open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eufemická frazéma

**Eufemická frazéma** alebo **eufemistická frazéma** je podľa J. Mihála (1959) štylisticky príznaková frazéma, ktorá vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky. Ich podstatou je zjemňujúce obrazné označenie nepríjemných, resp. spoločensky neprijateľných, nneodobrovaných životných situácií. Teda napr. namiesto *byť opitý, podnapitý *sa povie *mať pod čepcom/pod čiapkou, *alebo ináč zasa *jazyk sa mu potkol *(keď niekto nedokáže plynulo rozprávať), namiesto *rodiť, porodiť *sa povie *byť za plachtou *a p.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Explicitnosť frazémy

**Explicitnosť frazémy** je 
* Jedna z elementárnych vlastností frazémy, ktorá vyplýva z nepomeru medzi viacslovnou formou, viacslovným stvárnením a ich celostným jednotným významom. 
* Pri frazémach s fakultatívnymi zložkami ten prípad, keď sa frazéma uplatňuje vo forme obsahujúcej aj takýto fakultatívny komponent. 
* Tendencia frazém, resp. jednej lexémy k rozšíreniu počtu komponentov, napr. rus.: *uzkoje mesto – rasšivanije uzkich mest*. Porov. frazeologické antinómie. 

## Literatúra
* V. M. Mokijenko, 1989; J. Mlacek, 1986/87. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Expresívna vrstva frazém

**Expresívna vrstva frazém** je časť frazém životnej vrstvy, ktorá expresívne okoreňuje štandardnosť styku v tejto sfére. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Expresívne frazémy

**Expresívne frazémy** je podľa J. Mihála (1959) štylisticky príznakové frazémy, ktoré vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o ich triedenie z hľadiska štylistiky. Za expresívne frazémy pokladá napr.: *vytrieť niekomu kocúra, nechať tam zuby, hovoriť po [proti] srsti, mať slabé držiaky *a i*.*  

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Expresívnosť frazémy

**Expresívnosť frazémy** je subjektívne, osobné angažovanie sa hovoriaceho vo vyjadrení daného faktu frazémou, vnútorné stotožňovanie sa s ním, čo sa vo frazéme prejaví istou prozodickou, sémantickou či syntaktickou hyperbolizáciou, a to na spôsob osobnej simulácie zobrazovaného javu: *povedať, čo komu slina na jazyk prinesie, zahryznúť si do jazyka, pomastiť si črevá*. Expresívnosť, ako už tu vidno, často ústi do drsnosti, hrubosti, v krajných prípadoch do obscénnosti, drastickosti, až brutality (porov. aj drsnosť frazémy, étos frazémy). Náprotivkom expresívnosti je kultúrnosť frazémy (p). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Emocionálnosť frazémy

**Emocionálnosť frazémy** je komponent konotatívneho obsahu frazém, vyjadrujúci emocionálno-hodnotiaci vzťah hovoriaceho k predmetu vyjadrenia.  

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Empirický model frazémy

**Empirický model frazémy** je hierarchicky a štruktúrne usporiadaná schéma zachytávajúca vzťahy lexikálnych prvkov, zaregistovaných pri zisťovaní individuálnych interpretácií frazém bežnými používateľmi jazyka pri psycholingvistických experimentoch. 

## Literatúra
* P. Ďurčo, 1994. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Expresívny akcent

**Expresívny akcent** je funkčný aspekt frazémy, keď sa jednoznačne do popredia dostávajú nie vecné, ale najmä výrazne subjektívne zložky vo význame frazémy, pričom môže dochádzať ku krajným (napr. aj spoločensky neprijateľným, tabuizovaným) vyjadreniam. Súvisí s aktuálnou situáciou a komunikačnou aktivitou hovoriaceho. Porov. aj expresívnosť frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Fakultatívny člen frazémy

**Fakultatívny člen frazémy** je komponent, ktorý sa v jednej podobe frazémy (úplnej, resp. rozšírenej) vyskytuje, v druhej podobe frazémy (skrátenej) sa nevyskytuje, pričom jeho prítomnosť, resp. neprítomnosť nenarúša významovú ustálenosť a identitu frazémy. Porov. aj eliptický variant frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Figuratívny význam

**Figuratívny význam** je význam vytvorený zvláštnym využitím a usporiadaním slov na základe využitia jazykových figúr, ako je aliterácia, elipsa, metafora, metonymia, oxymoron, paronomázia, paralela, pleonazmus, synekdocha atď. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Fráza

**Fráza** je 
* Mimo frazeologickej terminológie:
:a) veta, výpoveď,
:b) istá rytmická zložka výpovede,
:c) nič nehovoriaca floskula, klišé. 
* V začiatkoch budovania novej frazeologickej teórie jedno zo základných označení pre jednotku frazeológie (popri názvoch frazeologický obrat, frazeologický zvrat, frazeologická jednotka, frazeologický výraz (p.). 
* V súčasnej teórii názov jedného druhu v rámci konštrukčnej klasifikácie (p.) jednotiek, a to frazém, ktoré majú vetnú alebo súvetnú, prípadne až zloženú súvetnú stavbu. Do pojmu fráza teda patria napr. takéto rozličné frazémy: *Brucho mu k chrbtovej kosti prirástlo *(o veľmi chudom); *Toho budú na dvakrát pochovávať *(o veľmi tučnom); *Sýty hladnému neverí*; *Kto chce kam, pomôžme mu tam*; *Keby nebolo keby ...*; *Babka k babce, budú kapce*; *Bol jeden mních, mal moc kníh a nevedel nič z nich.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazéma s komunikatívnou funkciou

**Frazéma s komunikatívnou funkciou** je funkčný typ frazém, ktorý sa vyznačuje výpovednou funkciou. Patria sem všetky paremiologické útvary, ale aj mnohé jednotky frazeológie v užšom zmysle (neparemiologickej povahy). Sú to všetko frazémy s vetnou alebo súvetnou stavbou. Komunikatívna funkcia je vo frazeológii v mnohom odlišná od komunikatívnej platnosti aktuálnych výpovedí (napr. odlišné kultúrne, resp. hovorové hodnoty, tradícia platnosti výroku a pod.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazéma s nominatívnou funkciou

**Frazéma s nominatívnou funkciou** je funkčný typ frazém, ktorý dominantne plní pomenovaciu funkciu. Povaha nominácie je však pri týchto frazémach iná ako pri slovnom pomenovaní. Stálou zložkou pomenovania sú záväzné konotácie, pomenovanie je teda komplexnejšie. F. Miko to vyjadril formuláciou, že frazémy "pomenúvajú vyjadrujúc". Patria sem frazémy s nevetnou stavbou. Frazémy, ktorých význam sa blíži k čistej nominácii, sú vo frazeológii okrajovým, netypickým druhom, a preto sa niekedy označujú ako kvazifrazémy, resp. kvaziidiómy (p.). 

## Literatúra
* F. Miko, 1978; J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazéma s nominatívno-komunikatívnou funkciou

**Frazéma s nominatívno-komunikatívnou funkciou** je funkčný typ frazém, ktorého isté varianty plnia komunikatívnu funkciu, kým iné zasa nominatívnu funkciu. Je to typ, ktorý sa tradične vydeľoval, ale ktorého podstata je protirečivá. Zmeny takéhoto typu menia kategoriálne sémy takýchto jednotiek, nejde o varianty tej istej frazémy (aj pri ich vecnej blízkosti), ale o prípad frazeologickej derivácie. Keďže sa tu narušila identita frazémy (sú to dve frazémy, napr. *maľovať čerta na stenu *– frazéma s nominatívnou funkciou, *Nemaľuj čerta na stenu *- osobitná frazéma, a to príslovie), nemožno už hovoriť o jednom type. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeodidaktika

**Frazeodidaktika** je metodika frazeologického vyučovania pre základné a stredné školy, ktorá kladie dôraz na ovládanie frazeologickej zložky spisovného jazyka v rečovej kultúre žiakov, pričom sa zdôrazňuje perspektívne uplatnenie tejto kultúry v dospelom veku. Metodicky vhodne organizovanou výučbou predpokladá sa utvorenie tzv. frazeologickej rezervy pre rečovú kultúru v nasledujúcom vývine osobnosti žiaka. Do úvahy pritom prichádzajú dva aspekty: objektívny, čo znamená kultivovaný opis a poznávanie a subjektívny aspekt hovoriaceho, t. j. emocionálne, angažované a operatívne hodnotenie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeografia

**Frazeografia** je teória a prax zostavovania a spracovania frazeologických slovníkov. Slovníkové spracovanie frazeológie má na Slovensku dlhšiu tradíciu a je spojené s dvojjazyčnými i viacjazyčnými slovníkmi, ktoré spolu s lexikou uvádzajú aj istý výber frazeológie. Takýto charakter má napr. práca Daniela Sinapia Horčičku Neoforum Latino-Slavonicum (1678), Idiotikon Slovacicum (1808) J. Ribaya, Frazeológia latinsko-nemecko-maďarsko-slovenská z roku 1750 zostavená F. Wagnerom. Časť slovenských prísloví z Horčičkovej zbierky prevzal a preložil do češtiny Pavol Doležal. Na jeho knihu Grammatica Slavico-Bohemica (1746) nadviazal A. Bernolák dielom Slovenská gramatika (Grammatica Slovaca 1790), kde v kapitole Adagia Slavica uvádza 521 ustálených výrazov. V dodatku k ďalšej práci Etymologia vocum Slavicarum (1791) uvádza ešte okolo 230 frazeologických jednotiek, zväčša odlišných od prvej zbierky (Adagia...). Do svojho celoživotného diela Slowár slovenskí, česko-laťinsko-ňemecko-uherskí (1825-1827) zakomponoval obe zbierky frazeológie. Slowár obsahuje okolo 2800 jednotiek. Aj v súčasnej slovenskej frazeografii prevládajú prekladové slovníky (p. dvojjazyčné frazeologické slovníky), kým ucelený slovníkový opis slovenskej frazeológie ešte stále chýba. Samotný termín frazeografia sa vydeľuje až v novšom období na pozadí pojmu lexikografia. Jeho vyčlenenie sa opiera o skutočnosť, že spracovanie frazeologických slovníkov má v porovnaní s inými lexikografickými opismi viaceré celkom špecifické postupy a ciele. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická bibliografia

**Frazeologická bibliografia** je súhrn záznamov prác a dokumentov, týkajúcich sa frazeológie ako lingvistickej disciplíny a registrácie frazeologických jednotiek jazyka. 

## Literatúra
* P. Ďurčo (ed.), 1992. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická izoglosa

**Frazeologická izoglosa** je čiara naznačená na jazykovej mape označujúca územné rozšírenie frazém spojených jedným štruktúrno-sémantickým modelom. Porov. areálový opis frazeológie.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeolexéma

**Frazeolexéma** je frazéma nominatívneho a predikatívneho typu. Oproti nej stoja tzv. komunikatívne frazémy propozičného a polypropozičného typu, resp. frazeotextémy. 

## Literatúra
* W. Fleischer, 1982; J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická analógia

**Frazeologická analógia** je vzťah medzi frazémami dvoch jazykov, ktoré sa zhodujú svojím významom, ale líšia svojou obraznosťou. Takýto vzťah je napríklad medzi slovenskou frazémou *vyčistiť niekomu žalúdok *a ruskou frazémou *namyliť šeju komu-n. *(dosl. namydliť krk niekomu), alebo medzi slovenskou frazémou *vedieť v niečom chodiť *a franc. jednotkou *savoir nager *(dosl. vedieť plávať). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická chyba

**Frazeologická chyba** je porušenie frazeologickej normy, pri ktorom sa bez príslušného zámeru niečo na frazéme modifikovať zasahuje jej ustálený význam, zmysel jej obraznosti, ustálenosť jej stvárnenia, jej vlastná štylistická hodnota alebo hranice jej kompatibility s kontextom istého typu. Najvýraznejšie sú chyby, ktoré narúšajú význam frazémy alebo povahu jej obraznosti. Takouto chybou bolo, keď sa v nedávnej minulosti z ideologických dôvodov vo frazéme *chudobný ako kostolná myš*, ktorá je frazeologickým europeizmom, vynechávalo slovo *kostolná*. Je to komponent, ktorý je kľúčom k pochopeniu obraznosti prirovnania (kostol = holé múry, myš sa tam nemá čoho nažrať, je tam teda veľmi biedna, chudobná) a jeho vynechanie bolo porušením celého obrazu a celkom neurčitým robilo aj celé prirovnanie (mohla tu vzniknúť otázka, prečo je práve myš symbolom chudoby). Iný typ frazeologickej chyby vzniká nefunkčným hromadením synonymických frazém vedľa seba, prípadne nefunkčným spojením frazémy s ekvivalentným lexikálnym prostriedkom. Chybne sa napr. v jednej staršej populárnej piesni spievalo: *nerob mi na zlosť, prší, neprší, mám ťa po uši, až nad hlavu, dosť *(*mať niečoho po uši = mať niečoho vyše hlavy, nad hlavu = mať niečoho dosť*). Ak sa uvedené typy porušenia normy robia zámerne, s úmyslom vyťažiť z narušenia normy nejaké ozvláštnenie výrazu, jeho obohatenie, nehodnotia sa ako chyby, sú to funkčné aktualizácie frazém. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická narážka

**Frazeologická narážka** je štylistická figúra, ktorou sa vo forme voľných slovných spojení vyjadruje alúzia na nejakú (najmä známu a bežne používanú) frazému. Je to teda jednotka, ktorá sama nepatrí do predmetu frazeológie, ale na druhej strane sa radí k nepriamym spôsobom vyjadrenia osobitných hodnôt frazeológie. Keď sa napríklad v tlači o komsi píše, že nemal ani jednu ruku pravú, je evidentné, že výraz sa stavia nie na lexikálnych hodnotách príslušných slov, ale že sa tu inými slovami odkazuje na frazému *mať obidve ruky ľavé*. Niekedy je táto figúra len perifrázou istej frazémy, inokedy však odráža pozoruhodné súvislosti danej frazémy, a tak sa stáva prostriedkom na vyjadrenie druhého plánu v texte alebo prostriedkom na rozvíjanie dvojitej výstavby textu. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická norma

**Frazeologická norma** je 
* Druh systémovej jazykovej normy, ktorá vymedzuje isté morfologické, syntaktické, lexikálne aj významové ohraničenia, ktoré sú potrebné na to, aby sa isté spojenie slov chápalo ako frazéma. V tomto zmysle je frazeologická norma súhrnom čiastkových noriem, ktoré platia pre jednotlivé roviny vo výstavbe frazémy (morfologická norma určuje tvarové možnosti komponentov, syntaktická konštrukčné ohraničenia atď.). Popri nich je to aj vlastná frazeologická norma, ktorá v každom konkrétnom prípade určuje, čo z možností, ktoré ponúka čiastková norma, sa skutočne v danej frazéme uplatňuje. Tak napr. čiastková morfologická norma určuje, že vo frazéme *labutia pieseň *sa vzťah medzi zložkami vyjadruje formami, ktoré sú bežné pri spojení adjektíva a substantíva, syntaktická norma určuje napr. poradie zložiek, lexikálna norma určuje, že tu nemôžeme voľne nahrádzať ani jednu zo zložiek. Vlastná frazeologická norma podáva ešte ďalšie limity platné iba pre túto jednotku, teda že napr. jednotka máva bežne iba tvar singuláru, že poradie jej zložiek je dosť pevné, že spojenie nemožno na rovine onomatologickej zmeniť napr. na pieseň labutí a pod. Ak čiastkové normy majú platnosť ohraničení, potom vlastná frazeologická norma má povahu ohraničenia ohraničení. 
* Druh komunikatívnej normy, ktorá zaručuje adekvátne uplatňovanie aj adekvátnu interpretáciu hociktorej frazémy. Takto chápaná frazeologická norma určuje limity uplatňovania frazeologických variantov, možnosti frazeologického aktualizovania, frazeologického derivovania, ale predovšetkým kompatibilitu frazémy a textu, v ktorom sa uplatňuje (je napr. problematické, prípadne až chybné, ak sa frazéma alebo silno expresívny prvok uplatňuje v textoch, ktorých špecifika spočíva v ich pojmovosti, vecnosti a pod.). Porušovaním frazeologickej normy, ktoré nie je zámerným postupom vzniká, frazeologická chyba (p.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická onomaziológia

**Frazeologická onomaziológia** je skúmanie spôsobov označovania osôb, vecí a javov pomocou frazém. 

## Literatúra
* M. M. Kopylenko – Z. D. Popova, 1978; A. M. Emirova, 1988. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická parametrizácia

**Frazeologická parametrizácia** je metóda lexikografického, resp. frazeografického opisu frazém. Zachytávajú sa pomocou nej všetky relevantné sémantické, formálne, štylistické, distribučné, pragmatické a iné vlastnosti frazém, potrebné pre jej správne pochopenie a adekvátne použitie.  

## Literatúra
* V. N. Telija (ed.) 1988; P. Ďurčo, 1991; J. Mlacek, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická polysémia

**Frazeologická polysémia** je existencia viacerých významov tej istej frazémy. V porovnaní s polysémiou v lexike je frazeologická polysémia zriedkavejšia, kedysi sa dokonca vylučovala a jednovýznamovosť frazémy sa stavala oproti mnohovýznamovosti veľkej časti lexiky dokonca ako podstatný rozlišovací znak frazémy od lexémy. Súčasná teória ju zaznamenáva, pričom rozlišuje dva odlišné typy, a to
:a) polysémiu paralelnú, keď obidva výrazy možno hodnotiť ako výsledok dvoch osobitných, paralelných frazeologizačných procesov (napr. obraznosť každého z nich sa zakladá na iných súvislostiach): *robiť niečo ľavou rukou *–
* veľmi ľahko, bez námahy,
* nedbanlivo, povrchne niečo robiť,
:b) polysémia postupná, keď druhý význam frazémy možno odvodzovať ako výsledok ďalšej frazeologizácie z prvého významu, napr. (*za*)*pustiť niekde korene *–
* udomácniť sa niekde,
* zdržať sa niekde. Porov. aj druhotný význam frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická jednotka

**Frazeologická jednotka** je skorší názov pre frazému (1. a 2. význam), ktorý sa uplatňoval najmä pri zavádzaní novej frazeologickej teórie i zodpovedajúcej terminológie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická kontaminácia

**Frazeologická kontaminácia** je jeden z aktualizačných zásahov do frazémy, ktorý spočíva v skrížení formálnej alebo významovej výstavby frazémy s inou frazémou alebo s voľným kontextom. Podnetom na kontaminovanie sa zvyčajne stáva paralelná výstavba dvoch spojení (napr. spoločný alebo podobný komponent, podobné konštrukčné stvárnenie atď.) alebo nejaké spoločné či príbuzné významové vlastnosti. Ak dochádza ku skríženiu dvoch frazém, hovorí sa o vnútroúrovňovej kontaminácii frazém, napr.: *preťali začarovaný kruh *- výsledok kombinácie jednotky *preťať gordický uzol *a jednotky *začarovaný kruh, svrbela ho vtedy na jazyku otázka *(tlač) je výsledok skríženia jednotiek *mať niečo na jazyku *a *jazyk ho svrbel*. Ak sa krížia isté vlastnosti frazémy s vlastnosťami slov z jej kontextu, ide o medziúrovňovú kontamináciu. Patria sem všetky prípady nenáležitého zapojenia frazémy do kontextu, napr. *držať jazyk za svojimi pokazenými zubmi *(skríženie nesúvisiacich významov je skôr narušením kvalít použitej frazémy ako ich rozvitím v záujme obohatenia významovej výstavby textu). Špecifickým prípadom medziúrovňovej kontaminácie je skríženie frazémy s voľným spojením, ktoré vyjadruje približne rovnaký význam ako frazéma, napr.: *teraz sa mám hej*. Jednotka *teraz mi je hej *má význam, ktorý sa dá opísať voľným spojením teraz sa mám dobre, vo výslednom výraze je nepotrebná tautológia. Iný príklad: *ten má veľa rozprávajúci jazyk *(tlač). Výraz vznikol evidentným skrížením frazémy *mať dlhý jazyk *s voľným spojením *veľa rozprávať*, ktoré má rovnaký význam ako uvedená frazéma. Ani v týchto prípadoch kontaminácia neobohacuje, nediferencuje vyjadrenie, je to teda nefunkčná kontaminácia. V krajných prípadoch môže takáto kontaminácia celkom narúšať významové a iné kvality frazémy a vtedy je to chybná kontaminácia (príklad z tlače: *jablko úrazu *z frazém *jablko sváru *a *kameň úrazu*). K nefunkčnej, príp. až chybnej kontaminácii dochádza najmä vtedy, ak ide o skríženie nie zámerné, ak je to kontaminácia náhodná (keď si ju používateľ jazyka uvedomí až dodatočne, napr. pri opakovanom počutí alebo čítaní). Kontaminácie obohacujúce v nejakom smere kvality pôvodnej jednotky sa niekedy všeobecne rozšíria a stávajú sa východiskom pre vznik novej frazémy, resp. aspoň nových variantov. Takéto skríženia sa nazývajú produktívnymi kontamináciami frazém. Ak sa v jednom výraze stretajú vlastnosti viacerých frazém, príp. aj viacerých voľných spojení, ide o dvojitú, resp. až trojitú kontamináciu. Napr. Válkov verš *budú ťa mať na britvičkách holiči *treba interpretovať ako výsledok skríženia jednotiek *jazyk ako britva, mať niekoho na jazyku *s voľným kontextom, v ktorom spojenie slov *britvička *a *holiči *posúva celý význam trochu do defrazeologizovanej polohy. Porov. textotvorné potencie frazém. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická semaziológia

**Frazeologická semaziológia** je skúmanie významovej stránky frazém; i frazeologická sémiotika. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická séria

**Frazeologická séria** je 
* Typ individuálnych frazém (p.), pri ktorom sa na základe analógie utvára podľa všeobecne známej frazémy výraz opierajúci sa o podstatné znaky takejto frazémy, ktorý však siaha po neustálených komponentoch. Frazeologické série sa tvoria predovšetkým podľa typických modelov prísloví alebo porekadiel. Častým prípadom frazeologickej série sú rozličné školské (pedagogické) zásady formulované podľa známych prísloví a porekadiel. Napr. podľa modelu *Aká matka, taká Katka *sa utvorili také výroky, ako sú *Aký učiteľ, takí žiaci *(taká trieda), *Aká škola, takí žiaci, Aká príprava *(na vyučovanie), *také známky *atď. 
* Spojenie viacerých paralelne stavaných paremiologických frazém spätých aj istými formálnymi prostriedkami, napr. rýmom: *Aký otec, taký syn, aké drevo, taký klin, aké drevo, taký cvik, aké prasa, taký kvik.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická združenina

**Frazeologická združenina** je špecifická skupina frazém v sémantickej klasifikácii V. V. Vinogradova. Príznačné pre ňu je to, že tieto jednotky (na rozdiel napr. od frazeologických celkov) sa bežne vyskytujú aj v svojom doslovnom význame (teda ako voľné spojenia slov) a pritom sú jazykovým vyjadrením významov z iných znakových systémov, napr. vyjadrením gesta. Za združeniny sa považujú napr. takéto jednotky: *hodiť rukavicu niekomu, krčiť, pokrčiť plecom, mávnuť rukou nad niečím *a pod. Je to vlastne osobitná podskupina iných sémantických typov frazém (najbližšie majú k frazeologickým celkom). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická skupina

**Frazeologická skupina** aj **frazeologická grupa** je nový názov pre štvrtý typ frazém podľa sémantického kritéria (vedľa frazeologických zrastov, celkov a spojení). Ide o typ, v ktorom sa zložky nedesémantizovali, uplatňujú sa viac-menej vo vlastnom význame a jeho frazeologizovanosť spočíva najmä na ustálenosti používania a ustálenosti lexikálneho zloženia frazémy. Je to nový názov, ktorý nahrádza starší názov frazeologický výraz v uvedenej platnosti (ten ostáva rezervovaný na pomenovanie jedného typu v rámci konštrukčnej klasifikácie frazém). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologická terminológia

**Frazeologická terminológia** je súhrn všetkých termínov z oblasti frazeológie. Je to jedna z čiastkových jazykovedných terminológií. V slovenskej jazykovede sa systematickejšie spracúva od polovice 70. rokov. 

## Literatúra
* J. Mlacek, 1975, 1978, 1979, 1980, 1983, 1988, 1994. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologické antinómie

**Frazeologické antinómie** je dynamické protirečenia vo vnútri frazeológie, zachytávajúce rozpor medzi ustálenosťou – variantnosťou, modelovanosťou – nemodelovanosťou, implicitnosťou – explicitnosťou, obraznosťou – neobraznosťou a synchróniou – diachróniou vo frazém. 

## Literatúra
* V. M. Mokijenko, 1980; J. Mlacek, 1986, s. 97-102, 259-264, 295-299. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologické antonymá

**Frazeologické antonymá** (antonymné frazémy) sú frazémy s protikladným významom, ktoré spája jedna spoločná séma. Antonymné frazémy patria k rovnakému frazeologickému druhu, ale môžu mať rozdielnu vnútornú formu aj štruktúrny základ: *hrať s niekým otvorenú hru – hrať sa s niekým na skrývačku (schovávačku), (ide to) ako po masle – (ide to) ako v lete na saniach, mať zlaté ruky – mať obe (obidve) ruky ľavé*. Osobitnú skupinu antonymných frazém tvoria absolútne frazeologické antonymá. Patria k nim: l. frazeologické antonymá, ktoré sú protikladné vo všetkých svojich významoch, majú zhodnú syntaktickú štruktúru a rovnakú štylistickú platnosť (dostať sa do závozu – dostať sa zo závozu, strácať pevnú pôdu pod nohami – nachádzať pevnú pôdu pod nohami);
* jednoštruktúrne frazeologické antonymá, ktoré vystupujú v kladnej i zápornej forme (je mu to po chuti – nie je mu to po chuti, mať nos na niečo – nemať nos na niečo). Antonymia ako jazykové vyjadrenie logickej kategórie protikladnosti predpokladá binárny, dvojčlenný vzťah, preto antonymá vytvárajú dvojice. Z tohto hľadiska aj antonymické série, ktoré sa vo frazeológii niekedy výčleňujú (Gvozdariov, 1973), ako aj antonymické skupiny, rady a hniezda (Kunin, 1986), na rozdiel od tradičného chápania týchto súborov ako najmenej trojčlenných, pozostávajú ibe z dvoch členov. Frazeologické antonymá sa delia na niekoľko typov: komplementárne (kontradiktórne), kontrárne (polárne, kontrastné), jednoštruktúrne a rôznoštruktúrne (p.). 

## Literatúra
* A. S. Aksamitau, l978; A. M. Emirova, l972; A. V. Kunin, l986; A. I. Molotkov, l977; A. G. Nazarian, l987; J. A. Gvozdariov, 1973. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Komplementárne frazeologické antonymá

**Komplementárne frazeologické antonymá** sú antonymné frazémy, ktoré sú vo vzťahu A – nonA. Navzájom sa dopĺňajú a spolu spadajú pod jeden nadradený pojem, napr. často-nečasto = čas (*vo dne v noci – raz za uhorský rok*), súhlas-nesúhlas = postoj (*byť všetkými desiatimi za – brániť sa zubami-nechtami*), mladý-nemladý = vek (*má mlieko na brade – starý ako Matuzalem*). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Kontrárne frazeologické antonymá

**Kontrárne frazeologické antonymá** sú antonymné frazémy, ktoré sú vo vzťahu kvalitatívneho protikladu. Vyjadrujú krajné, medzné hodnoty: *zlatom by ho nevyvážil – nie je hoden ani deravý groš, na sto percent – pod kritiku, cítiť sa ako v siedmom nebi – cítiť sa pod psa*. Osobitnú skupinu kontrárnych frazeologických antoným tvoria vektorové frazeologické antonymá, ktoré vyjadrujú protikladný smer: *vyšinúť sa z normálnych koľají – dostať sa do normálnych koľají, objaviť sa na scéne – odísť zo scény.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Jednoštruktúrne frazeologické antonymá

**Jednoštruktúrne frazeologické antonymá** sú antonymné frazémy so zhodnou syntaktickou štruktúrou, ktoré sa však zhodujú v jednom, príp. niekoľkých komponentoch: *hrať prvé husle – hrať druhé husle, narodiť sa pod šťastnou hviezdou – narodiť sa pod nešťastnou hviezdou*. Ak v týchto frazémach vystupujú v rovnakej pozícii protikladné komponenty, ktorými môžu byť tak pôvodne plnovýznamové, ako aj pôvodne neplnovýznamové slová, ide o vlastné jednoštruktúrne frazeologické antonymá: *má plné vrecká – má prázdne vrecká, byť na vlastnom chlebe – byť na cudzom chlebe.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Rôznoštruktúrne frazeologické antonymá

**Rôznoštruktúrne frazeologické antonymá** sú antonymné frazémy s rozdielnou syntaktickou štruktúrou, ale aj rozdielnym komponentovým zložením a rozdielnou obraznosťou: *mať sa ako červík v syre – biednou plachtičkou sa prikrývať; má filipa – nevie do piatich narátať (napočítať)*; *jeden ako druhý – z každého dvora pes.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologické hniezdo

**Frazeologické hniezdo** je trieda frazeologizmov patriaca pod jednen spoločný pojem – archisému. Niekedy sa hovorí o f. h. s úzkym významom, kde sa zaraďujú synonymné frazém a o f. h. so širokým významom, kde sa zaraďujú frazémy, patriace pod spoločný nadradený pojem, ale nie sú navzájom vždy v synonymnom vzťahu. 

## Literatúra
* J. A. Gvozdariov, 1973. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologické koncepcie

**Frazeologické koncepcie** je rozdielne teórie v rámci frazeológie, vychádzajúce z odlišného prístupu k vymedzenu frazém, spočívajúce predovšetkýcm v tzv. úzkom alebo širokom chápaní frazém, ktoré vyplývajú z diferencovaného hodnotenia povahy komponentov frazém a z rozdielneho počtu a druhov klasifikačných kritérií, ktorými definujú autori frazém. 

## Literatúra
* P. Ďurčo, 1987; J. Mlacek, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický neologizmus

**Frazeologický neologizmus** je frazéma, ktorá označujú nové javy, alebo ktorá novo označuje existujúce javy a z hľadiska existujúcej normy a úzu sa javí ako nová s perspektívou jej stabilizácie v slovnej zásobe. Určenie novosti a perspektívnosti frazém je ešte ťažšie ako pri lexikálnych neologizmoch, pretože v reči zaznamenávame neustále veľké množstvo okazionálnych obrazných výrazov a aktuálnych módnych metaforických spojení s minimálnou alebo s veľmi nízkou frekvenciou, voči ktorým stojí frazeologický fond jazyka, ktorý je trvácnejší vo svojom jadre, nepodlieha takým rýchlym zmenám, ako je to v lexike a prenikanie z periférie do centra a následné ustálenie nového výrazu je spojené s viacerými prekážkami, ako je na jednej strane veľmi rýchle zastarávanie a zánik, resp. krátka životnosť obrazných spojení a na druhe strane je to určenie časového momentu objavenia sa novej jednotky, stanovenie a zdôvodnenie kritérií pre určenie novosti výrazu, kde si treba jednoducho určiť časový medzník, isté rozhranie ako porovnávací základ pre hodnotenie, s čím súvisí tiež problém prvej registrácie a jeho skutočného výskytu. Vznik nového pomenovania môže byť reakciou na potrebu označiť novovzniknutý jav, napr. *únik mozgov *(= emigrácia špecialistov), *prať špinavé peniaze *(= legalizovať príjmy z trestnej činnosti), alebo môže ísť o výrazy, ktoré pomenúvajú nanovo známe javy, čiže k už existujúcim pomenovaniam pribúdajú konkurenčné pomenovania predovšetkým na štylistickej rovine, napr. *držať ruku na pulze niečoho *(= byť aktérom, účastníkom niečoho), *druhý dych *(= nové sily, príliv novej energie), rus.: *koňki otbrosiť *(= umrieť), *kompostirovať mozgi *(= ohlupovať, balamutiť). Porov. aj vznik frazém. 

## Literatúra
* P. Ďurčo, 1987. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický parameter

**Frazeologický parameter** je súbor vlastností frazém, ktorá sa zaznamenáva pri lexikografickom, resp. frazeografickom opise frazém pomocou metódy tzv. frazeologickej parametrizácie (p.). Táto metóda opisu frazém má podobu tzv. blokovej schémy, ktorá sa skladá zo šiestich makrokomponentov: dekriptívneho, hodnotiaceho, obrazno-motivačného, emocionálneho, gramatického a štylistického. Parametre tvoria ucelenú všeobecnú matricu, ktorá člení opis frazém do jednotlivých zón. Rozlišuje sa vonkajšia zóna a vnútorná zóna frazeologických parametrov. 

## Literatúra
* V. N. Telija (ed.), 1988; P. Ďurčo, 1991; J. Mlacek, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologické paronymá

**Frazeologické paronymá** sú formálne podobné, ale významovo odlišné frazémy, ktoré stoja voči sebe vo vzťahu formálnej a sémantickej ekvipolentnosti alebo vo vzťahu formalnej privatívnej opozície a sémantickej ekvipolentnosti, resp. sémantickej disjunkcie, alebo vo vzťahu formálnej ekvipolentnosti a sémantickej disjunkcie. Popri existencii pravých paroným sa hovorí aj o tzv. kváziparonymách a f. p. treba taktiež odlišovať od frazeologických kontaminátov. Príklady f. p.: *ísť ako baran – ísť ako baránok; ísť na odpočinok – ísť na večný odpočinok*; angl.: *in time – in good time – in no time*; rus.: *zadať žaru – poddať žaru; smotreť v zuby – smotreť v rot*. Pri f. p. môže ísť formálne o zámenu v slovotvorných prvkoch, pozri *baran/baránok*, v lexikálnom komponente: *stratiť slovo – stratiť pár slov; mať deravú pamäť – mať krátku pamäť*; v syntaktickej štruktúre: *mať pod klobúkom – mať dačo pod klobúkom*; sem patria aj prípady tzv. aditívnych, resp. redukčných f. p.: *ísť na odpočinok – ísť na večný odpočinok, to je pod úroveň – to je pod moju úroveň*. Niektoré f. p. majú blízko k synonymii a preto sa označujú ako synonymizované frazeologické paronymá, napr.: *mať široké/voľné pole pôsobnosti; mať ostrý (britký, štipľavý)/dobre podrezaný jazyk; strkať prsty/nos do niečoho *atď. Protipólom sú tzv. homonymizované frazeologické paronymá, ktoré popri formálnej príbuznosti sú voči sebe vo vzťahu sémantickej disjunkcie. Významový rozdiel je tu daný geneticky, vyplýva z odlišnej frazeologickej motivácie a do kategórie paroným ich oprávňuje zaradiť len ich viac-menej náhodná formálna príbuznosť, analogický štruktúrny model, porov.: *mať dušu na dlani – mať dušu na jazyku; držať na uzde – držať na povrázku *ap. Od f. p. treba odlišovať rôzne paradigmatické transformácie (p.), ktoré vyjadrujú rôzny spôsob slovesného deja a kauzálno-dôsledkové vzťahy medzi aktantmi slovesných frazém, napr.: *mať niečo na krku – mať niečo z krku; vziať si niečo do hlavy – pustiť niečo z hlavy; byť v kaši – dostať sa do kaše – dostať sa z kaše – dostať niekoho z kaše.* 

## Literatúra
* P. Ďurčo, 1989, 1990.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický slovník

**Frazeologický slovník** je slovník, v ktorom sa uvádzajú a vysvetľujú frazémy daného jazyka. Podľa toho, v akom rozsahu sa uvádzajú jednotlivé frazémy jazyka a tiež podľa toho, ako všestranne a do akej hĺbky a detailov sa popisujú frazémy, rozlišujeme úplný slovník alebo výberový, resp. malý frazeologický slovník. Usporiadaním frazeológie podľa tematických okruhov vzniká vecno-tematický frazeologický slovník, vzhľadom na historické a etymologické aspekty historicko-etymologický slovník a iné. Pri každom frazeografickom spracovaní treba vyčleniť tri centrálne problémy: výber frazeologizmov, spracovanie alebo interpretácia vybraných frazém, triedenie alebo ich usporiadanie v slovníku. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Slovníky
Frazeologické spojenie

**Frazeologické spojenie** je 
* V počiatočnej fáze rozvíjania novej frazeologickej teórie jedno z pomenovaní pre základnú jednotku frazeológie, ktoré sa voľne zamieňalo s ďalšími názvami frazeologický výraz, frazeologický zvrat, frazeologický obrat. Pomenovanie vzniklo na pozadí domáceho tradičného názvu ustálené spojenie jeho prepojením s adjektívom frazeologický, ktoré poukazovalo na novú teóriu. Neterminologicky, vo voľnejších filologických súvislostiach sa názov frazeologické spojenie ako synonymum pre frazému uplatňuje aj doposiaľ. 
* V rámci sémantickej klasifikácie frazém V, V. Vinogradova jeden z rozšírených typov, ktorý sa vyznačuje tým, že jeden jeho komponent má tzv. frazeologicky viazaný význam (p.) a ostatné zložky sa uplatňujú vo vlastných lexikálnych významoch (neprešla pri nich desémantizácia). Spojenia tohto typu preto niektoré lexikologické aj lexikografické práce hodnotia nie ako frazémy, lež ako osobitný druh opisnej lexikálnej jednotky, lexikalizované spojenia (p. tzv. združené pomenovanie). Frazeologickými spojeniami sú napr. takéto slovné spojenia: *vyvaľovať oči, roniť slzy, slepá ulička, slepé okno *atď. Porov. aj frazeologizované spojenie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologické homonymá

**Frazeologické homonymá** sú rovnakoznejúce frazémy s rovnakou výstavbou, ale významovo aj svojou obraznosťou rozdielne. Môžu vznikať postupným vzďaľovaním jednotlivých významov pôvodne viacvýznamovej frazémy, napr. *mať niekoho na očiach *– I. stále niekoho sledovať, sliediť za niekým, II. spomínať si na niekoho, živo si niekoho pripomínať. Ide o tzv. homogenné frazeologické homonymá. Okrem toho vznikajú aj ako výsledok dvoch osobitých frazeologizácií toho istého slovného spojenia, napr. *merať cestu *– I. nejsť po ceste rovno, motať sa napr. v podnapitosti, II. cestovať, dať sa na dlhú a zvyčajne aj namáhavú cestu. V tomto type ide o heterogénne frazeologické homonymá. Podľa toho, či sa frazeologické homonymá zhodujú alebo nezhodujú aj vo svojich paradigmatických formách, a teda aj v spôsoboch svojho zapájania do kontextu, rozlišujú sa úplné frazeologické homonymá a čiastočné frazeologické homonymá. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický kalk

**Frazeologický kalk** je frazéma, ktorá vznikla doslovným prekladom z iných jazykov, tzv. kalkovaním. Pri kalkovaní sa úplne alebo čiastočne nahrádzajú komponenty cudzej frazémy ich domácimi ekvivalentmi, pričom sa úplne alebo čiastočne kopíruje aj jej syntaktická konštrukcia. Niekedy sa rozlišujú presné frazeologické kalky, ktoré vznikli presným prekladom komponentov cudzej jednotky a presným kopírovaním jej syntaktickej konštrukcie („modrá pančucha“ z , „živá mŕtvola“ z , „labutia pieseň“ z , „bludný kruh“ z ) a nepresné frazeologické kalky, kedy dochádza pri preklade komponentov cudzej frazémy a pri kopírovaní jej syntaktickej konštrukcie k istým odchýlkam („byť ako na ihlách“ z  – dosl. „byť na ihlách“, „z celého srdca“ z  – dosl. z celého môjho srdca). Presné a nepresné kalky sa nazývajú aj úplné kalky, ktoré sa dávajú do protikladu polokalkom. Porov. polokalky, adaptované kalky, preberanie frazeologických jednotiek, prevzatá frazeológia.

## Referencie

## Literatúra
* Babkin, A. M. *Russkaja frazeologlja, jejo razvitije i istočniki*. Leningrad : Nauka, 1970

## Zdroj

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologické synonymá

**Frazeologické synonymá** sú dve alebo viaceré frazémy, ktoré vyjadrujú približne rovnaký vecný význam, patria aj z hľadiska svojho kategoriálneho významu (podľa slovnodruhovej klasifikácie) do rovnakého typu a vznikli osobitnou frazeologizáciou (obraz každej z nich vychádza z odlišnej vnútornej formy – tým sa odlišujú napr. od lexikálnych variantov tej istej frazémy). Medzi frazeologickými synonymami neexistuje – podobne ako napr. medzi expresívnymi slovami – absolútna totožnosť, tzv. absolútna synonymia. Frazeologické synonymá sa aj pri celkovej blízkosti svojich významov odlišujú istými zložkami významu, sémami (to sú tzv. ideografické synonymá, porov. *odísť k Abrahámovi – odísť do večných lovíšť, položiť niekoho na lopatky – dať niekomu mat*), alebo svojimi štylistickými vlastnosťami (*odísť na druhý svet – zatriasť krpcami*, tie sa nazývajú štylistické frazeologické synonymá). Väčšina frazeologických synoným patrí medzi tzv. rovnakoštruktúrne synonymá (rovnaká, resp. podobná štruktúra ich výstavby do istej miery zaručuje aj ich kategoriálnu príbuznosť alebo blízkosť), rôznoštruktúrne frazeologické synonymá sú oveľa zriedkavejšie (rozdiely v štruktúre aj pri denotačnej príbuznosti zvyčajne vedú k nezhode v kategoriálnych významoch, a tak sú prekážkou zaradenia takýchto jednotiek s blízkym významom medzi synonymné frazémy). Takéto jednotky sa v niektorých slovníkoch označujú ako frazémy s približne rovnakým významom. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický celok

**Frazeologický celok** je v rámci sémantickej klasifikácie frazém V. V. Vinogradova taký typ, ktorý sa rovnako ako frazeologické zrasty vyznačuje veľkými sémantickými posunmi (obraznosťou, prenesenosťou významu), avšak na rozdiel od zrastov je vo frazeologických celkoch vždy nejaký komponent, ktorý ukazuje na významový vzťah medzi jednotlivými zložkami a platnosťou celej frazémy. Význam frazeologického celku je aj pri celkovej svojej obraznosti čiastočne motivovaný významami zložiek, resp. aspoň významom jednej zložky. Frazeologickými celkami sú napr. takéto frazémy: *ťahať za jeden povraz *(= spolu, tento význam súvisí najmä s číslovkou jeden), *držať jazyk za zubami *(=mlčať aj neprezradiť), *lepiť sa niekomu na päty *(neustále niekoho sledovať) a pod. Frazeologické celky spolu s frazeologickými zrastami reprezentujú jadrovú časť celej frazeológie, ku ktorej sa približujú ostatné druhy frazém. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický derivát

**Frazeologický derivát** je frazeologická jednotka modifikovaná buď derivačnou zmenou komponentu frazeologickej jednotky, paradigmatickou zmenou v štruktúre frazémy alebo rozšírením spojenia o ďalší, funkčne odlišný (veľmi často verbalizačný) komponent, pričom dochádza k zmene jej syntaktickej funkcie. Porovnaj derivácia frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický ekvivalent

**Frazeologický ekvivalent** je ekvivalent frazémy v cudzom jazyku. Ekvivalentnosť frazémy sa posudzuje
* z hľadiska existencie/neexistencie frazém s rovnakou frazeotvornou bázou (p.) v cudzom jazyku,
* z hľadiska významovej identity podľa miery totožnosti denotatívnych a konotatívnych príznakov v sémantickej štruktúre frazém a
* z hľadiska funkčnej ekvivalentnosti. V rámci typológie ekvivalentov sa vyčleňujú f. e. úplné a čiastočné. Porov. aj bezekvivalentná frazeológia. 

## Literatúra
* E. Kučerová, 1980; E. Sekaninová – E. Kučerová, 1982; P. Ďurčo, 1989. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický model

**Frazeologický model** je všeobecno-abstraktná logicko-sémantická konštrukcia predstavujúca invariantnú jednotu sémantických al. štruktúrno-sémantických konštánt. Porov. aj štruktúrno-sémantický frazeologický model, štruktúrny model. 

## Literatúra
* Slovar', 1992. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický obrat

**Frazeologický obrat** je starší názov pre frazému. Uplatnil sa v čase hľadania názvu pre základnú jednotku celej frazeológie, dlho sa však neudržal, lebo sa prijali vyhovujúcejšie názvy, a to najskôr frazeologická jednotka, neskôr frazeologizmus a napokon frazéma. Názov frazeologický obrat vznikol spojením tradičného názvu ustálený obrat (p.) s novším označením všetkých pojmov z tejto oblasti, s názvom frazeológia, frazeologický. V najnovších systémoch frazeologických pojmov sa osobitne neuplatňuje, a tak sa uplatňuje iba ako voľnejšie, neterminologizované pomenovanie frazémy akéhokoľvek druhu. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický obraz

**Frazeologický obraz** je 
* V neterminologizovanom, voľnejšom použití názov pre obrazné frazeologické spojenia, pre obraznú frazému. 
* Osobitný typ kontextovej figúry, v rámci ktorej sa na ploche neveľkého kontextu využívajú rozličné realizácie tej istej frazémy (teda napr. jej varianty aj jej aktualizácie a deštrukcie), a to v súhre s nejakými príbuznými frazémami (napr. s frazémami, ktoré majú rovnakú zložku, alebo ktoré sú v nejakom významovom, napr. synonymickom, antonymickom alebo paronymickom vzťahu k prvej frazéme), prípadne v rozličných súvislostiach s voľným kontextom. Cieľom takejto komplexnej operácie v rámci uplatňovania frazeológie býva vyjadrenie zložitejších významových celkov, prípadne vyjadrenie druhého významového plánu v texte. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický plán jazyka

**Frazeologický plán jazyka** je 
* Podľa niektorých frazeologických koncepcií jeden z celkom osobitných plánov jazykovej výstavby, ktorý je súvzťažný najmä s lexikálnym plánom (niekedy sa dokonca chápe ako nadstavba nad lexikálnym plánom) a so syntaktickým plánom. Jeho osobitné vydeľovanie vychádza zo zisteného faktu (univerzálie), že nijaký prirodzený jazyk neexistuje bez frazeológie, že bohatú frazeológiu majú aj jazyky, ktoré majú napr. veľmi chudobnú morfológiu, limitovaný syntaktický plán atď. 
* Podľa niektorých novších teórií organická a s lexikou komplementárna zložka spoločného lexikálno-frazeologického plánu jazyka. Takéto chápanie frazeologického plánu podporujú paralelné, ba v mnohom spoločné paradigmatické vzťahy medzi lexémami a frazémami (napr. isté synonymické rady sa utvárajú aj z lexém aj z frazém, do antonymických dvojíc sa tiež niekedy spájajú lexémy s frazémami). Pri jednom aj druhom chápaní frazeologického plánu je podstatné, že sa vidia jeho vzťahy k lexikálnemu plánu (nápadná blízkosť lexém a frazém), ale zároveň sa evidujú aj zreteľné rozdiely medzi jednotkami obidvoch plánov. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický podsystém

**Frazeologický podsystém** sú triedy frazeologických jednotiek vo vzťahu k triedam prvkov nižších a vyšších úrovní. Frazeologický podsystém sa nechápe v zmysle samostatnej jazykovej roviny. Je integrálnou súčasťou jazykového systému. Porov. frazeologický systém. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický systém

**Frazeologický systém** je relatívne samostatný hierarchický systém rôznych typov frazém, ktorý je komplementárny voči čiastkovým systémom pravidelného jazyka. Frazémy vytvárajú voči sebe navzájom a voči iným jazykovým prvkom rôzne štuktúrne, sémantické a funkčné paradigmy, medzi ktorými sú početné horizontálne (syntagmatické) a vertikálne (paradigmatické) vzťahy. 

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985; V. L. Archangeľskij, 1964; A. M. Bušuj, 1982, A. G. Nazarjan, 1987, V. P. Žukov, 1986. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický nominatív

**Frazeologický nominatív** je podoba frazémy, v ktorej sa aj pri hocijako širokej variantnosti uvádza príslušná jednotka najčastejšie, teda podoba, ktorá sa pokladá za základnú, najviac reprezentatívnu. Zároveň sa tu prihliada aj na paradigmatickú formu frazémy. Napr. väčšinu slovesných frazém možno v slovníku zachytiť s infinitívnym tvarom slovesnej zložky. Preto pre tieto frazémy má infinitívna forma platnosť frazeologického nominatívu. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologicky viazaný význam slova

**Frazeologicky viazaný význam slova** je podľa niektorých analogistikých frazeologických koncepcií je to význam slova, ktorý sa realizuje jeho výskytom v určitej konkrétnej frazéme. Napríklad v spojení *zlatá mládež *sa slovu *zlatá *pripisuje vlastný frazeologicky viazaný význam, ktorý je iný ako v spojeniach *zlatá reťaz, zlatý prsteň *a i. Niekedy sa rozlišuje implicitný a explicitný frazeologicky viazaný význam slova (Gvozdariov, l977). Implicitný frazeologicky viazaný význam sa pripisuje aj komponentom frazeologických zrastov a frazeologických celkov (napr. vo frazéme *robiť z komára somára *slovo *komár *označuje niečo bezvýznamné, malicherné, a slovo *somár *niečo podstatné, závažné). Explicitný frazeologicky viazaný význam majú slová ako komponenty frazeologických spojení, v ktorých sa spájajú so slovami v ich základnom význame (napr. v spojení *rezať uši *slovo *rezať *má význam „vyvolávať nepríjemný dojem, drážďiť“, porov. aj uvedené spojenie *zlatá mládež*). Už tieto príklady ukazujú, že ide skôr o sofistické a špekulatívne hľadanie nejakého samostatného sémantického statusu komponentov frazémy, čo možno považovať za neproduktívny prístup, pretože sa tu isté nesystematické implikácie vydávajú za regulárne vlastnosti. 

## Literatúra
* J. A. Gvozdariov, l973, l977 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologický zvrat

**Frazeologický zvrat** je 
* V čase nástupu frazeologickej teórie jeden z názvov pre základnú jednotku frazeológie. V tomto význame termín ustúpil, nahradili ho novšie a všeobecne prijaté názvy frazeologická jednotka, neskôr frazeologizmus a potom frazéma. Pokiaľ sa uplatní názov frazeologický zvrat v tomto význame aj v súčasnom vyjadrovaní, má platnosť neterminologického, voľnejšieho pomenovania. 
* V novšej teórii sa uplatňuje v rámci špecifikovania typov frazém podľa povahy spojenia, a to ako pomenovanie frazém slovesnej (ale nevetnej) povahy, teda napr. *sedieť si na ušiach, roniť krokodílie slzy, uši píliť niekomu *a pod. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologizačný proces

**Frazeologizačný proces** je proces tvorenia frazém v priebehu celého obdobia vývinu nášho jazyka. V predspisovnom období prebiehal f. p. živelnejšie a jeho zavŕšenie či završovanie pri niektorých typoch frazém bolo pomalšie. Pri celom f. p., pri základnom vývinovom smere zohráva významnú úlohu variantnosť frazémy (p.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeologizované spojenie

**Frazeologizované spojenie** je frazeologické spojenie ako typ frazém s voľnejším sémantickým stupňom spojenia významov jednotlivých zložiek. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Frazeomatika

**Frazeomatika** je v niektorých frazeologických koncepciách (napr. A. V. Kunin) názov pre neidiomatickú časť frazeológie (p. neidiomatické frazémy), alebo pre nefrazeologické ustálené slovné spojenia. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy