Segedín

**Segedín** () je s rozlohou  a 160 tisíc obyvateľmi tretím najväčším mestom Maďarska. Je hospodárskym a administratívnym centrom juhovýchodného Maďarska a sídlom Čongrádsko-čanádskej župy.

Segedínska univerzita je považovaná za najlepšiu vysokoškolskú inštitúciu v Maďarsku.

Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2001 tu žilo 93,5 % Maďarov, 0,7 % Rómov, 0,5 % Nemcov, 0,2 % Srbov, 0,2 % Rumunov, 0,1 % Chorvátov, 0,1 % Slovákov a 5,9 % iných národností. Slovenskú komunitu tu reprezentuje Spolok segedínskych Slovákov a volená Segedínska slovenská samospráva.

## Poloha
Mesto je situované  od Budapešti na juhu krajiny v tesnej blízkosti hraníc so Srbskom a Rumunskom. Leží južne od sútoku riek Tisa a Mureš vo Veľkej dunajskej kotline, pričom sa rozprestiera na oboch brehoch ohybu rieky Tisa.

## Dejiny
Územie prvýkrát spomína už Ptolemaios v 2. polovici 2. storočia pod označením *Partiscus* ako významný riečny brod. Striedalo sa tu osídlenie Slovanov (Slovenov) Húnov, Gepidov, Avarov a Bulharov, až sa tu na konci 9. storočia usídlili Maďari, ktorí tu podľa kronikára Anonyma pri dnešnej obci *Ópusztaszer* držali prvé „národné zhromaždenie“. Ich vodca Arpád pridelil spravovanie okolitej krajiny náčelníkovi *Ondovi*.

Prvá písomná zmienka o meste je z roku 1183. Ide o listinu kráľa Bela III., kde sa spomína ako prístav lodí prepravujúcich po Dunaji soľ do Nitry. Mesto prosperovalo za vlády Anjuovcov a na slobodné kráľovské mesto bolo povýšené Žigmundom Luxemburským v roku 1498, kedy sa v súvislosti s tureckou hrozbou stalo pevnosťou a zhromaždiskom vojska. V rokoch 1543 až 1686 bolo súčasťou Osmanskej ríše, kedy tu bola zavedená tradícia pestovania papriky.

V roku 1719 sa opäť zaradilo medzi uhorské slobodné kráľovské mestá s privilégiami a novoudeleným mestským erbom. V roku 1728 sa tu odohral najväčší súdny proces s bosoráctvom v celom Uhorsku vôbec. Rada mesta dala spáliť 13 podozrivých na *Bosoráckom ostrove* (*Boszorkánysziget*). Segedín mal začiatkom 19. storočia ešte početné slovenské obyvateľstvo.

Počas Uhorskej revolúcie 1848 – 1849 mesto hralo významnú úlohu ako posledná bašta ustupujúcich revolucionárov, za čo bolo po potlačení povstania potrestané. S dorazením prvej železnice v roku 1854 sa prosperita vrátila. Do roku 1869 siahajú korene známej továrne na výrobu miestnej salámy – *Pick Salámy*. V roku 1879 došlo k veľkej povodni, ktorá zničila celé mesto. Panovník František Jozef I. Segedín navštívil a sľúbil jeho skorú obnovu. Tá sa uskutočnila za medzinárodnej pomoci skutočne veľkorysým spôsobom. Široké okružné triedy lemované najmódnejšími palácovými budovami rakúsko-uhorskej secesie kladú Segedín medzi najvýstavnejšie a najorganizovanejšie maďarské mestá.

Po prvej svetovej vojne stratil Segedín veľkú časť svojho prirodzeného zázemia, keď rozsiahle územia na juhu boli pripojené k Rumunsku a Juhoslávii.  V roku 1921 sa sem presťahovala univerzita z Kluža a v roku 1923 tu bolo premiestnené sídlo arcibiskupa z Temešváru.

Za druhej svetovej vojny bolo zavraždených okolo 6 000 obyvateľov. Po roku 1945 sa mesto stalo strediskom poľnohodpodárskeho a ľahkého priemyslu južného Maďarska. V roku 1965 boli v jeho blízkosti nájdené ropné ložiská. Výstavbou sídlisk (najväčšie *Tarján* na severovýchode) sa populácia zvyšovala do roku 1989, kedy mesto dosiahlo rekordných 189 tisíc obyvateľov. Následne obyvateľstva ubúdalo. Segedín je v súčasnosti atraktívnou turistickou destináciou s tradíciou *Festivalu drámy*, konaným od roku 1931 každé leto pod holým nebom na *Katedrálnom námestí*.

## Zaujímavosti
thumb|left|Neoklasicistické ''Klauzálovo námestie''
* *Klauzálovo námestie* – neoklasicistické námestie s obľúbenou cukrárňou *Virág*
* *Katedrála* – postavená v neorománskom štýle v rokoch 1913 – 1930, vysoká 91 metrov
* *Segedínske národné divadlo* – neobaroková stavba z rokov 1883 – 1886
* *Mestská radnica* – neorokoková stavba z rokov 1879 – 1883
* *Múzeum Františka Móra* – oblastné múzeum v monumentálnej neoklasicistickej budove z roku 1896
* *Annine kúpele* – kúpele so stredomorskou atmosférou v eklektickom komplexe z roku 1896
* *Reökov dom* – typická ukážka segedínskej secesie z roku 1907
* *Grófov palác* – ďalšia ukážka segedínskej secesie z rokov 1912 – 1913
* *Déryho dom* – expozícia grafika Jánosa Kassa
* *Botanická záhrada*

## Doprava

Miestne letisko je upravené pre prijímanie menších a stredne veľkých lietadiel, ale pravidelné letecké linky tu nesmerujú. Železnica dorazila do mesta už v roku 1854 z Budapešti, vlaky smerujú aj na srbskú Suboticu a do Békešskej Čaby. Zo separovanej malej železničnej stanice v mestskej časti *Újszeged* na druhom brehu Tisy odchádzajú regionálne vlaky do východnej časti Čongrádskej župy.

Od roku 2005 je mesto spojené s Budapešťou diaľnicou M5 smerujúcej ďalej na Srbsko. Od roku 2015 je mesto spojené s Rumunskom odbočkou diaľnicou M43 smerom na Arad, tam je pripojená na dialnicu A1 smerom na Bukurešť.  Cez rieku Tisu vedú na druhý breh dva mosty: *Stredomestský most* do centra mesta a *Most sv.Bernarda* po vonkajšom mestskom okruhu.  Mestská hromadná doprava začala premávať v roku 1884 v podobe konskej dráhy, ktorá bola elektrifikovaná v roku 1908. Mestská sieť, na niektorých úsekoch stále jednokoľajná, pozostáva z troch frekventovaných liniek. V roku 1979 boli zavedené aj trolejbusy, ktorých sieť sa rozširovala v 80. aj 90. rokoch. Dnes je v obehu päť liniek.

V súčasnosti prebieha výstavba nových úsekov električkovej a trolejbusovej dopravy v meste, financovaná z fondov EU. Autobusová doprava začala v meste jazdiť od roku 1955 a je prevádzkovaná samostatným dopravným podnikom, spoločným s prímestskou autobusovou dopravou.

## Osobnosti mesta
* Albert Szent-Györgyi (* 1893 – † 1986), biochemik a fyziológ, laureát Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu
* Katalin Nováková (* 1977), maďarská politička

## Partnerské mestá

## Galéria

File:Szeged-varoshaza-01.jpg|Radnica z rokov 1879 – 1883
File:Ferenc Móra Museum in Szeged.JPG|Múzeum Františka Móra z roku 1896
File:Szeged-domotor.jpg|Demeterova veža z 13. storočia
File:Szeged002.jpg|Divadlo z rokov 1883 – 1886
Súbor:Cathedral of Szeged2.jpg|Katedrála
File:Water tower Old Lady.JPG|Vodná veža z roku 1902
Súbor:Szegedzsinagóga1.jpg|Synagóga
File:Csongrád County Prosecutor's Office, Szeged, Hungary.jpg|Sídlo Čongrádskej župy
Súbor:Szeged-tisza3.jpg|Rieka Tisa je neoddeliteľnou súčasťou scenérie mesta
File:Reök5KJ.jpg|barcelonskými vplyvmi inšpirovaná stavba inžiniera Ivana Reöka
File:AnnafürdőSzeged06.jpg|Annine kúpele z roku 1896
File:Szeged-ungermayerhaz.jpg|Secesný dom Unger-Mayer z roku 1911


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Mestské stránky  
* Propagačné stránky 
* Stránky Festivalu drámy  


Kategória:Mestá v Maďarsku