vetvy.
*** 7 víťazných tímov z 2. kola s najlepším konečným hodnotením postúpi priamo na Majstrovstvá sveta 2027 a zvyšný 1 tím postúpi do play-off medzi konfederáciami.

## Harmonogram

Zdroj.

## Tímy
Na kvalifikačný turnaj sa mohlo prihlásiť 53 národných tímov.

Gibraltár a Lichtenštajnsko hrajú po prvýkrát v histórii v kvalifikácii na Majstrovstvá sveta.

San Maríno tím neprihlásilo a Rusko je od 28. februára 2022 na dobu neurčitú suspendované zo súťaží UEFA a FIFA kvôli invázii ich krajiny na Ukrajinu.

Tímy boli rozdelené do líg na základe konečného poradia Ligy národov 2025.

V Lige A a B boli tímy rozdelené do 4 košov po 4 tímy a v Lige C do 3 košov po 6 tímov a 1 kôš s 3 tímami. Nasadenie tímov, koše a systém losovania boli potvrdené 30. októbra 2025.

## Ligová fáza
Tímy hrajú v skupine systémom každý s každým, doma a vonku.

### Liga A

#### Skupina A1

#### Skupina A2

#### Skupina A3

#### Skupina A4

Zdroj.

### Liga B

#### Skupina B1

#### Skupina B2

#### Skupina B3

#### Skupina B4

#### Tabuľka tímov na tretích miestach

Zdroj.

### Liga C

#### Skupina C1

#### Skupina C2

#### Skupina C3

#### Skupina C4

#### Skupina C5

#### Skupina C6

#### Tabuľka tímov na druhých miestach

Zdroj.

## Play-off
Losovanie sa uskutoční 24. júna 2026.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Majstrovstvá sveta vo futbale žien
Kategória:Futbal v 2027
Holomušovský potok

**Holomušovský potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obcí Papín a Zubné v okrese Humenné v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy. Ústi do Udavy. Od sútoku zdrojníc po ústie má dĺžku . Rád toku VII. 
## Sútok zdrojníc
Vodný tok *Holomušovský potok* sa začína v  na sútoku troch zdrojníc v juhozápadnom kúte územia obce Papín v lesnom extraviláne premiešanom s poľnohospodárskym extravilánom, v lese *Holomušová* vo vzdialenosti  od vrchola vrchu *Holomušová* so , v okrese Humenné. Severná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne; má dĺžku . Východná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne; v suchom období je bez vody; má dĺžku tiež . Západná zdrojnica pramení v  v lesnom extraviláne; v suchom období je tiež bez vody; má dĺžku .
## Opis toku
*Holomušovský potok* tečie od sútoku zdrojníc lesným extravilánom premiešaným s trvalými trávnymi porastmi juhovýchodojužným smerom cez územie Papína, preteká cez pasienok *Nad Úbočou*, pravým brehom obteká úpätie lesa *Ráztoka*, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok, mení smer na východ, pravým brehom obteká úpätie lesa *Krupová*, v  vteká na obecnú hranicu medzi obcou Papín a obcou Zubné, tečie po obecnej hranici až do , vteká na územie Zubného, mení smer na juhovýchod, v  ústi do Udavy v severnej časti extravilánu Zubného ako jej pravostranný prítok. Udava ďalej ústi do Laborca. *Holomušovský potok* patrí do okresu Humenné v Prešovskom kraji. Začína sa a tečie na území obce Papín a ďalej preteká a ústi do vodného toku Udava na území obce Zubné. Patrí do geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy a do ich geomorfologického celku Laborecká vrchovina. Vodný tok *Holomušovský potok* má jeden bezmenný prítok a navyše tri bezmenné prítoky v suchom období bez vody. 
## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Holomušovský potok* má pôvod v názve lesa a vrchu *Holomušová*, v priestore ktorého v svojom hornom toku v katastrálnom území Papín preteká. Z jednoslovného názvu lesa a vrchu po rozšírení o formant prídavného mena *-ský* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Holomušovský potok* a prenesené na vodný tok ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii s významom *pretekajúci v priestore toponyma Holomušová*. Názov vodného toku *Holomušovský potok* bol štandardizovaný v roku 1990. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Holomušovský potok* je jedinečným hydronymom (november 2025).
## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Humenné
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Laboreckej vrchovine
Kategória:Papín
Kategória:Zubné
Kategória:Povodie Udavy
Turistická značkovaná trasa číslo 5636

**Turistická značkovaná trasa číslo 5636** je zelená trasa v Malej Fatre. Vedie z Šútova k Chate Vrátna a je dlhá . Turistická trasa je v správe Klubu slovenských turistov.

## Priebeh trasy

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam turistických značkovaných trás v Malej Fatre

## Iné projekty

## Externé odkazy
* https://mapy.dennikn.sk/?x=19.04842&y=49.18448&ref=permalink Trasa na turistickej mape]


5636
5636
Lysecký potok

**Lysecký potok** môže byť:

* potok v povodí Žitavy, pozri Lysecký potok (prítok Čerešňového potoka)
* potok v povodí Turca, pozri Lysecký potok (prítok Vôdok)
Nová vlna

**Nová vlna** môže byť:

* francúzsko-švajčiarsky film z roku 1990, pozri Nová vlna (film z roku 1990)
* francúzsky film z roku 2025, pozri Nová vlna (film z roku 2025)

## Pozri aj
* New Wave
* Francúzska nová vlna
Nouvelle vague

**Nouvelle vague** môže byť:

* francúzska skupina pôvodom z Paríža, pozri Nouvelle vague (skupina)
* album skupiny Nouvelle Vague z roku 2004, pozri Nouvelle vague (album z roku 2004)
* album francúzskej speváčky Sylvie Vartanovej z roku 2007, pozri Nouvelle vague (album z roku 2007)

## Pozri aj
* Nová vlna
Točka

**Točka** môže byť:
* uzáver vývodu kvapaliny alebo plynu v potrubí, pozri kohútik
* historicky: rám, obruba okuliarov, pozri pod okuliare
* sovietska balistická riadená strela krátkeho dosahu, pozri OTR-21 Točka
* sídla v Rusku
** dedina vo Vologdskej oblasti, pozri Točka (Vologda)
** dedina v Novgorodskej oblasti, pozri Točka (Novgorod)
** dedina v Penzianskej oblasti, pozri Točka (Penza)
* rieka v Rusku, pozri Točka (rieka)
* priezvisko, pozri Točka (priezvisko), napríklad
** slovenský spisovateľ, historik, numizmatik a kampanológ (* 1941† 2020), pozri Imrich Točka
** sovietsky hospodársky, štátny a politický činiteľ (* 1915† 1982), pozri Alexej Timofejevič Točka
Sľažiansky potok

**Sľažiansky potok** je vodný tok v pohorí Tribeč a Podunajskej pahorkatine na území okresu Zlaté Moravce. Je ľavostranný prítok Čerešňového potoka v povodí Žitavy, má dĺžku približne 9 km a je tokom VI. rádu. Krátkou časťou preteká územím CHKO Ponitrie.

## Priebeh toku
Potok pramení na juhu strednej časti pohoria Tribeč, v geomorfologickom podcelku Veľký Tribeč a jeho časti Zlatnianske predhorie, na juhovýchodných svahoch Vŕškov (), v nadmorskej výške približne  Od prameňa v lesnatej oblasti Blažíkov tečie sprvu krátko juhozápadným, následne už južným smerom. Opúšťa CHKO Ponitrie, v oblasti horskej lúky priberá dva menšie pravostranné prítoky a cez Rozkoše od velčického a Pasienky pokračuje južným smerom. Nasleduje Sobotištné a Pod Sobotištnou hôrkou, kde prijíma krátky pravostranný prítok a z pohoria Tribeč prechádza do Podunajskej pahorkatiny a jej podcelku Žitavská pahorkatina. Už poľnohospodárskou oblasťou, no lemovaný pásom vyššej vegetácie, pokračuje cez oblasť Pod vinohradom, Panské a Jelšie ku Sľažanom. Preteká časťou Horné Sľažany, kde priberá malý ľavostranný potok a južným smerom tečie do centra, kde sa v nadmorskej výške približne  vlieva ľavostranne do Čerešňového potoka v povodí Žitavy. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Sľažiansky potok pramení a krátkou časťou preteká katastrálnym územím obce Zlatno, následne tvorí hranicu území s Velčicami a Mankovcami a napokon pokračuje územím obce Sľažany v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Žitavy
* Tribeč, Veľký Tribeč, Zlatnianske predhorie
* Podunajská pahorkatina, Žitavská pahorkatina

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Tribeči
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Žitavy
Kategória:Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Kategória:Zlatno (okres Zlaté Moravce)
Kategória:Velčice (okres Zlaté Moravce)
Kategória:Mankovce
Kategória:Sľažany
Zemolez

**Zemolez** () je rod krovitých rastlín z čeľade zemolezovité (*Caprifoliaceae*). Prirodzený areál rodu zahŕňajú mierne a subtropické oblasti na severnej pologuli.

## Opis
Rod zemolez zastupuje druhy, ktorými sú vzpriamené kry alebo popínavé liany. Konáre sú so stuhovite lúpavou borkou. Púčiky sú vzostupné, obalené jedným alebo viacerými pármi šupín.

Listy sú protistojné, jednoduché, krátko stopkaté, celistvookrajové. Prílistky chýbajú. Súkvetia sú vo forme hlávky, papraslenu alebo vrcholíkov na konci konárov alebo v pazuchách horných listov, obyčajne trojkveté, po redukcii primárnych kvetov dvojkveté. Listene a listence sú vyvinuté, posledné párovite zrastené. Koruna je päťpočetná, dvojpyskovitá, korunná rúrka je na báze rozšírená, horný pysk pozostáva zo štyroch navzájom zrastených zubov, dolný pysk je predĺžený. Tyčiniek je päť, piestik je s guľatou trojlaločnou bliznou. Semenník  je spodný, 2-3-5 puzdrový, obyčajne zrastený so semenníkom susedného kvetu. Plodmi sú dvojité bobule.

## Rozšírenie
Prirodzený areál rodu zahŕňajú mierne a subtropické oblasti Eurázie, Severnej Ameriky a  severnej Afriky. Zavlečené sú v Južnej a Strednej Amerike, Karibiku, strednej a južnej Afrike, Saudskej Arábii, na Novom Zélande a v Tasmánii.

## Druhy vyskytujúce sa na Slovensku
V prirodzenom prostredí z rodu zemolez na Slovensku rastú alebo sú pestované tieto druhy:
* zemolez alpínsky (*Lonicera alpigena*) 
* zemolez čierny (*Lonicera nigra*) 
* zemolez kozí (*Lonicera caprifolium*) 
* zemolez obyčajný (*Lonicera xylosteum*) 
* zemolez ovíjavý (*Lonicera periclymenum*) 
* zemolez tatársky (*Lonicera tatarica*) 

## Zoznam druhov
V rámci rodu eviduje databáza semenných rastlín POWO tieto súčasné druhy:

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Zemolezovité

Kategória:Kry
Majerský potok

**Majerský potok** môže byť:

* prítok Žitavy, pozri Majerský potok (prítok Žitavy)
* prítok Sikenice, pozri Majerský potok (prítok Sikenice)
Houdini

**Houdini** môže byť:

* priezvisko slávneho kúzelníka, pozri Harry Houdini
* kanadsko-americký film z roku 2014, pozri Houdini (film z roku 2014)
* kanadsko-americký film z roku 1954, pozri Houdini (film z roku 1954)
* kanadský raper, pozri Houdini (raper)
Dva pramene morálky a náboženstva

***Dva pramene morálky a náboženstva*** () je kniha Henriho Bergsona z roku 1932, považovaná za jeho najznámejší spis.

## Obsah diela
Henri Bergson vo svojej knihe *Dva zdroje morálky a náboženstva* rozlišoval otvorenú (dynamickú) a uzavretú (statickú) spoločnosť. Biologickú komunitu ľudí Bergson nazýva uzavretou spoločnosťou; vždy zahŕňa izolované skupiny ľudí (na úrovni kmeňa, mesta alebo štátu). Povaha človeka však podľa Bergsona zahŕňa nielen zviera, ale aj duchovný princíp, ktorý sa nachádza v mystickom príbuzenstve s božskou energiou a vôľou, ktorá preniká svetom. Vo svojom duchovnom vzťahu k tejto Božej moci, k „vitalite“ nie sú ľudia obmedzení žiadnymi hranicami a vytvárajú (aj keď len ideálne) otvorenú spoločnosť zahŕňajúcu celé ľudstvo. Na základe tejto duality v povahe človeka sa podľa Bergsona vytvárajú dva typy sociálnych vzťahov, dva typy morálky a náboženstva.

## Preklady
Kniha vyšla dvakrát v českom preklade (1933, preložil Václav Černý; 2007, preložil Josef Hrdlička).  Preklad Bergsonova diela v slovenčine neexistuje.

## Referencie

## Literatúra
* 
* 
* 

## Externé odkazy
* Ukážka z knihy ()

Kategória:Francúzske knihy
Kategória:Filozofické literárne diela
Kategória:Knihy z 1932
Kategória:Literatúra vo francúzskom jazyku
Železničná stanica Mníchova Lehota

**Železničná stanica Mníchova Lehota** je železničná stanica pri obci Mníchova Lehota. Nachádza sa v nadmorskej výške 353 m n. m neďaleko najvyššieho bodu trate Jastrabského sedla. Leží medzi železničnou zastávkou Soblahov a železničnou zastávkou Trenčianske Jastrabie na 35,964 km na jednokoľajovej neelektrifikovanej železničnej trati Trenčín – Chynorany. Na železničnej stanici nie je možná kúpa cestovného lístka.

Budova stanice sa nachádza vľavo, v smere od Trenčína. Stanica leží juhovýchodne od obce Mníchova Lehota v časti Jarky. Najbližšia autobusová zastávka pri ceste do Trenčína je vzdialená zhruba 150 m.

## Referencie

Mníchova Lehota
Kategória:Doprava v okrese Trenčín
Mníchova Lehota
Kategória:Mníchova Lehota
South Saskatchewan River

**South Saskatchewan River** je rieka v južnej časti provincií Alberta a Saskatchewan v Kanade. Jej dĺžka je . Po sútoku s North Saskatchewan River tvorí Saskatchewan River.

## Geografia
Rieka vzniká sútokom Bow River a Oldman River. South Saskatchewan River svoj tok začína v oblastí prérií. Prítokom je Red Deer River, neskôr je na rieke priehradné jazero Lake Diefenbaker s dĺžkou 225 kilometrov. Na rieke sú mestá Medicine Hat (Alberta) a Saskatoon (Saskatchewan). Po Saskatoone rieka tečie lesmi.

## Názov
Názov South Saskatchewan River má od 23. novemebra 1983. Pochádza z jazyku Cree a znamená rýchlotečúci prúd.

## Dejiny
V povodí rieky žijú 10 000 rokov domorodé národy Assiniboine, Cree a Ojibwa (bližšie k sútoku k North Saskatchewan River, Blackfoot Confederacy na západe a Métis v celej oblasti. Prví Európania rieku dosiahli v roku 1690. Európania do oblasti priniesli choroby, ktoré decimovali pôvodné obyvateľstvo. V rokoch 1780, 1838, 1856 and 1869 sa vyskytli epidémie kiahní.

## Využitie a ekológia
Obe rieky, South Saskatchewan a North Saskatchewan, tečú cez mestá a poľnohospodárske oblasti čím sa do nich dostávajú hnojivá, pesticídy a mestské odpadové vody. Obe sú tiež regulované vodohospodárskymi stavbami pre výrobu energie a zavlažovanie. Prietok je vyšší v zime kým je vysoký dopyt po elektrine, nižší počas jari kým sa napúšťajú nádrže pre letnú zavlažovaciu sezónu. Odber z vody je najvyšší v Kanade. Predpokladá sa, že dôsledkom klimatickej zmeny budú suchá častejšie a povodne ničivejšie. Kvalita vody klesá.

## Galéria

Súbor:Saskatchewan basin map.png|Mapa povodia Saskatchewan River
Súbor:Outlook Sask Highway Bridge 2010.jpg|Rieka pri Outlook, Saskatchewan
Súbor:Frozen South Saskatchewan River, near Saskatoon.jpg|Zamrznutá rieka pri Saskatoone
Súbor:Lake Diefenbaker 2007.jpg|Priehradné jazero Lake Diefenbaker
Súbor:Spillway Gates at Gardiner Dam.jpg|Priehrada Gardiner Dam


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Rieky v Alberte
Kategória:Rieky v Saskatchewane
Kategória:Povodie Saskatchewanu
Erik Tabery

**Erik Tabery** môže byť:
* český divadelný a filmový herec (* 1951 – † 2025), pozri Erik Tabery (herec)
* český novinár a spisovateľ, syn predošlého (* 1977), pozri Erik Tabery (novinár)

Tabery, Erik
Alan Curtis

**Alan Curtis** môže byť:
* americký herec (* 1909† 1953), pozri Alan Curtis (herec)
* americký čembalista, muzikológ a dirigent (* 1934† 2015), pozri Alan Curtis (hudobník)
* americký informatik (* 1940), pozri Alan Kay
* waleský futbalista (* 1954), pozri Alan Curtis (futbalista)

Curtis, Alan
Assiniboine

**Assiniboine** môže byť:

* národ pôvodných obyvateľov v Kanade, pozri Assiniboine (národ)
** ich jazyk, pozri Assiniboine (jazyk)
* rieka v Manitobe a Saskatchewane v Kanade, pozri Assiniboine (rieka)
* vrch na hraniciach Alberty a Britskej Kolumbie v Kanade, pozri Mount Assiniboine
** provinčný park v okolí vrchu, pozri Mount Assiniboine Provincial Park
* sídlo v Alberte v Kanade, pozri Fort Assiniboine
* vysoká škola v Manitobe v Kanade, pozri Assiniboine College
* bývalá pevnosť v Montane v Spojených štátoch, pozri Fort Assinniboine

Kategória:Rozlišovacie stránky – Miestopisný názov
North Saskatchewan River

**North Saskatchewan River** je rieka v provinciách Alberta a Saskatchewan v Kanade.

Jej dĺžka je . Po sútoku so South Saskatchewan River tvorí Saskatchewan River. Prvých  toku je označených za Canadian Heritage River.

## Geografia
Rieka vzniká pri ľadovci Saskatchewan Glacier v národnom parku Banff National Park v kanadskej časti Skalnatých vrchov. Pre ľadové pole Columbia Icefield, viacero trojtisícoviek v okolí, údolia prítokov tvorených 60 miliónmi rokov histórie a iné vlastnosti bola v roku 1989 označená za Canadian Heritage River. Neskôr tečie predhoriami Skalistých hôr. Nasleduje priehradné jazero Abraham Lake. Clearwater River a Brazeau River tvoria dôležité prítoky. Neskôr rieka tečie cez Edmonton, najväčšie mesto na svojom toku. V provincii Saskatchewan tečie mestami North Battleford a Battleford kde sa spája s najväčším prítokom, Battle River. Východne od mesta Prince Albert sa zlieva s riekou South Saskatchewan River a tvorí Saskatchewan River.

## Názov
Názov North Saskatchewan River má od 23. novemebra 1983. Pochádza z jazyku Cree a znamená rýchlotečúci prúd.

## Dejiny
V povodí rieky žijú 10 000 rokov domorodé národy.  Na hornom toku rieky žili národy Blackfoot Confederacy, Ktunaxa, Stoney Nakoda a Tsuut’ina. Na spodnom toku North Saskatchewan, južne od rieky žili  Assiniboine a na sever od rieky žili Cree. Métis obývali celú oblasť. Rieka bola dopravnou tepnou medzi Skalistými vrchmi a východnou Kanadou. Hrala rolu pri obchode s kožušinou ako aj pri európskom osídlovaní. Európski prieskumníci oblasť skúmali v 18. a 19. storočí. Európania do oblasti priniesli choroby, ktoré decimovali pôvodné obyvateľstvo. V rokoch 1780, 1838, 1856 and 1869 sa vyskytli epidémie kiahní.

## Využitie a ekológia
Obe rieky, South Saskatchewan a North Saskatchewan, tečú cez mestá a poľnohospodárske oblasti čím sa do nich dostávajú hnojivá, pesticídy a mestské odpadové vody. Obe sú tiež regulované vodohospodárskymi stavbami pre výrobu energie a zavlažovanie. V dôsledku klimatickej zmeny sa sneh topí skôr a je ho menej čím sa znižuje prietok rieky. Znižovanie prietoku spôsobuje tiež ustupovanie ľadovca Saskatchewan Glacier.

## Galéria

Súbor:Saskatchewan basin map.png|Mapa povodia Saskatchewan River
Súbor:Abraham Lake - bubbles.jpg|Priehradné jazero Abraham Lake
Súbor:North Saskatchewan River 2020.jpg|Rieka pri Fort Saskatchewan, Alberta
Súbor:Edmonton (14366578220).jpg|Rieka v Edmontone
Súbor:Prince Albert Saskatchewan in fall 01.JPG|Rieka v Prince Albert


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Rieky v Alberte
Kategória:Rieky v Saskatchewane
Kategória:Povodie Saskatchewanu
Živijó (EP)

***Živijó*** je spoločné EP Alana Murina, Kaliho a Petra Panna. Vyšlo 7. augusta 2025 prostredníctvom hudobného vydavateľstva Kali Records v digitálnej podobe. Nahrávka obsahuje päť skladieb. Skladby produkoval Peter Pann.

17. júna 2025 trojica oznámila spoločné turné pod názvom Živijó Tour 2025, ktoré sa konalo od 11. októbra do 31. októbra 2025 v štyroch slovenských mestách.

## Single
Ako pilotný singel vyšla 5. júna 2025 skladba „Ty a ja“. Singel úspešne rotoval v slovenských rádiách, pričom sa umiestnil na 2. mieste rebríčka ČNS IFPI najhranejších domácich skladieb.

Druhým singlom sa stala skladba „Papapa“, ktorá vyšla 10. júla 2025. Umiestnila sa na 32. mieste rebríčka Top 100 digitálnych singlov a na 24. mieste Top 50 domácich digitálnych singlov.

K rovnomennej skladbe „Živijó“ bol 8. augusta 2025 zverejnený videoklip. Nasledoval videoklip ku skladbe „Šalalaj“, ktorý mal premiéru 19. septembra 2025. 

## Zoznam skladieb

## Výroba EP
* Alan Murin, Kali – rap/spev
* Koloman Magyari, Alan Murin – texty piesní
* Peter Macko – hudba
* Peter Pann – producent
* Marek Šurin – mix a mastering
* Pavol Jeňo (4) – trúbka
* Peter Bulík (2, 5) – gitara

## Umiestnenie v rebríčkoch

## Referencie

## Externé odkazy
* Alan Murin, Kali & Peter Pann – ''Živijó'' na Discogs

Kategória:EP Alana Murina
Kategória:EP z 2025
Ian Curtis

**Ian Kevin Curtis** (* 15. júl 1956, Manchester, Spojené kráľovstvo† 18. máj 1980, Macclesfield) bol anglický spevák, gitarista a textár, člen skupiny *[[Joy Division]]* s ktorou vydal albumy *Unknown Pleasures* (1979) a *Closer* (1980). 

Trpel ťažkou epilepsiou a depresiou a spáchal samovraždu v predvečer prvého severoamerického turné skupiny, krátko pred vydaním albumu *Closer*. Krátko po jeho smrti sa traja žijúci členovia kapely premenovali na *[[New Order]]*.

## Referencie


## Externé odkazy
* Ian Curtis @ Joy Division - The Eternal
* Oficiálna stránka filmu „Control“ 
* Genesis P-Orridge www.genesisp-orridge.com

Kategória:Anglickí speváci-skladatelia
Kategória:Anglickí textári piesní
Kategória:Anglickí rockoví gitaristi
Kategória:Punkrockoví speváci
Kategória:Punkrockoví hudobníci
Kategória:Post-punkoví hudobníci
Kategória:Ľudia s epilepsiou
Kategória:Obete samovrážd
Kategória:Osobnosti z Manchestru
Glukuronolaktón

**Glukuronolaktón** (**glukurono-γ-laktón**) je laktón odvodený od kyseliny glukurónovej. Je to prírodná zlúčenina, ktorá je dôležitou štruktúrnou súčasťou takmer všetkých spojivových tkanív. Niekedy sa pridáva do energetických nápojov. Nepodložené tvrdenia, že glukuronolaktón znižuje obnubiláciu, sú založené na výskumoch použitia energetických nápojov, ktoré však obsahujú i iné aktívne zlúčeniny, ktoré preukázateľne zvyšujú kognitívne funkcie, napríklad kofeín.

## Vlastnosti
Glukuronolaktón je biela pevná látka bez zápachu, ktorá je rozpustná v studenej i teplej vode. Jeho teplota topenia sa pohybuje medzi 176 a 178 °C. Glukuronolaktón existuje v rovnováhe monocyklického aldehydu alebo bicyklického hemiacetálu (laktolu).

: 

## Použitie
Glukuronolaktón sa používa ako prísada v niektorých energetických nápojoch, často v neprirodzene vysokých množstvách. Výskum glukuronolaktónu je príliš obmedzený na usudzovanie jeho bezpečnosti. Podľa Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) je nepravdepodobné, že by glukuronolaktón interagoval s kofeínom, taurínom, alkoholom alebo účinkami cvičenia. Taktiež podľa dostupných údajov usudzuje, že aditívne interakcie taurínu a kofeínu a ich dopad na diurézu sú nepravdepodobné.

Podľa ''The Merck Index'' sa glukuronolaktón používa ako detoxikant.

Glukuronolaktón sa metabolizuje na kyselinu glukárovú, xylitol a xylulózu a u ľudí by mohol byť prekurzorom k syntéze kyseliny askorbovej (vitamínu C).

Glukuronolaktón je povolené voľne predávať v Číne a Japonsku ako „hepatoprotektant“, napriek tomu, že neexistujú žiadne systematické rešerše takéhoto použitia.

## Bezpečnosť
Nie je známe, či je glukuronolaktón bezpečný pri požití, pretože neprebehli dostatočné skúšky na ľuďoch alebo zvieratách. Pravdepodobne však má na ľudské telo len obmedzený účinok. Výskumy izolovaných doplnkov glukuronolaktónu sú obmedzené a na stránkach americkej Správy potravín a liečiv sa neobjavujú žiadne upozornenia, že by mohol spôsobovať tumory mozgu alebo iné choroby.

## Referencie

## Pozri aj
* Kyselina glukurónová

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Monosacharidy
Kategória:Laktóny
Kategória:Tetrahydrofurány
Testaroli

náhľad|Krájanie cestovín testaroli

**Testaroli** (po toskánsky *testaròli*, po ligúrsky *testaieu*), niekedy označované ako **testarolo**, sú taliansky druh tenkých špongiových cestovín alebo chleba. Pripravujú sa na okrúhlych plátoch z vody, múky a soli a potom sa krájajú do tvaru diamantu alebo obdĺžnika. Ide o bežné jedlo v regióne Lunigiana a na historickom území Talianska, ktoré sa nachádza medzi Ligúriou a Toskánskom. Cestoviny pochádzajú od etruskej civilizácie žijúcej na území starovekého Talianska. Slovo „testaroli“ označuje „najstaršie zaznamenané cestoviny“. Ide tiež o pôvodné jedlo z južných oblastí Ligúrie a severného Toskánska.

Testaroli sa pripravujú z liateho cesta, ktoré sa varí na horúcom rovnom povrchu a následne sa môže konzumovať. Tradične sa varí na teste, plochom terakotovom alebo liatinovom povrchu, odkiaľ pochádza aj názov jedla. Niekedy sa ďalej varí vo vriacej vode a potom sa podáva. Testaroli sa niekedy označujú aj ako chlieb alebo palacinka. Testaroli sa môžu dochutiť pestom alebo inými ingredienciami, ako je olivový olej, pecorino, parmezán a cesnak.

## Falsi testaroli al ragù
Veľmi podobným jedlom sú falsi testaroli al ragù, ktoré sa pripravujú z krájaného cestovinového cesta a nepoužíva sa ani liate cesto, ani varenie na teste. Jedlo sa podáva s ragù, talianskou omáčkou s mäsovým základom.

## Referencie

## Literatúra
* 

## Iné projekty

## Pozri aj
* bavette

## Externé odkazy
* How to Make Testaroli, the Italian Pancake Pasta (po anglicky)

## Zdroj

Kategória:Cestoviny
Kategória:Talianska kuchyňa