Republikánska strana (USA)

**Republikánska strana**, neformálne známa ako **Grand Old Party** (**GOP**), je hlavnou konzervatívnou a pravicovou politickou stranou v Spojených štátoch. Vznikla v 50. rokoch 19. storočia ako hlavný rival Demokratickej strany a odvtedy tieto dve strany dominujú americkej politike.

Republikánska strana bola založená v roku 1854 aktivistami proti otroctvu, ktorí sa postavili proti územnému zákonu Kansas-Nebraska Act a rozšíreniu otroctva na ďalšie územia USA. Rýchlo si získala podporu na severe, kde pritiahla bývalých whigov, prívržencov Strany slobodnej pôdy a bývalých podporovateľov hnutia Nič neviem (*Know Nothing*). Zvolenie Abrahama Lincolna za prezidenta Spojených štátov v roku 1860 viedlo k odtrhnutiu južných štátov a vypuknutiu americkej občianskej vojny. Pod vedením Lincolna a kongresu kontrolovaného republikánmi strana viedla úsilie o zachovanie Únie, porážku Konfederácie a zrušenie otroctva. Počas obdobia rekonštrukcie sa republikáni snažili rozšíriť ochranu občianskych práv na oslobodených otrokov, ale koncom 70. rokov 19. storočia strana presunula svoju pozornosť na obchodné záujmy a priemyselnú expanziu. Na konci 19. a začiatku 20. storočia dominovala v národnej politike, presadzovala ochranné clá, rozvoj infraštruktúry a *[[laissez-faire]]* hospodársku politiku, pričom sa vyrovnávala s vnútornými rozkolmi medzi progresívnymi a konzervatívnymi frakciami. Podpora strany klesla počas Veľkej hospodárskej krízy v 30. rokoch 20. storočia, kedy koalícia Nového údelu preformovala americkú politiku. Republikáni sa vrátili k národnej moci po voľbách v roku 1952, keď bol zvolený za prezidenta Dwight D. Eisenhower, ktorého umiernený konzervativizmus odzrkadľoval pragmatické prijatie mnohých programov éry Nového údelu.

Po ére občianskych práv sa Republikánska strana uchýlila k južnej stratégii, ktorá oslovila mnohých bielych voličov nespokojných s podporou demokratov pre občianske práva. Zvolenie Ronalda Reagana za prezidenta v roku 1980 preorientovalo národnú politiku a pod vlajkou Republikánskej strany spojilo koalíciu zástancov voľného trhu, sociálnych konzervatívcov a vojnových jastrabov v zahraničnej politike. Od roku 2009 sa strana posunula k pravicovému populizmu, čo vyvrcholilo zvolením Donalda Trumpa v roku 2016, ktorého štýl vedenia a politický program – často označovaný ako trumpizmus – preformulovali identitu strany. V 20. rokoch 21. storočia sa strana posunula smerom k neliberalizmu, pričom od začiatku Trumpovho druhého prezidentského obdobia v roku 2025 vedci zaznamenali v USA úpadok demokracie. Významná časť strany sa začala identifikovať ako bieli nacionalisti. V 21. storočí získava Republikánska strana najväčšiu podporu vo vidieckych oblastiach a menších mestách, pričom časť voličov tvoria aj predmestia mimo veľkých metropol a niektoré stredozápadné mestské aglomerácie. Medzi jej voličmi sa tradične udržiava výrazná opora u bielych mužov naprieč všetkými úrovňami vzdelania vrátane vysokoškolského, evanjelikálnych kresťanov, seniorov a mužov, zatiaľ čo medzi voličmi bez vysokoškolského vzdelania získava strana podporu aj u niektorých etnických menšín.

V ekonomických otázkach si strana od svojho vzniku zachováva prokapitalistický postoj. V súčasnosti podporuje Trumpovu merkantilistickú politiku, vrátane dovozných ciel na všetky krajiny v najvyššej výške na svete, pričom sa stavia proti globalizácii a voľnému obchodu. Podporuje tiež nízke dane z príjmu a dereguláciu, pričom sa stavia proti odborom, verejnému zdravotnému poisteniu a jednotnej zdravotnej starostlivosti. V sociálnych otázkach sa zasadzuje za obmedzenie potratov a podporuje niektoré tvrdé politiky v oblasti boja proti zločinu, ako je trest smrti, ale je rozdelená v otázke zákazu rekreačného užívania drog. Podporuje vlastníctvo strelných zbraní, uvoľnenie obmedzení týkajúcich sa strelných zbraní a je proti právam transrodových osôb. Názory na prisťahovalectvo sa v rámci strany líšia; vo všeobecnosti podporuje obmedzené legálne prisťahovalectvo, ale je silne za tvrdé zásahy proti nelegálnej imigrácii a deportáciu osôb bez trvalého právneho postavenia, ako sú prisťahovalci bez dokladov a osoby s dočasným chráneným štatútom. V zahraničnej politike strana väčšinou podporuje pomoc USA Izraelu, ale je rozdelená v otázke pomoci Ukrajine a zlepšovania vzťahov s Ruskom, pričom vzostup Trumpa posilnil izolacionistické frakcie v zahraničnej politike.

## Republikánski prezidenti

K roku 2021 sa na tomto poste vystriedalo celkovo 19 republikánskych prezidentov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 


Kategória:Politické strany v USA