open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krates z Alexandrie

**Krates** alebo **Kratés** () bol olympijský víťaz v behu na jedno stadion v 3. stor. pred Kr.

Krates z Alexandrie bol na 142. olympijských hrách v roku 212 pred Kr. korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v behu na jedno stadion.Beh na vzdialenosť jedného stadia bol hlavným olympijským pretekom a menom jeho víťaza sa olympiáda (štvorročné obdobie) označovala. Zoznam týchto olympiád spoločne s ich víťazmi zostavili koncom 5. stor. pred Kr. a od 4. stor. pred Kr. ho grécki historici používali pri datovaní. 
   
Zoznam olympijských víťazov (hlavne víťazov stadiodromu od 1. v roku 776 pred Kr. až po 249. olympiádu), a to  i meno olympionika Kratea, uvádza historik Eusebios z Kaisareie vo svojom diele Kronika (). Tento zoznam vyhotovoval hlavne z písomností Iulia Africana, autora diel, zachovaných prevažne vo fragmentoch.
    
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v behu na jedno stadion
Kadmos

**Kadmos** () môže byť: 
 
* v gréckej mytológii syn sidonského kráľa Agénora, pozri Kadmos (mytológia)
* grécky logograf v 5. stor. pred Kr., pozri Kadmos z Milétu
* tyran v sicílskom meste Zanklé (Messina) v 5. stor. pred Kr., pozri Kadmos z Kosu
* starogrécky názov tureckého vrchu Topçambaba Dağı
 
## Pozri aj
*Cadmus
Majstrovstvá Ázie vo vodnom póle 2005

**Majstrovstvá Ázie vo vodnom póle 2005** bol v poradí 5. turnaj majstrovstiev Ázie vo vodnom póle, ktoré organizuje Ázijská plavecká federácia (AASF). Konal sa v meste Fo-šan (časť Šun-de), v provincii Kuang-tung, v Číne v dňoch od 24.28. mája 2005, za účasti 8 mužských tímov. Svoj tretí titul získala domáca , ktorá vo finálovom stretnutí zvíťazila nad . Predchádzajúci dvojnásobný víťaz z  obsadil bronzovú priečku.

Tieto majstrovstvá zároveň slúžili ako kvalifikácia ázijských družstiev na Majstrovstvá sveta 2005, ktoré hostil kanadský Montreal. Kvalifikovali sa na ne 2 najlepšie družstvá.

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A

#### Skupina B

### Play-off
#### Stretnutia o 5.8. miesto

#### Stretnutie o 7. miesto

#### Stretnutie o 5. miesto

#### Semifinále

#### Stretnutie o 3. miesto

#### Finále

## Konečné poradie

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Ázijskej plaveckej federácie 
* Oficiálna stránka Čínskej plaveckej asociácie  

## Zdroj
* Majstrovstvá Ázie 2005 na stránke todor66.com 

Kategória:Vodné pólo v 2005
Kategória:Majstrovstvá Ázie vo vodnom póle
Vodné pólo
Kategória:2005 v Číne
Olivier Jacquemond

**Olivier Jacquemond** (* 1980, Paríž, Francúzsko) je francúzsky spisovateľ, esejista a básnik.

## Životopis
V roku 2008 obhájil doktorskú prácu s názvom "Priateľstvo k neznámemu bez priateľov. Politika a písanie priateľstva" na Univerzite Paris 7  pod vedením Étienna Tassina. Pôsobil ako pozvaný výskumník na Kolumbijskej univerzite.

Je pedagógom a vedcom v oblasti spoločenských vied na Vysokej škole zahraničného obchodu v Paríži (École supérieure du commerce extérieur, ESCE).

## Dielo
### Knižné publikácie
* *Acrylique*, Sens & Tonka, 2003 (preložené do taliančiny)
* *Les 3 secrets*, Sens & Tonka, 2008
* *New York Fantasy*, Mercure de France, 2009
* * Le Chœur des tristes*, Mercure de France, 2011
* *Le Juste nom de l’amitié*, Nouvelles Éditions Lignes, 2011
* * Paris Happening*, Mercure de France, 2013

### Články
* Uvažovať s Blanchotom o priateľstve. Filozofia, 2009, roč. 64, č. 8, s. 748-756 (slovenský preklad)
* Škola románu: Roland Barthes. Filozofia, 2013, roč. 68, č. 3, s. 232-237 (slovenský preklad)

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Narodenia v 1980
Kategória:Francúzski spisovatelia
Kategória:Osobnosti z Paríža
Plavecký stadion Podolí

**Plavecký stadion Podolí** v Prahe 4 je veľké pražské športové a rekreačné zariadenie ČUS.

## Poloha
Nachádza v južnej časti hlavného mesta Prahy pri pravom brehu rieky Vltavy v pražskej štvrti Podolí v bývalom Podolskom lome, bezprostredne pod Kavčími horami, neďaleko od podolskej vodárne pri Veslařskom ostrove. 

## Popis
Jedná sa o veľké centrum plaveckých športov, ktoré zahŕňa krytý bazén o dĺžke 50 metrov a dva vonkajšie bazény, z toho jeden 50 metrov a druhý 33 metrov dlhý. Obidva päťdesiatmetrové bazény majú osem plaveckých dráh. Menší vonkajší bazén je určený pre skoky do vody a vodné pólo. Pri vonkajších bazénoch je k dispozícii tribúna pre 11 853 sediacich divákov . Druhá skokanská veža v areáli sa nachádza pri krytom bazéne. Na štadióne sú pravidelne organizované letné Majstrovstvá Česka v plávaní a od 8. do 12. júla 2009 na štadióne prebiehali Majstrovstvá Európy juniorov v plávaní.

Pre rekreáciu Pražanov sa tu nachádza aj veľký tobogán, detský bazénik, sauny, solária a pod.

Do prevádzky bol uvedený v roku 1965 v bývalom Podolskom vápencovom lome, ktorý po ukončení ťažby vápenca slúžil ako provizórna skládka popola a stavebného odpadu, v jeho areáli sa nachádza prírodná pamiatka Podolský profil. Autorom stavby Plaveckého štadióna v Podolí je významný český architekt Richard Podzemný.

## Galéria

Podolský bazén, z Děvína.jpg|Plavecký stadion Podolí, pohľad z Děvína
Plavecký stadion Podolí (01).jpg|Plavecký stadion Podolí


## Pozri aj
* Plávanie
* Podolská vodárna
* Kavčí hory
* Podolský lom
* Podolský profil
* Veslařský ostrov
* Žluté lázně

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Medzinárodná federácia plaveckých športov 
* Európska plavecká federácia 
* Český svaz plaveckých sportů 
* Plavecký štadión, Podolí ČSTV 

## Zdroj

Kategória:Bazény a kúpaliská v Prahe
Kategória:Štadióny v Prahe
Kategória:Podolí
Kategória:Technické pamiatky v Prahe
Pražský zlom

**Pražský zlom** je česká prírodná pamiatka nachádzajúce sa v katastri Hloubětína v Prahe 14. Je spravovaná pražskou Agentúrou ochrany prírody a krajiny.

## Dôvod ochrany
PP bola vyhlásená pre ochranu jediného odkryvu pražského zlomu, významnej poruchy zemskej kôry. Zachovali sa tu ordovické kremence a bridlice.

## Geológia
Z hľadiska geológie predstavuje pražský zlom ZJZ-VSV poruchu dlhú asi 60 km. Na niektorých miestach je zlom vertikálny, ale väčšinou má znaky poklesu (poklesnutá SZ kryha). Niektorí autori však popisujú zložitejší vývoj a lokálnu inverziu.

## Flóra
Vo vegetácii hodnotnejší je výskyt druhov klinček kartuziánsky a rozchodník prudký. Je však potrebné brániť zarastaniu skaly vegetáciou.

## Fauna
Z hľadiska ochrany živočíchov nie je územie predmetom osobitnej ochrany. 

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v Prahe

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Vyhláška ktorou sa určujú chránené prírodné výtvory v Prahe
* BioLib.cz
* PP Pražský zlom
* Geologické lokality.cz
* PP Pražský zlom 

## Zdroj
 

Kategória:Chránené územia v Prahe
Kategória:Skalné útvary v Prahe
Kategória:Pražská plošina
Kategória:Geologické lokality na území Prahy
Kategória:Hloubětín (Praha 14)
Kategória:Tektonické zlomy
Zlom
Scream Queens

**Scream Queens** môže byť:

* americký televízny reality seriál, pozri Scream Queens (seriál z roku 2008)
* americký televízny komediálny hororový seriál, pozri Scream Queens (seriál z roku 2015)
Michael Slovis

**Michael Slovis** je americký kameraman a televízny režisér.

## Kariéra
Slovis pracoval od roku 1981 ako kameraman a od roku 1995 ako hlavný kameraman rôznych filmov. V roku 2000 začal pracovať ako hlavný kameraman televízneho seriálu *Ed*. Neskôr bol hlavným kameramanom seriálov *[[C.S.I.: Kriminálka Las Vegas]]*, *New Amsterdam*, *[[Fringe]]*, *Miliónový doktor*, *Rubicon*, *Running Wilde*, *[[Perníkový tatko]]* a *[[Better Call Saul]]*. Na seriáli *Perníkový tatko* pracoval ako hlavný kameraman od jeho druhej série až do konca.

Jeho režisérsky debut bol televízny film *Spirit* v roku 2001. Neskôr zrežíroval aj niekoľko epizód seriálov *Ed*, *[[C.S.I.: Kriminálka Las Vegas]]*, *Rubicon*, *[[Perníkový tatko]]*, *Zákon a poriadok: Špeciálna jednotka* a *[[Peklo na kolesách]]*. Zrežíroval aj dve časti piatej série fantasy seriálu *[[Game of Thrones]]*.

## Vybraná filmografia
### Režisér

### Hlavný kameraman

## Referencie


## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Kameramani USA
Kategória:Televízni režiséri USA
Kategória:Držitelia ceny Emmy
Kategória:Osobnosti z New Jersey
Kategória:Osoby s neistým dátumom narodenia
Attikos

**Attikos** () môže byť:
 
* olympijský víťaz v roku 149, pozri Attikos zo Sárd
* grécky filozof z konca 2. stor., pozri Attikos (filozof)
* konštantínopolský metropolita v rokoch 406 – 425, pozri Attikos (metropolita)
 
## Pozri aj
*Atticus
Atticus

**Atticus** môže byť:

* po latinsky Attikos
* rímsky historik a filozof z prelomu 2. a 1. stor. pred Kr., pozri Titus Pomponius Atticus
* americká rocková kapela, pozri Atticus (hudobná skupina)
Independence (trieda lodí)

**Independence** bola trieda lietadlových lodí USA, ktorá vznikla ako núdzový program stavby lietadlových lodí prestavbou z ľahkých krížnikov triedy Cleveland. Prvá loď tejto triedy bola objednaná v januári 1942 a dodaná v januári 1943. V rámci triedy bolo postavených 9 lodí, 5 na trupe založenom pre krížnik, 4 od začiatku ako lietadlové lode. Všetky boli zaradené do služby v roku 1943.

## Vznik
V roku 1941 sa zdalo, že prvé lietadlové lode triedy triedy Essex budú dokončené až v roku 1943. Preto sa zrodila myšlienka preklenúť obdobie postavením triedy malých lietadlových lodí, ktoré by vznikli prestavbou niektorých ľahkých krížnikov triedy Cleveland. Túto myšlienku presadzoval aj prezident Franklin D. Roosevelt. Námorníctvo, ktoré počítalo s komplexnou prestavbou spočiatku projekt odmietalo, pretože by takéto lode aj tak neboli postavené včas. Nakoniec sa prijalo riešenie spočívajúce v menej náročnej prestavbe, ktorá umožnila splniť požadovaný čas dodávky. Prvá objednávka bola potvrdená v januári 1942 a do júna 1942 bolo objednaných ďalších 8 lodí. Všetkých 9 lodí postavila lodenica New York Shipbuilding v Camdene, New Jersey.

## Konštrukcia
Použitý trup lode bol najmenší, ktorý ešte Námorníctvo uznalo za vhodný na prestavbu na lietadlovú loď. Celkovo mal dĺžku 189,8 m, na čiare ponoru 182,9 m. Šírka trupu 21,8 m obmedzovala veľkosť hangáru a nepancierovanej letovej paluby, ktorá nesiahala až po predok lode. Trup spôsoboval aj ďalšie komplikácie. Nad pôvodnou krížnikovou palubou s hrúbkou panciera 5,1 cm musela byť vytvorená vo výške 1,2 m nová hangárová a výťahy boli umiestnené viac vzadu. 

Kvôli zvýšeniu hmotnosti nad hladinou bol trup rozšírený vydutiami pre zvýšenie stability, ktoré slúžili aj ako nádrže paliva.  Ostrov bol zvolený malý a mimo línie letovej paluby na pravoboku, pred ním bol žeriav a za ním 4 komíny. Ich celkovú hmotu vyvažovalo 82 ton betónu v nádržiach na ľavoboku. Trup bol chránený pancierovým pásom (okrem prvých dvoch lodí, keď ho bolo nedostatok) so šírkou 8,3 až 12,7 cm.

Pohon zabezpečovali štyri parné turbíny General Electric. Para sa vyrábala v štyroch kotloch Babcock & Wilcox. Celkový výkon bol 100 000 konských síl (74 570 kW). 

Obrannú výzbroj tvorili štvorhlavňové kanóny kalibru 40 mm vpredu a vzadu, osem dvojhlavňových kanónov kalibru 40 mm, od februára 1943 pridaný ešte jeden a 14 kanónov kalibru 20 mm. Časom sa výzbroj posilňovala až na 22 kanónov kalibru 20 mm.

Letová paluba mala rozmery 22,2 m x 168,2 m. Bola vybavená dvoma výťahmi, hydraulickým katapultom a záchytným systémom v zadnej časti paluby. Letecká skupina bola zmenšená a so zavádzaním väčších lietadiel. Počet lietadiel klesal zo 45 cez 40 (október 1943) na 34 (november 1943). Tesne pred koncom vojny sa zmiešaná letecká skupina zmenila na čisto stíhaciu s 36 stíhačkami.

## Lietadlové lode triedy Independence
Trieda zahŕňala týchto 9 lodí: USS Independence (CVL-22), USS Princeton (CVL-23), USS Belleau Wood  (CVL-24), USS Cowpens (CVL-25), USS Monterey (CVL-26), USS Langley (CVL-27), USS Cabot (CV-28), USS Bataan (CVL-29), USS San Jacinto (CV-30).

## Iné projekty

## Zdroje
* 

Kategória:Lietadlové lode USA
Tass

**Tass** alebo **TASS** môže byť:

* ruská skratka označenia Tlačová agentúra Sovietskeho zväzu, pozri Tlačová agentúra Sovietskeho zväzu
* Ruská informačná agentúra TASS, nástupca predošlej z obdobia ZSSR, pozri Ruská informačná agentúra TASS
* rieka na Novom Zélande, pozri Tass (rieka)
* obec v Maďarsku, pozri Tass (Maďarsko)
Attikos zo Sárd

**Attikos** () bol olympijský víťaz v behu na jedno stadion v 2. storočí.

Attikos z maloázijských  Sárd bol na 232. olympijských hrách v roku 149 korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v behu na jedno stadion.Beh na vzdialenosť jedného stadia bol hlavným olympijským pretekom a menom jeho víťaza sa olympiáda (štvorročné obdobie) označovala. V starovekom Grécku zostavili zoznam týchto olympiád spoločne s ich víťazmi koncom 5. stor. pred Kr. a od 4. stor. pred Kr. ho grécki historici používali pri datovaní. 
   
Zoznam olympijských víťazov (hlavne víťazov stadiodromu od 1. v roku 776 pred Kr. až po 249. olympiádu), a to  i meno olympionika Attika, uvádza historik Eusebios z Kaisareie vo svojom diele Kronika (). Tento zoznam vyhotovoval hlavne z písomností Iulia Africana, autora diel, zachovaných prevažne vo fragmentoch.
    
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v behu na jedno stadion
Preßburger Deutsche Zeitung

thumb|Pressburger Deutsche Zeitung vychádzali v Bratislave roku 1848.
**Preßburger Deutsche Zeitung** boli noviny, ktoré vychádzali v Bratislave v roku 1848.

Bol to nemecký politický týždenník, ktorý podporoval ústavu uhorskej vlády, postupne sa však staval proti nej. Noviny boli v spojení s Österreichische Deutsche Zeitung vo Viedni a mal prílohu *Hungaria*. Noviny sa zlúčili s Pressburger Zeitung.

Vychádzal trikrát týždenne v Bratislave. 

## Redaktor a vydavateľ
* Zodpovedný redaktor : Johann Bangya
* Tlač : Franz Edl. v Schmid a J. J. Busch v Bratislave

## Periodicita
* 1848 - roč. I. - 27 čísiel - 108 strán

Začal vychádzať 1. júla 1848, spolu vyšlo 27 čísiel (spolu 108 strán), posledné číslo vyšlo 30. augusta 1848.

## Noviny v elektronickej podobe
* ''Pressburger Deutsche Zeitung s prílohou Hungaria'' - dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Zdroj
* PRESSBURGER DEUTSCHE ZEITUNG. In: *Bibliografia inorečových novín a časopisov na Slovensku do roku 1918*. Zost. Michal Potemra. Martin : Matica slovenská, 1963. 818 s.

Kategória:Slovenské periodiká
Kategória:Týždenníky na Slovensku
Noviny
Pressburger humoristische Blätter

**Pressburger humoristische Blätter : Organ für Humor und Ernst** je periodikum, ktoré vychádzalo v Bratislave v 19. storočí.

Vychádzal raz týždenne v Bratislave, bol to nemecký humoristický časopis. Jeho redaktor a vydavateľ bol Carl Gross. Noviny tlačil Carl Angermayer v Bratislave. Začal vychádzať 4. apríla 1886.

## Periodicita
* 1886 - I. roč. - 1-39 čís. - po 8-10 str.
* 1887 - II. roč. - 40-59 čís. - po 8-10 str.

## Noviny v elektronickej podobe
* ''Pressburger humoristische Blätter'' - dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Zdroj
* PRESSBURGER HUMORISTISCHE BLÄTTER. In: Bibliografia inorečových novín a časopisov na Slovensku do roku 1918. Martin : Matica slovenská, 1963. 818 s.

Kategória:Slovenské periodiká
Kategória:Týždenníky na Slovensku
Kategória:Humoristické časopisy
Kategória:Slovenské periodiká v nemeckom jazyku
Noviny
Preßburger Presse

thumb|''Preßburger Presse'', vychádzal od roku 1898 do roku 1928
***Preßburger Presse*** (do roku 1918: ***Pressburger Presse***; celé názvy pozri nižšie) bolo periodikum, ktoré vychádzalo v Bratislave na konci 19. a začiatku 20. storočia.

*Preßburger Presse* vychádzal v Bratislave týždenne ako nemecký politický týždenník pre mestskú problematiku Bratislavy s programom mierne progresívneho meštiactva. Zodpovedným redaktorom bol Eugen Engyeli.

## Názvy
* *Preßburger Presse: Unabhängiges politisches Organ für die Interessen des Mittelstandes*
* *Preßburger Presse: Unabhängiges politisches Organ für die Interessen des Städtewesens*
* *Pressburger Presse: Unabhängiges politisches Organ für die Interessen des ung. Städtewesens*
* *Pressburger Presse: Unabhängiges Organ für communale und locale Interessen*

## Periodicita
Týždenník začal vychádzať 31. januára 1898. 

* 1898 - I. roč. - 48 čísiel - po 4-6 stranách
* 1899 - II. roč. - 52 č. - po 4-6 s.
* 1900 - III. roč. - č. 101-153 - po 4-8 s.
* 1901 - IV. roč. - č. 154-205 - po 4-10 s.
* …
* 1905 - VIII. roč. - č. 362-413 - po 4-8 s.
* …
* 1910 - XIII. roč. - č. 623-674 - po 6-8 s.
* …
* 1915 - XVIII. roč. - č. 864-915 
* …
* 1918 - XXI. roč. - č. 1021-1072
* 1919 - XXII. roč. - 47 čísiel - po 4-8 s.
* 1920 - XXIII. roč. - 52 č. - po 4-8 s.
* ...
* 1925 - XXVIII. roč. - 52 čísiel - po 4 s.
* 1926 - XXIX. roč. - 52 čísiel - po 4 s.
* 1927 - XXX. roč. - 52 čísiel - po 4 s.
* 1928 - XXXI. roč. - 53 čísiel - po 4 s.

## Noviny v elektronickej podobe
* ''Pressburger Presse'' - dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Zdroj
* PRESSBURGER PRESSE. In: *Bibliografia inorečových novín a časopisov na Slovensku do roku 1918*. Martin : Matica slovenská, 1963. 818 s.
* PRESSBURGER PRESSE. In: *Bibliografia periodík na Slovensku v rokoch 1939 - 1944*. Zost. Michal Fedor. Martin : Matica slovenská, 1969. 550 s.

Kategória:Slovenské periodiká
Kategória:Týždenníky na Slovensku
Kategória:Slovenské periodiká v nemeckom jazyku
Noviny
Nyugatmagyarországi Hiradó

**Nyugatmagyarországi Hiradó : Politikai napilap** bol maďarský politický denník, ktorý vychádzal koncom 19. a začiatkom 20. storočia v Bratislave.

Bol zameraný na problematiku celého západného Slovenska najprv s programom vládnej liberálnej strany, potom s programom vládnej strany nezávislosti a nakoniec s programom mierne opozičnej uhorskej strany nezávislosti. 

## Periodicita
Nyugatmagyarországi Hiradó bol pokračovaním novín Pozsonymegyei Közlöny. Začal vychádzať 14. septembra 1890. Vychádzal 6x týždenne.
* 1890 - III. roč. - č. 74-162
* 1891 - IV. roč. - 298 č. 
* 1892 - V. roč. - 300 č.
* ...
* 1897 - X. roč. - 299 č.
* ...
* 1902 - XV. roč. - 299 č.
* ...
* 1907 - XX. roč. - 298 č.
* ...
* 1912 - XXV. roč. - 299 č.
* ...
* 1917 - XXX. roč. - 306 č.
* 1918 - XXXI. roč. - 299 č.

Po r. 1919 vychádzal po názvom Hiradó.

## Zodpovedný redaktor, vydavateľ a tlačiar
* zodp. red. Sándor Endre, ďalej Sándor Vutkovich, Rezsö Rényi, Ödön Vutkovich, Jenö Ejury, István Arkauer, ... 
* vydavateľ Sándor Endre, Sándor Vutkovich, Gábor Pavai Vajna, Ödön Vutkovich, István Arkauer, ...
* tlač F. K. Wigand v Bratislave a K. Angermayer v Bratislave

## Noviny v elektronickej podobe
* ''Nyugatmagyarországi Hiradó : Politikai napilap'' - dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Zdroj
* NYUGATMAGYARORSZÁGI HIRADÓ . In: *Bibliografia inorečových novín a časopisov na Slovensku do roku 1918.* Martin : Matica slovenská, 1963. 818 s.

Kategória:Denníky na Slovensku
Kategória:Slovenské periodiká
Hvížďalka (prírodná pamiatka)

**Hvížďalka** je prírodná pamiatka ev. č. 1111 na území hlavného mesta Prahy. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Český kras.

## Ochrana
Predmetom ochrany je oporný geologický profil hranice ludlow-přídol, "referencie section" k medzinárodnému stratotypu tejto hranice v Česku, nálezisko skamenelín.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v Prahe

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Vyhláška, ktorou sa určujú chránené prírodné výtvory v Prahe 
* BioLib.cz 
* PP Hvížďalka  
* Plán starostlivosti PP Hvížďalka.pdf 
* PP PP Hvížďalka na webe Pražská príroda 
* lokality.geology.cz/245 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v Prahe
Kategória:Paleontologické lokality v Česku
Kategória:Skalné útvary v Prahe
Kategória:Geologické lokality na území Prahy
Kategória:Pražská plošina
Kategória:Radotín
Kategória:Praha 16
Kategória:Chránená krajinná oblasť Český kras
Kategória:Prírodný park Radotínsko - Chuchelský háj
Hvížďalka

**Hvížďalka** môže byť:

* prírodná pamiatka v Česku, pozri Hvížďalka (prírodná pamiatka)
* časť obce Hříškov v Česku, pozri pod Hvížďalka (Hříškov)
Vyšné Kôprovské sedlo

**Vyšné Kôprovské sedlo**, staršie pomenovanie *Vyšné Kôprové sedlo* (; , , ) je široké sedlo v hlavnej osi Kriváňa, medzi masívom Kôprovského štítu () a Kôprovským chrbtom (). Sedlo je najľahším priechodom z Mengusovskej doliny do Hlinskej doliny.

## Prvé informácie
Najstaršie informácie o *Kôprovskom sedle* pochádzajú z augusta roku 1861 o výstupe poľských horolezcov Józefa Stolarczyka, Edwarda Homolacsa, Stanisława Homolacsa, Władysława Koziebrodzkeho, Ernsta Schauera, Stanisława Wodzickeho a horských vodcov Sameka, Krzeptowsceho, Macieja Sieczka, Jędrzeja Wala staršieho. Prvý zimný prechod sedla uskutočnili E. Baur a Alfred Martin 18. marca 1906. V roku 1886 do sedla postavili chodník.

## Názov
Prvý pomenoval sedlo známy kaukazský horolezec Mór Déchy, keď naň vystúpil v roku 1874 z Kôprovej doliny, preto jeho názov odvodzoval od nej. Pomenovanie *Kôprovské sedlo* platilo pre celú depresiu medzi Kôprovským štítom a Kôprovskou vežou. Pre horolezeckú orientáciu si sedlo vyžiadalo pred prvou svetovou vojnou osobitné mená pre obidve priehlbiny. Vzniklo pomenovanie Nižné Kôprovské sedlo, ktoré bolo v minulosti hojnejšie navštevované a Vyšné Kôprovské sedlo. Vyvýšenina, ktorá je medzi nimi, dostala pomenovanie Kôprovský chrbát. V ročenke Uhorského karpatského spolku v roku 1876 je *Kôprovské sedlo* nazvané ako Diablovina alebo Pekelnitova. Pokiaľ ide o obsah mena je odvodené z názvu Kôprovej doliny, ktorú porastá kôprovníček bezobalný.

## Turistika
* Najľahšia trasa je z Popradského plesa (2:15 hod.) vedúca chodníkom najprv po  Tatranskej magistrále a potom po  modro označenom turistickom chodníku. Zo sedla je možný približne 30 minútový výstup na Kôprovský štít. Zo sedla je možné zostúpiť cez Hlinskú a Kôprovú dolinu na Tri studničky (približne 5 hod.) alebo na Podbanské.

## Referencie

*

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Vyšné Kôprovské sedlo
*Panoráma zo sedla 
*Poloha na turistickej mape

Kategória:Sedlá Vysokých Tatier
Independence

**Independence** môže byť:
* sídlo v USA:
** Independence (Iowa)
** Independence (Kalifornia)
** Independence (Kansas)
** Independence (Kentucky)
** Independence (Louisiana)
** Independence (Minnesota)
** Independence (Missouri)
** Independence (New York)
** Independence (Ohio)
** Independence (Oregon)
** Independence (Utah)
** Independence (Virgínia)
** Independence (Wisconsin)
** Independence County
* trieda lodí, pozri Independence (trieda lodí)
Isabella Rosselliniová

**Isabella Fiorella Elettra Giovanna Rosselliniová** (neprechýlene Isabella Fiorella Elettra Giovanna Rossellini; * 18. jún 1952, Rím, Taliansko) je talianska herečka, modelka a maliarka.

## Život
Pochádzala z umeleckej rodiny – jej otcom bol taliansky režisér Roberto Rossellini a matkou švédska herečka Ingrid Bergmanová. Narodila sa ako dvojička so sestrou Isottou Ingrid. V detstve žila striedavo v Taliansku a vo Francúzsku. V roku 1971 ukončila v Ríme štúdium kostýmového dizajnérstva a svoje znalosti čiastočne uplatnila ako kostymérka vo filmoch vlastného otca. V roku 1972 sa presťahovala do New Yorku, kde pracovala ako prekladateľka pre agentúru *Italian News Bureau* a tiež ako učiteľka taliančiny v *New School for Social Research*. V New Yorku bola tiež reportérkou talianskej televízie RAI.

Koncom 70-tych rokov sa zoznámila a následne vydala za amerického režiséra Martina Scorseseho. Od roku 1982 bola modelkou kozmetickej značky Lancôme. Po rozvode s Scorsesem sa unáhlene vydala za nemeckého modela Jona Wiedemanna, s ktorým tvorila pár do roku 1986. Neskôr žila vo vzťahoch s režisérom Davidom Lynchom (v rokoch 19861991) a s hercom Gary Oldmanom (19941996).

Od polovice 80-tych rokov začala pôsobiť aj ako herečka. Zlomové v jej hereckej kariére bolo účinkovanie v mysterióznom filme Davida Lyncha Modrý zamat (*Blue Velvet*), v ktorom stvárnila hlavnú úlohu speváčky.

Isabella Rosselliniová sa venuje aj maliarstvu a je autorkou autobiografickej knihy *Some of Me* (1997, Niečo o mne). S Jonom Widemannom má dcéru Elletru. Má americké aj talianske občianstvo.

## Filmografia (výber)
* 1985 Biele noci (White Nights)
* 1986 Modrý zamat (Blue Velvet)
* 1990 Divokosť v srdci (Wild At Heart)
* 1992 Smrť jej pristane (Death Becomes Her)
* 1993 Bez strachu (Fearless)
* 1994 Nesmrteľná milenka (Immortal Beloved)
* 1996 Wyatt Earp 
* 1998 Left Luggage
* 2002 Impérium (Empire)
* 2003 The Tulse Luper Suitcases, Part 1: The Moab Story
* 2004 The Tulse Luper Suitcases, Part 2: Vaux to the Sea
* 2006 Pochybná sláva (Infamous)
* 2006 Brand upon the Brain!
* 2008 Milenci (Two lovers)
* 2010 Kura na slivkách (Poulet aux prunes)
* 2010 La Solitudine Dei Numeri Primi
* 2011 Keyhole
* 2012 Du vent dans mes mollets
* 2013 Enemy
* 2013 Joy
* 2015 Closet Monster

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Talianske filmové herečky
Kategória:Talianske modelky
Kategória:Osobnosti z Ríma
Kategória:Osobnosti USA nemeckého pôvodu
Kategória:Držitelia ceny Independent Spirit Award
Kategória:Osobnosti USA talianskeho pôvodu
Kategória:Osobnosti USA švédskeho pôvodu
Kategória:Talianske osobnosti nemeckého pôvodu
Kategória:Naturalizované osobnosti USA
Aba (vojenský veliteľ)

**Aba** (iné zápisy: **Aba Veľký**,**' ; * ? – † [[15. jún]] [[1312]], [[Rozhanovce]], [[Uhorsko]], dnes [[Slovensko]]) bol príslušník nitrianskej vetvy uhorského šľachtického rodu [[Abovci|Aba]], magister, veliteľ vojska [[Matúš Čák Trenčiansky|Matúša Čáka Trenčianskeho]] vyslaného na pomoc východoslovenským oligarchom [[Omodejovci|Omodejovcom]] v boji proti kráľovi [[Karol I. (Uhorsko)|Karolovi I]]. Padol v rozhodujúcej [[Bitka pri Rozhanovciach|bitke pri Rozhanovciach]],**' v ktorej k porážke Omodejovcov prispel aj neskorý príchod ním vedeného vojska.

## Referencie

## Použitá literatúra
* 
* 

Kategória:Úmrtia v 14. storočí
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Úmrtia v 1312
Kategória:Úmrtia 15. júna
Sedmero krkavců

***Sedmero krkavců*** je televízna filmová rozprávka Ludvíka Ráža z roku 1993 natočená na motívy rovnomennej rozprávky bratov Grimmovcov. Rozpráva o statočnej Bohdanke, ktorá sa rozhodla vyslobodiť svojich bratov zo zakliatia krkavcov. Musela podstúpiť ťažkú ​​skúšku, pri ktorej nesmela prehovoriť ani slovko a zlo teda neujde spravodlivému trestu a bude potrestané.

## Dej

Bol jeden otec (Radoslav Brzobohatý) s matkou (Jana Hlaváčová) a tí mali sedem synov. V tej istej dobe žije na zámku Vratislav (Michal Dlouhý) so svojou staršou sestrou Miladou (Ivana Chýlková) a Chrtom (Boris Rösner).

Jedného krásneho dňa pečie matka chlieb, presnejšie sedem chlebov pre svojich sedem synov. Tí vyvádzajú vonku, ale aj napriek varovaniu matky šantia ďalej a jeden z nich hodil poleno otvoreným oknom do kuchyne priamo do cesta. To matku rozčúlilo a prekliala ich na krkavcov. Tí sa premenili v čiernych krkavcov a otvoreným oknom sa rozleteli do sveta. Potom príde na svet Bohdanka. Nevie, že má sedem bratov a oni o nej tiež nevedia. Po zistení, že v truhlici je sedem košieľ, sa dozvedá pravdu. Vydáva sa do sveta, aby ich vyslobodila. Keď ich nájde, bratia jej prezradia, čo preto môže urobiť. Musí holými rukami natrhať žihľavu, zo žihľavy uviť niť, z niti utkať plátno a potom začať šiť. Ale s podmienkou, že nesmie prehovoriť ani slovko, nech sa s ňou deje, čo sa deje. Bude bývať v jaskyni pri potoka, kde má svoj kolovrat. Bohdanka smie len naznačovať pohyby a gestami. 

Na zámku v rovnakom čase žije Vratislav so svojou staršou sestrou Miladou a chrtom. Raz pri prechádzke počujú spev a vydá sa za ním. Vidí Bohdanku a zamiluje sa do nej. Zisťuje, že je nemá a chce si ju vziať za ženu. Bohdanka mu naznačí, že jej ide o pradenie a tak to putovalo na zámok, kde vo dne v noci predo. Bohdanka sa ale nepáči Milade a robí čo môže, aby presvedčila brata, že Bohdanka je čarodejnica. Bohdanke sa narodí syn, to sa Milade moc nepáči. Bohdanka sa spriatelila s Jolanu, ktorú Milada pred zrakmi Bohdanka zavraždila a do kolísky podstrčila mačiatko. Rozhodla sa, že musí zomrieť na hranici ako čarodejnica. Všetci sa divili, že Bohdanka hovorí, a tá vyhodila košele do vzduchu. Objavujú sa Bohdankiny bratia, zastavili chrtov a povedali pravdu, čo Milada vykonala za zlo. Milada s chrt neunikli svojmu trestu - zatvoreniu do pivnici. Všetci sa vracajú domov.

## Obsadenie
* Mária Podhradská - Bohdanka
* Michal Dlouhý - Vratislav
* Ivana Chýlková - Milada
* Jana Hlaváčová - matka
* Radoslav Brzobohatý - otec
* Boris Rösner - Chrt
* Magda Reifová - hlas Bohdanka

## Hudba
Titulnú pieseň k filmu pod názvom "Ten príbeh za náš sen stál" naspievala Marika Gombitová.

## Externé odkazy
* 
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Filmy z 1993
Kategória:České filmy
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Rozprávky
Kategória:Televízne filmy
Slovenské ľudové noviny

***Slovenské ľudové noviny*** bol týždenník, ktorý vychádzal v Bratislave na začiatku 20. storočia.

Noviny vychádzali týždenne, každý piatok v Bratislave, od roku 1910 do 1918. Od 2. decembra 1912 ako orgán Slovenskej ľudovej strany. Ich vydavateľom bol Nakladateľský, kníhkupecký spolok, úč. spol. v Bratislave. Noviny tlačila Kníhtlačiareň Kat. lit. spolku v Bratislave, od roku 1915 Páznamyova lit. úč. spol. v Bratislave.

## Zodpovedný redaktor
* hlavný redaktor bol August Ráth
* zodpovedný redaktor Karol Štefánek
* od 15. júla 1910 bol zodpovedný redaktor Florián Tománek
* neskôr František Skyčák

## Periodicita
Noviny začali vychádzať 15. apríla 1910 ako pokračovanie s výhradou Ľudových novín v Skalici.
* 1910 – I. roč. – 38 čís. – po 81012 str.
* 1911 – II. roč. – 52 čís. – po 8 str.
* 1912 – III. roč. – 52 čís. – po 810 str.
* ...
* 1915 – VI. roč. – 52 čís. – po 46 str.
* ...
* 1918 – IX. roč. – 53 čís. – po 4 str.
* 1919 - X. roč. - 38 č. - po 4-6 s. 
* 1920 - XI. roč. - 51 č. - po 4 s.
* 1921 - XII. roč. - 51 č. - po 4-6 s. 
* 1922 - XIII. roč. - 52 č. - po 4-6 s. 
* 1923 - XIV. roč. - 46 č. - po 4 s.
* 1924 - XV. roč. - 51 č. - po 4-6 s.  
* 1925 - XVI. roč. - 52 č. - po 4-6 s.  
* 1926 - XVII. roč. - 53 č. - po 4-6 s.  
* 1927 - XVIII. roč. - 52 č. - po 4 s.  
* 1928 - XIX. roč. - 52 č. - po 4 s.  
* 1929 - XX. roč. - 53 č. - po 4-8 s.  
* 1930 - XXI. roč. - 16 č. - po 4 s. - vychádzali do 25. apríla 1930  

## Externé odkazy
* ''Slovenské ľudové noviny'' – dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Zdroj
* SLOVENSKÉ ĽUDOVÉ NOVINY. In: *Bibliografia slovenských novín a časopisov do roku 1918*. Zost. Michal Potemra. Martin : Matica slovenská, 1958. 145 s.
* SLOVENSKÉ ĽUDOVÉ NOVINY. In: *Bibliografia slovenských a inorečových novín a časopisov z rokov 1919 - 1938*. Zost. Kipsová et al. Martin : Matica slovenská, 1968. 1074 s.

Kategória:Týždenníky na Slovensku
Kategória:Hlinkova slovenská ľudová strana
Sokol (slovenský časopis, 1860 – 1861)

**Sokol : Časopis pre krásno umenie a literatúru** bol slovenský časopis, ktorý vychádzal v Banskej Štiavnici v 19. storočí.

Vychádzal trikrát mesačne v rokoch 1860 a 1861. Jeho redaktor a vydavateľ bol Pavol Dobšinský, tlačil sa u Fraňa Lorbera v Banskej Štiavnici.

## Periodicita
Prvé číslo vyšlo 5. mája 1860, posledné 15. októbra 1861
* 1860 – I. roč. – 23 čísel – 204 s.
* 1861 – II. roč. – 22 č. – 178 s.

## Externé odkazy
* ''Sokol'' – dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Zdroj
* SOKOL. In: *Bibliografia slovenských novín a časopisov do roku 1918*. Zost. Michal Potemra. Martin : Matica slovenská, 1958. 145 s.

Kategória:Časopisy na Slovensku
Kategória:Banská Štiavnica
Kategória:Týždenníky na Slovensku
Sokol (slovenský časopis, 1862 – 1869)

**Sokol : Obrázkový časopis pre zábavu, krásno, umenie, vedy a literatúru** neskôr **Obrázkový časopis pre zábavu a poučenie** bol slovenský časopis, vychádzajúci v 19. storočí.

Časopis vychádzal v rokoch 18621869 raz mesačne v Budíne, od ročníka II. dvakrát mesačne a od roku 1863 v Skalici.

Zodpovedný redaktor a vydavateľ bol Viliam Pauliny-Tóth.

## Periodicita
* 1862 – roč. I. – 12 čísel – 484 strán
* 1863 – roč. II. – 24 č. – 570 s.
* 1864 – III. roč. – 24 č. – 476 s.
* 1865 – IV. roč. – 24 č. – 476 s.
* 1866 – V. roč. – 12 č. – 436 s.
* 1867 – VI. roč. – 12 č. – 384 s.
* 1868 – VII. roč. – 12 č. – 384 s.
* 1869 – VIII. roč. – 12 č. – 384 s.

## Externé odkazy
* ''Sokol'' – dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Zdroj
* SOKOL. In: *Bibliografia slovenských novín a časopisov do roku 1918*. Zost. Michal Potemra. Martin : Matica slovenská, 1958. 145 s.

Kategória:Časopisy na Slovensku
Kategória:Slovenské periodiká
Alan Taylor

**Alan Taylor** (* 1959, USA) je americký režisér, producent a scenárista.

## Kariéra
Taylor pracoval na mnohých televíznych seriáloch, najčastejšie pre stanicu HBO. V seriáli *[[Sopranovci]]* pôsobil ako režisér počas jeho prvej, štvrtej, piatej a šiestej série. Dohromady zrežíroval deväť častí. V roku 2005 zrežíroval štvrtú časť druhej série seriálu *[[Nezvestní]]*. V roku 2007 zrežíroval pilotnú epizódu seriálu *[[Mad Men]]* a niekoľko ďalších. Pre seriál *[[Game of Thrones]]* zrežíroval dve časti prvej série, štyri časti druhej série a bude režisérom aj v nadchádzajúcej siedmej sérii.

Taylor zrežíroval aj päť filmov: *Palookaville*, *The Emperor's New Clothes*, *Kill the Poor*, *Thor: Temný svet* a *Terminator Genisys*.

## Filmografia

### Celovečerné filmy

### Televízne seriály

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Filmoví režiséri USA
Kategória:Scenáristi USA
Kategória:Televízni režiséri USA
Kategória:Televízni producenti USA
U Závisti

**U Závisti** (niekedy tiež **K Závisti**) je prírodná pamiatka ev. č. 1108 na území hlavného mesta Prahy blízkosti oppida Závist v k. ú. Zbraslav, mestská časť Praha 5. Ide o skalnú stenu pozdĺž južnej časti Komořanskej ulice pri moste Závodu mieru, priamo nad autobusovou zastávkou *Nádraží Zbraslav*. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.

## Ochrana
Predmetom ochrany je odkryv letenského súvrstvia ordoviku, ktorý sa radí medzi veľmi zachovalé s rozsiahlym mikropaleontologickým náleziskom.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v Prahe
* Oppidum Závist

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Vyhláška, ktorou sa určujú chránené prírodné výtvory v Prahe 
* BioLib.cz 
* PP U Závisti na webe Pražská príroda 
* PP U Závisti  
* Geologické lokality.cz 
* Plán starostlivosti o PP U Závisti.pdf  

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v Prahe
Kategória:Skalné útvary v Prahe
Kategória:Geologické lokality na území Prahy
Kategória:Paleontologické lokality v Česku
Kategória:Pražská plošina
Kategória:Hřebeny
Kategória:Zbraslav
Kategória:Územia európskeho významu v Česku
Kategória:Prírodný park Modřanská rokle - Cholupice
Porterova analýza piatich síl

náhľad|Grafické znázornenie Porterovho modelu piatich síl

**Porterov model piatich síl** () patrí k základným a zároveň najvýznamnejším nástrojom pre analýzu konkurenčného prostredia firmy a jej strategického riadenia. Tvorcom modelu je profesor Michael Eugene Porter z Harvard Business School, Institute for Strategy and Competitiveness.

Hlavnou úlohou Porterovho modelu je nájsť pozíciu pre spoločnosť, v ktorej sa môže najlepšie brániť proti konkurenčným silám. Porterova analýza je vhodná pre vyhodnotenie strategických príležitostí a hrozieb konkurencie. Analýza skúma oblasti ktoré určujú chovanie konkurentov a to: riziko vstupu potenciálnych konkurentov, rivalitu stávajúcich konkurentov, vyjednávaciu silu dodávateľov a odberateľov a hrozbu substitučných produktov.

## Model piatich síl

### Riziko vstupu potenciálnych konkurentov
Ako ľahké alebo ťažké je pre nového konkurenta vstúpiť na trh? Aké existujú bariéry vstupu?

Hrozba vstupu novej konkurencie na trh je veľmi dôležitá obzvlášť na nových, rýchle sa rozvíjajúcich oboroch, kde nie je známy celkový objem trhu alebo kde objem veľmi rýchlo rastie.

### Rivalita medzi existujúcimi konkurentmi
Je medzi existujúcimi konkurentmi silný konkurenčný boj? Je na trhu jeden dominantný konkurent?

Pri analýze konkurenčnej rivality je dôležité preskúmať konkurenčné tlaky na danom trhu, koľko nás bude vstup na trh stáť, aby sa niekto o našich produktoch alebo službách dozvedel, ako budeme schopný v praxi rozvinúť naše konkurenčné výhody a či vôbec budeme schopný udržať krok s konkurenciou.

### Vyjednávacia sila odberateľov
Ako silná je pozícia odberateľov? Môžu spolupracovať a objednávať väčšie objemy?

Vyjednávacou silou odberateľov, alebo inak nakupujúcich, sa myslí hlavne vyjednávacia sila o cene. Môže prebiehať formou priamou, kedy skutočne nastane konfrontácia so zákazníkom alebo nepriamo kedy zákazník začne odoberať buď menšie množstvo produktov alebo služieb alebo odíde so svojím dopytom niekam inam.

### Vyjednávacia sila dodávateľov
Ako silná je pozícia dodávateľov? Jedná sa o monopolných dodávateľov, je ich málo alebo naopak veľa?

Sila dodávateľov je prirodzene tým väčšia, čím viac sme na nej závislý. Preto je potrebné si zodpovedať otázky technologickej závislosti na dodávateľoch, prítomnosť alternatívnych dodávateľov u nás aj v zahraničí, mieru konkurencie medzi dodávateľmi v danej oblasti, a podobne.

### Hrozba substitučných výrobkov
Ako ľahko môžu byť naše produkty a služby nahradené inými?

Substitútmi máme na mysli čokoľvek, čo môže určitým spôsobom nahradiť zákazníkovi produkt alebo službu, ktorá je poskytovaná práve našou firmou.

## Iné projekty

## Zdroje
*PORTER, Michael E. Competitive Strategy: Techniques for Analyzing Industries and Competitors. New York: Free Press, 1980.
*PORTER, Michael E., ARGYRES, Nicholas, MCGAHAN, Anita M. An Interview with Michael Porter. The Academy of Management Executive, 2002.
*Analýza 5 síl
*Porterova analýza 5 síl 
*Porterova analýza

Kategória:Manažment
Kategória:Prieskum trhu
Wojtech

**Wojtech : Cirkevný poučno-zábavný List pre Dom a Wýchovu** bol mesačník, ktorý vychádzal na Slovensku v druhej polovici 19. storočia.

Vychádzal raz mesačne v Trnave. Jeho redaktorom bol Štefan Rúčka, vydavateľom Ondrej Radlinský. Mesačník sa tlačil u Žigmunda Wintera v Trnave.

## Periodicita
* 1866/1867 - 12 čísiel - 96 s.
* 1868 - II. ročník
* 1869 - III. roč. - 12 č. - 96 s.

## Noviny v elektronickej podobe
* ''Wojtech'' - dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Zdroj
* WOJTECH. In: *Bibliografia slovenských novín a časopisov do roku 1918*. Zost. Michal Potemra. Martin : Matica slovenská, 1958. 145 s.

Kategória:Slovenské periodiká
Kategória:Mesačníky na Slovensku
Oldřich Čepelka

**Oldřich Čepelka** (* 27. júl 1948, Náchod) je český sociológ a autor odborných a beletristických textov.

## Životopis
Pochádza z náchodskej intelektuálnej rodiny hudobníka a učiteľky. Otec Oldřich Čepelka (18971968) bol náchodským hudobným pedagógom, výborným huslistom, skladateľom, dirigentom dychových hudieb, majiteľom súkromnej hudobnej školy, od roku 1950 riaditeľom štátnej Hudobnej školy.

Oldřich Čepelka mladší študoval v rokoch 196671 odbor sociológia na Filozofickej fakulte Karlovej univerzity v Prahe (1977 titul PhDr.). Zamestnaný postupne v n.p. Tepna Náchod, v pobočke Ústavu pre filozofiu a sociológiu ČSAV v Ústí nad Labem, v Uranových dílech Hamr a v s. p. Diamo Stráž p. R. Od 1992 samostatne podniká, od roku 2001 je jediným spoločníkom a konateľom s.r.o. Tima Liberec.

Predmetom podnikania boli postupne výroba a predaj manažérskych diárov, vyhľadávanie kandidátov pre manažérske a odborné pozície vo firmách, sociologické a marketingové prieskumy a poradenstvo pre mestá a obce, malé a stredné podniky, neziskové organizácie a miestne akčné skupiny pracujúce metódou Leader (teraz v rámci komunitne vedeného miestneho rozvoja).

## Hlavné kompetencie

* evaluácie (hodnotenie) operačných programov (OP) a programov rozvoja vidieka ČR
* príprava projektov a projektových žiadostí pre financovanie z OP
* realizácie a administrácia projektov financovaných z fondov EÚ
* lektorská činnosť v problematike EÚ a rozvoja vidieka
* analýzy, hodnotiace štúdie, plány a stratégie rozvoja miest a vidieckych regiónov

Propagátor hnutia miestnych akčných skupín (MAS) a metódy Leader (od r. 2001), spoluzakladateľ Asociácie MVO v Libereckom kraji (2002), miestnych akčných skupín (od 2003) a celoštátnej Asociácie neštátnych neziskových organizácií ČR (2003). Angažoval sa v návrhoch opatrení na zníženie administratívy a zvyšovanie transparentnosti v projektoch z pozície žiadateľov a prijímateľov (vlastná iniciatíva pre MMR, MŠMT a Výbor Senátu ČR 2011-12). V roku 2014 humoristická kniha z vlastného života *Maléry a já* (nakl. Petrklíč, 376 strán).

## Odborné publikácie (výber)
* autor príručky a učebnice *Práce s veřejností v nepodnikatelském sektoru* (Omega, Liberec 1997), ISBN 80-902376-0-6
* autor publikácie *Iniciativa Evropské unie LEADER pro rozvoj venkova* (MMR, Praha 2001)
* autor *Průvodce neziskovým sektorem Evropské unie* (2 diely v r. 2003), ISBN 80-902376-3-0, 80-902376-4-9 (2. diel sa zaoberá partnerstvom, sociálnou ekonomikou a účasťou verejnosti v rozhodovaní)
* autor publikácie *Místní partnerství a rozvoj venkova* (príprava na iniciatívu LEADER) (Omega, Liberec 2004)
* autor štúdie *Místní akční skupiny v ČR v roce Pět* (Tima, Liberec 208)
* autor *Příručky pro projektová partnerství* (I), editor Ota Potluka (Úrad vlády ČR 2012), ISBN 978-80-7440-062-9
* spoluautor a editor publikácie *Další vzdělávání v Libereckém kraji* (AIVD a Tima Liberec 2012), ISBN 978-80-904531-4-2

## Citát

## Referencie

*

## Externé odkazy
* Profil na andromedia.cz 
* Zoznam diel v Databázi Národní knihovny ČR 

Kategória:Českí sociológovia
Kategória:Osobnosti z Náchoda
Most cez údolie Hosťovského potoka

**Most cez údolie Hosťovského potoka** je diaľničný most, ktorý prevádza Rýchlostnú cestu R1 ponad tiahle údolie potoka Hosťová medzi Nitrou a Zlatými Moravcami. Z konštrukčného a aj architektonického hľadiska je unikátny tým, že oba dopravné pásy rýchlostnej cesty sú vedené po jednom mostnom telese, čo je pomerne nezvyklé. Dôvodom na uplatnenie takéhoto architektonického riešenia bola značná výška prevádzanej komunikácie nad terénom. Tá spoločne s požiadavkami na založenie pilierov v pomerne problematickom geologickom podloží umožnila finančne aj technicky vykompenzovať staticky mimoriadne náročnú konštrukciu. Navyše, kombináciou rôznych metód výstavby a pomerne veľkého rozpätia bolo umožnené vybudovať relatívne efektívne takmer jeden kilometer dlhé premostenie za necelé dva roky. Ide o prvý zo série celkovo piatich mostov, ktorý bol pomocou ťažkej výsuvnej skruže triedy OPS vybudovaný na území Slovenska. Ďalšie štyri sa pritom nachádzajú na Diaľnici D1 medzi Levočou a Prešovom. Most je vybudovaný na stavebnom úseku R1 Selenec - Beladice, ktorý bol súčasťou PPP projektu.

## Architektonické a konštrukčné riešenie
Z odborného hľadiska možno nosnú konštrukciu mosta popísať ako 17-poľový komorový nosník s rozpätiami polí od 33 do 69 m s veľmi vyloženými konzolami. Samotný nosník je široký iba 6,5 m, čo z celkovej šírky nosnej konštrukcie 25,66 m predstavuje iba niečo vyše štvrtiny. Pritom celá tiaž tak nosnej konštrukcie, ako aj vozidiel premávajúcich po moste je prenášaná cez piliere do podložia iba cez tento nosník. Väčšina tiaže spôsobenej premávkou však nepôsobí priamo na nosník, ale len sprostredkovane, cez 10,25 široké konzoly. Tieto konzoly boli vopred vyrobené ako prefabrikáty. Takéto konštrukčné riešenie je značne náročné na kvalitu zhotovenia projektu a aj samotnú realizáciu, pôsobí však štíhlo a je esteticky omnoho prijateľnejšia.

Spomínaný nosník, vysoký od 2,6 do 4 m je dutý, dutina (odborne nazývaná komora) je sprístupnená cez oporu mostu jeho údržbe. V komore sú tiež vedené predpínacie laná, ktoré napínajú nosník, čím zvyšujú možnosť jeho zaťaženia.

Celá nosná konštrukcia je uložená na 16 pilieroch a dvoch oporách. Piliere majú v priereze tvar písmena X z tohto dôvodu, aby mohli byť na nich bez ďalšieho debnenia vybudované zárodky nosníka, na ktoré sa následne nasunula výsuvná skruž. Najvyšší pilier má výšku 30 m.

## Postup výstavby
Mostovka mostu bola budovaná postupne, a to tak v priečnom ako aj pozdĺžnom smere. Najprv sa zhotovoval hlavný nosník. Na jeho vybudovanie sa v desiatich centrálnych poliach využila ťažká horná výsuvná skruž BERD, krajné polia sa budovali na pevnej skruži. S postupným budovaním nosníka sa začali na už vybudované polia vešať vopred zhotovené vzpery, ktoré sa napokon doskou v hornej časti mosta zmonolitnili s nosníkom.

## Referencie

Kategória:Diaľničné mosty na Slovensku
Kategória:Stavby v okrese Nitra
Majstrovstvá Európy v hádzanej žien 2016

**Majstrovstvá Európy v hádzanej žien 2016** bol v poradí 12. turnaj majstrovstiev Európy v hádzanej žien, ktoré organizuje Európska hádzanárska federácia (EHF). Konal sa v piatich švédskych mestách: Göteborg, Helsingborg, Kristianstad, Malmö a Štokholm, v dňoch od 4.18. decembra 2016, za účasti 16 tímov. Kandidatúra Švédska dostala právo organizovať ME 2016 na kongrese EHF 23. júna 2012. Švédsko bolo organizátorom európskeho šampionátu žien druhýkrát, predtým hostilo toto podujatie v roku 2006. Titul obhájilo , ktoré vo finálovom stretnutí zvíťazilo nad .

Turnaj zároveň slúžil ako jedno z kvalifikačných podujatí európskych družstiev na Majstrovstvá sveta 2017, ktoré sa uskutočnia v Nemecku. Kvalifikovali sa na ne 3 najlepšie družstvá.

## Voľba organizátora
Počiatočný záujem v roku 2009 o usporiadanie turnaja prejavili 2 krajiny: Švédsko a Turecko. Svoju oficiálnu žiadosť v septembri 2011 predložili obe kandidatúry. V roku 2012 však došlo k odvolaniu tureckej kandidatúry a jediným uchádzačom sa tak stalo iba Švédsko. To bolo aj odsúhlasené za organizátora na kongrese v Monaku v júni 2012. 

## Kvalifikácia

## Arény
Pôvodne bolo navrhnutých 7 dejísk v šiestich švédskych mestách, neskôr sa ich počet upravil na päť:

## Nasadenie do výkonnostných košov
Družstvá boli pred žrebovaním, ktoré sa uskutočnilo 10. júna 2016, nasadené do nasledovných výkonnostných košov: 

## Výsledky
### Základné skupiny
#### Skupina A
* Štokholm

#### Skupina B
* Kristianstad

#### Skupina C
* Malmö

#### Skupina D
* Helsingborg

----

### Nadstavbové skupiny
#### Skupina I
* Göteborg

#### Skupina II
* Helsingborg

### Play-off
* Göteborg

#### Stretnutie o 5. miesto

#### Semifinále

#### Stretnutie o 3. miesto

#### Finále

## Konečné poradie

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka ME 2016  /
* Oficiálna stránka Európskej hádzanárskej federácie 
* Oficiálna stránka Švédskeho hádzanárskeho zväzu 
* 

## Zdroje
* ME 2016 na stránke Európskej hádzanárskej federácie 
* ME 2016 na stránke todor66.com 
* ME 2016 na stránke the-sports.org  

Kategória:Hádzaná v 2016
Kategória:Majstrovstvá Európy v hádzanej žien
Hádzaná
Kategória:2016 vo Švédsku
Attalos (Pergamon)

**Attalos** () bol olympijský víťaz v tethrippe v 3. stor. pred Kr., jeho syn Attalos sa stal vládcom pergamského kráľovstva.

Epigrafické nálezy *IvP I 10* a *IvP I 11* (Fränkel, Max. Die Inschriften von Pergamon,  Berlin 1890-1895) objavené v archeologickej lokalite starovekého Pergamu (datované do roku 263 pred Kr.) uvádzajú, že Attalos, brat Filetaira z Pergamu (podľa historika L. Morettiho bol adoptívnym synom Filetaira) bol víťaz na olympijských hrách v tethrippe žrebcov (alebo mladých koní) a i to, že jeho štvorzáprah bol najrýchlejší aj na maloázijských hrách (koine Asias).
 
Attalos a jeho manželka Antiochis boli rodičmi pergamského kráľa                       Attala I. Ich vnuci (vrátane kráľa Eumena II.) boli víťazi v jazdeckých pretekoch na panatenajských hrách o storočie neskôr. Slávu jeho rodiny oslavuje aj epigram pripisovaný filozofovi Arkesilaovi: *„Pergamos slávny je nielen zbraňami, ale aj koňmi; často je chválený v Pise za svoje víťazstvá v hrách. Akže však smrteľník môže vyrieknuť Diovu vôľu, Pergamos ešte raz príde ku väčšej sláve a cti.“*

Attalos si olympijské víťazstvo vybojoval pravdepodobne na 126. hrách v roku 276 pred Kr.    
          
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v tethrippe
Kategória:Attalovci