open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Centrálne Srbsko

**Centrálne Srbsko** (po srbsky *Centralna Srbija* / *Централна Србија*) je názov pre tú časť Srbska, ktorá nepatrí ani do Vojvodiny, ani do Kosova. V čase SFRJ sa územie označovalo ako **Užšie Srbsko** (po srbsky *Uža Srbija* / *Ужа Србија*). Najväčším mestom regiónu a jeho neoficiálnou metropolou je Belehrad, ďalšie veľké mestá sú Niš a Kragujevac.

Na rozdiel od Vojvodiny a Kosova nejde o administratívnu jednotku a nemá vlastné orgány. Územie priamo spravujú celosrbské orgány. Pojem "Centrálne Srbsko" je ale v praxi nevyhnutný ako "náprotivok" pojmov Vojvodina a Kosovo. 

## Administrativne členenie
Na území Centrálneho Srbska sa nachádza 17 obvodov (po srbsky "okruzi") a mesto Belehrad (považované aj za ďalší obvod):
* Mesto Belehrad
* Borský obvod
* Braničevský obvod
* Jablanický obvod
* Kolubarský obvod
* Mačviansky obvod
* Moravický obvod
* Nišavský obvod
* Pčinjský obvod
* Pirotský obvod
* Podunajský obvod
* Pomoravský obvod
* Rasinský obvod
* Rašský obvod
* Šumadijský obvod
* Toplický obvod
* Zaječarský obvod
* Zlatiborský obvod

## Galéria

Image:SvetiSavaChurchBelgrade.jpg|Belehradský chrám Svätého Sávu
Image:Golubac.JPG|Golubac


Kategória:Srbsko
Požecko-slavónska župa

**Požecko-slavónska župa** () je jedna z chorvátskych žúp. Patrí k tým stredne veľkým, leží na východe krajiny, v Slavónsku a jej hlavným mestem je Požega.

## Charakter župy
Župa hraničí na juhu s Brodsko-posávskou župou, na severe s Osijecko-baranjskou župou, Viroviticko-podrávskou a Bjelovarsko-bilogorskou župou, na západe potom ešte zo Sisacko-moslavinskou župou. Jej územie je nížinné pri hraniciach s ostatnými župami a v strede hornaté; nachádza sa tu totiž chrbát Požeška, vystupujúci do nadmorskej výšky až 610 m. Vzhľadom na to tadiaľ neprebiehajú žiadné hlavné ťahy. Veľká časť územia župy je doposiaľ poničená po vojne v 90. rokoch 20. storočia.

## Významné mestá
* Požega (hlavné mesto)
* Lipik
* Pakrac
* Pleternica

## Iné projekty

Kategória:Župy v Chorvátsku
Kategória:Slavónsko
Administratívne členenie Srbska

**Administratívne členenie Srbska** je takéto:

## Regióny
náhľad|Administratívne členenie – štatistické regióny
Srbsko sa na najvyššej úrovni delí na päť tzv. „štatistických regiónov“ a tie sú:
*Belehrad
*Južné a východné Srbsko
*Kosovo a Metohija
*Šumadija a západné Srbsko
*Vojvodina

### Autonómne kraje
Ústava Srbska rozpoznáva dva *autonómne kraje* (*autonómne pokrajiny*; j.č. ):
*Autonómny kraj Vojvodina, skrátene Vojvodina, s hlavným mestom Nový Sad
*Autonómny kraj Kosovo a Metohija (alebo nepresne Kosovský autonómny kraj), skrátene Kosovo a Metohija (alebo nepresne Kosovo), s hlavným mestom Priština, ktorý je v súčasnosti pod názvom „Kosovo“ pod medzinárodnou správou a ktorý sa 17. februára 2008 vyhlásil za zvrchovanú Kosovskú republiku

## Obvody
náhľad|Administratívne členenie – okresy
Na nižšej úrovni sa Srbsko delí na **obvody** (alebo okresy; j.č. ):
*vo Vojvodinskom autonómnom kraji:
**Juhobáčsky obvod 
**Juhobanátsky obvod
**Severobáčsky obvod
**Severobanátsky obvod
**Stredobanátsky obvod
**Sriemsky obvod
**Západobáčsky obvod
*v Centrálnom Srbsku:
**Mesto Belehrad
**Borský obvod
**Braničevský obvod
**Jablanický obvod
**Kolubarský obvod
**Mačviansky obvod
**Moravický obvod
**Nišavský obvod
**Pčinjský obvod
**Pirotský obvod
**Podunajský obvod
**Pomoravský obvod
**Rasinský obvod
**Rašský obvod
**Šumadijský obvod
**Toplický obvod
**Zaječarský obvod
**Zlatiborský obvod 
*v Kosove (Autonómnom kraji Kosovo a Metohija):
**Obvod Gjakova (Đakovický obvod)
**Obvod Gjilan (Gnjilanský obvod)
**Obvod Mitrovica (Kosovskomitrovický obvod)
**Obvod Peja (Pećský obvod)
**Obvod Prishtinë (Prištinský obvod)
**Obvod Prizreni (Prizrenský obvod)
**Obvod Ferizaji (Uroševacký obvod)

## Obce
náhľad|Administratívne členenie – obce
Obvody sa zas delia na **obce** (po srbsky j.č. "opština"). Srbské "obce" sa napriek svojmu názvu svojou veľkosťou, ako aj skutočnosťou, že zahŕňajú mestá a dediny, prakticky podobajú skôr slovenským okresom. Pozri obec (Srbsko).

## Terminológia
Na stránkach slovenského Úradu geodézie sa "pokrajina" oficiálne prekladá ako "kraj", ale na oficiálnych srbských stránkach v slovenčine (slovenčina je vo Vojvodine úradný jazyk) sa prekladá ako "pokrajina" a inak sa možno sa stretnúť aj s prekladom "oblasť" alebo (pod vplyvom anglickej tlače) "provincia". Autor *Srbochorvátsko-slovenského slovníka* Emil Horák navrhuje aj v „spisovnej“ slovenčine používať pre autonómne územia v Srbsku (Vojvodina a Kosovo) názov "pokrajina".

Na oficiálnych srbských stránkach v slovenčine sa srbské "okrug" prekladá ako "obvod", ale inak sa možno stretnúť aj s prekladom "okres" alebo zriedkavo "okruh" (o okruhoch sa naopak zvyčajne hovorí najmä v súvislosti s Ruskom).

Na oficiálnych srbských stránkach v slovenčine sa srbské "opština" prekladá ako "obec".
Plav

**Plav** môže byť:
* obec v Česku, pozri Plav (Česko)
* obec v Čiernej Hore, pozri Plav (obec, Čierna Hora)
* časť tejto obce, mesto v Čiernej Hore, pozri Plav (mesto, Čierna Hora)
* potok na Orave, pozri Plav (potok)
Medzinárodná organizácia Frankofónie

náhľad|upright=1.5|Členovia a účastníci frankofónie

**Medzinárodná organizácie Frankofónie** (, skratka **OIF**) alebo skrátene **Frankofónia** (*La Francophonie*) je medzinárodná organizácia po francúzsky hovoriacich a „spriaznených“ štátov. Vznikla v roku 1970 v meste Niamey.

V roku 2020 organizácia zahŕňala 54 členských štátov (spravidla bývalé francúzske kolónie), 7 pridružených štátov a 27 pozorovateľských štátov (vrátane Slovenska). Predpokladom prijatia nie je stupeň používania francúzštiny, ale prevládajúca prítomnosť francúzskej kultúry a francúzskeho jazyka v identite členského štátu, ktorá zvyčajne vyplýva zo vzájomného pôsobenia Francúzska s ostatnými štátmi v dejinách.

20. marec je všeobecne celosvetovo uznávaný ako deň, Medzinárodný deň Frankofónie.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* francophonie.org – oficiálna stránka organizácie


Frankofónia
Frankofónia
Kategória:Kultúra vo Francúzsku
Kategória:Organizácie založené v 1970
Pupok sveta

**Pupok sveta** alebo **stred sveta** bolo v staroveku rituálne, posvätné, "čestné miesto uprostred (sveta)". 

Vo všetkých príkladoch "Pupkov sveta" existuje dostatok dokladov, že išlo o miesta, ktoré sa držali vo všeobecnej úcte ako strediská geodézie, geometrie a geomantie. „Pupky sveta“ často mávali istú spojitosť s meteoritmi – kameňmi spadnutými z neba. Mnohé z týchto miest mali svoj „stredový kameň“ či kameň „slnečný“ alebo „základný“, ktorý niekedy sprevádzala povesť o tyči, či stĺpe zarazenom do zeme alebo o obelisku, ktorý sa tam vztýčil. Každé z nich sa navyše spodobovalo ako prvotný stred stvorenia, z ktorého povstáva všetko ostatné: „Svätý stvoril svet ako embryo. A ako embryo rastie od pupka von, tak boh začal tvoriť svet od jeho pupku a odtiaľ bol potom svet rozprestretý rôznymi smermi". 

Medzi najznámejšie "Pupky sveta" patrí Veľkonočný ostrov, ktorý sa nazýval „Oči hľadiace na nebo“, ale nazýval sa aj Te-Pito-O-Te-Henua, teda „Pupok sveta“, menom, ktoré mu podľa starovekých mýtov dal sám božský kráľ Hotu Matua. 

Ďalším známym "Pupkom sveta" je hlavné mesto Inkskej ríše Cusco ležiace vysoko v peruánskych Andách. V pôvodnom inkskom chráme Coricancha na mieste nazývanom "Qusqu Qara Rumi" - Obnažený pupočný kameň, kde podľa mýtov deti Slnka vtĺkli do zeme celý Virakočov prút.

Za "pupok sveta" sa považovala aj egyptská Gíza/On, ktorej vládol Usíre. 

Významný stred sveta je aj Umbilicus urbis (nazývaný aj omfalos) na Forum Romanum v Ríme. 

Snáď najznámejším príkladom je kamenný "omfalos" (mýtický stred sveta; okrúhly posvätný kameň; pupok sveta) z gréckych Delf, najpreslávenejšieho strediska geomantie v klasickom svete. V gréckej mytológii sa stotožňoval s kameňom, ktorý bol podstrčený obludnému bohu času Kronosovi, ktorý požieral svoje vlastné deti – namiesto malého Dia. Keď Zeus dospel, Kronosovi sa pomstil; „zvrhol ho z oblohy do najhlbších hlbín vesmíru“, najprv ho však prinútil onen kameň vydáviť: „Dopadol presne do stredu sveta, do svätyne v Delfách.“

Kategória:Mytológia
Galatasaray SK

**Galatasaray Spor Kulübü** je turecký športový klub so sídlom v Istanbule. Preslávený je najmä pre jeho futbalové družstvo. Jeho zakladateľom bol Ali Sami Yen v roku 1905.

Galatasaray vyhral tureckú najvyššiu súťaž 16-krát, v roku 2000 získal Pohár UEFA a Superpohár UEFA.

V zatiaľ poslednej sezóne 2006-07 získal 3. miesto.

## Slávni hráči
* Gheorghe Hagi
* Gheorghe Popescu
* Emre Belözoğlu
* Okan Buruk
* Arif Erdem
* Umit Davala
* Adrian Ilie
* Hasan Şaş
* Mario Jardel
* Frank de Boer
* Roman Kosecki
* Cláudio Taffarel
* Franck Ribéry
* Sergen Yalçin
* Rigobert Song
* Hakan Şükür

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna webstránka


Kategória:Turecké futbalové kluby
Walther P99

**Walther P99** je poloautomatická pištoľ vyrábaná nemeckou firmou Carl Walther GmbH Sportwaffen. Zbraň bola vyvíjaná s dôrazom na požiadavky vojenských a policajných útvarov. Je úspešnou náhradou menej rozšírenej pištole Walther P88.

## Opis
Na rozdiel od obvyklých samonabíjacích pištolí P99 nepoužíva vonkajší kohútik, ale vnútorný úderník. Stav úderníku je viditeľný aj hmatateľný na zadnej strane zbrane.
Rám P99 je vyrobený z polyméru. Hlaveň a ostatné kovové časti sú chránené povrchovou úpravou.

### Munícia
P99 sa pôvodne vyrábala len pre 9 × 19 mm Parabellum, v roku 1997 sa objavila verzia používajúca .40 S&W náboje.

## Varianty
Nová generácia P99 bola prezentovaná v roku 2004, v tejto dobe zároveň vzniklo viacero variantov:
* **P99AS (Anti-Stress)** – pôvodná verzia so spúšťovým mechanizmom SA/DA
* **P99DAO** – pôvodne označovaná ako P990, so spúšťovým mechanizmom Double Action
* **P99QA (Quick-action)** – skrátená doba naťahovania úderníku
* **P99C (Compact)** – kompaktné verzie predošlých spúšťových mechanizmov

* **MI-6 (James Bond)** – limitovaná edícia, reklamne spojená s novými filmami Jamesa Bonda

## Odkazy v kultúre

P99 používa fiktívna postava James Bond, britský tajný agent, v novších filmoch série.

## Externé odkazy
* Stránky výrobcu  – nemecky/anglicky
* Špecifikácia P99  – anglicky
* Popis P99 – anglicky
* Obrázky a popis – slovensky

Kategória:Pištole
Pernik (mesto)

**Pernik** () je mesto v západnej časti Bulharska, administratívne stredisko oblasti Pernik. Leží na oboch stranách rieky Struma v doline Pernik medzi pohoriami Viskjar, Vitoša a Golo Bardo. Je to veľmi rušné priemyselné a banícke centrum, dôležitý železničný uzol. 

## Galéria

Súbor:Pernik Palace of Culture IFB.JPG
Súbor:Pernik Mining Administration IFB.JPG
Súbor:Pernik-church-St-Ivan-Rilski.jpg
Súbor:Pernik-municipality-and-district-government.jpg


## Partnerské mestá

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 

Kategória:Mestá v Bulharsku
Kategória:Pernik (oblasť)
Kategória:Pernik
Alcedo (sopka)

**Alcedo** je štítový vulkán nachádzajúci sa v centrálnej časti ostrova Isabela, patriaceho do ekvádorského súostrovia Galapágy. Sopka sa odlišuje od zvyšných piatich vulkanických centier na ostrove petrologickým a chemickým zložením svojich láv - na rozdiel od bazaltov, ktoré produkujú ostatné sopky, Alcedo, najmä v minulosti, eruptovala aj ryolity a ryolitové tufy (vrstvy ryolitovej tefry, pochádzajúce z pleistocénu). V súčasnosti sú svahy vulkánu z veľkej väčšiny porastené vegetáciou, no dno kaldery je pokryté mladými lávovými prúdmi a je tu silná hydrotermálna činnosť.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - štítová sopka Alcedo na Global Volcanism Program  

Kategória:Sopky Galapág
Kategória:Štítové vulkány
Gabrovo

**Gabrovo** () môže byť:

* mesto v Bulharsku, pozri Gabrovo (mesto)
* oblasť v Bulharsku, pozri Gabrovo (oblasť)
* okres v Bulharsku, pozri Gabrovo (okres)
Ellsworth Vines

**Ellsworth Vines** (* 28. september 1911, Los Angeles, Kalifornia, USA - † 17. marec 1994, La Quinta) bol americký tenista. Medzi jeho najväčšie úspechy v tenise patria víťazstvá na grandslamových turnajov U.S. Championships (1931, 1932) a Wimbledon (1932).

V roku 1962 bol zapísaný do Medzinárodnej tenisovej siene slávy.

## Kariéra
Do finále grandslamových turnajov sa dostal celkovo štyrikrát, trikrát víťazne (U.S. Championships 1931, 1932 a Wimbledon 1932), raz neúspešne (Wimbledon 1933). Svoj prvý zápas v profesionálnom tenise odohral v januári 1934, odvtedy bol až do roku 1938 na prvom alebo druhom mieste rebríčka. 

USA reprezentoval aj v Davisovom pohári, odohral celkovo 16 stretnutí, všetky v dvojhre (13 výhier, 3 prehry).

V máji 1940 odohral svoj posledný tenisový zápas na profesionálnej dráhe.

## Účasti vo finále Grand-Slamoch (4)
### Víťaz (3)

### Finalista (1)

## Zdroj

Kategória:Tenisti USA
Kategória:Víťazi US Open
Kategória:Víťazi Wimbledonu
Kategória:Medzinárodná tenisová sieň slávy
Kategória:Osobnosti z Los Angeles
Omfalos (staroveké Grécko)

[náhľad|Omfalos v [Delfy|Delfách]]
**Omfalos** (po grécky "pupok") je kamenný artefakt antického (pôvodne starogréckeho) sveta označujúci stred sveta (*pupok sveta*).

Podľa starovekých Grékov Zeus zoslal dvoch orlov, aby leteli cez celý svet a stretli sa v jeho strede. Omfalos, kameň ktorý určoval takýto bod, bol vztýčený v niekoľkých oblastiach v okolí Stredozemného mora; najznámejší z nich v Delfskej veštiarni.

## Iné projekty

Kategória:Grécka mytológia
Vývoj kontinentov

Kontinenty nemali vždy tvar a polohu, v akej sú známe dnes. Prebiehajúce pohyby litosférických platní spôsobovali v dejinách Zeme ich zrážky, alebo naopak rozpad. Nasledujúci prehľad ukazuje časovú postupnosť histórie kontinentov od prekambria do súčasnosti. Časovou jednotkou je milión rokov (počínajúc od súčasnosti smerom do minulosti).

## Pozri aj
* Platňová tektonika
* Tektonická platňa

## Externé odkazy
* Mapy znázorňujúce rôzne časové obdobia Zeme 

Kategória:Platňová tektonika
Gabrovo (mesto)

**Gabrovo** () je mesto v centrálnom Bulharsku rozložené pri severnom východe zo Šipčenského priesmyku, na severných svahoch Starej planiny, po oboch brehoch rieky Jantra.

## Partnerské mestá
*  Aalst, Belgicko
*  Černihiv, Ukrajina
*  Kumanovo, Severné Macedónsko
*  Mahiľov, Bielorusko
*  Mittweida, Nemecko
*  Mytišči, Rusko
*  Nowy Sącz, Poľsko
*  Panevėžys, Litva
*  Petach Tikva, Izrael
*  Prešov, Slovensko
*  Şəki, Azerbajdžan
*  Sisak, Chorvátsko
*  Thun, Švajčiarsko

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mesta 

Kategória:Mestá v Bulharsku
Kategória:Gabrovo (oblasť)
BA-CA Tennis Trophy

right|thumb|Jeden zo zápasov na '''BA-CA TennisTrophy''' vo ''Wiener Stadthalle''
**BA-CA TennisTrophy** je tenisový turnaj mužov, ktorý sa koná vo Viedni v Rakúsku. Turnaj je zaradený do International Series Gold a patrí do ATP Tour. Toto podujatie sa začalo hrať od roku 1974 na tvrdom povrchu vo viedenskej hale *Wiener Stadthalle*.

## Finále
### Dvojhra

### Štvorhra

*** Set sa hral len na 5 gemov*

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka turnaja 

Kategória:Tenisové turnaje v Rakúsku
Kategória:Šport vo Viedni
Kategória:Vzniklo v 1974
Mak vlčí

**Mak vlčí** alebo zriedkavo **mak divý** (iné názvy pozri nižšie; ) je jedovatá liečivá rastlina z čeľade makovité (*Papaveraceae*).

## Ľudové názvy
Ľudové (často zároveň staršie) názvy tejto rastliny sú: **vlčí mak**, **vlčací mak**, **divý mak**, **planý mak**, **poľný mak**, **slepý mak**, **psí mak**, **červený mak**, **bubovec**, **červánky**, **karafiát**, **kohútiky**, **kokrhel**, **mačinec**, **ohníček**, **panáček**, **panenka**, **paničky**, **pleskanec**, **prchlík**, **pukovec**, **tulipánky**, **vlčí kvet**.

## Výskyt
Je to kozmopolitný druh, ktorý sa vyskytuje takmer na celom svete. Pochádza pravdepodobne z Ázijského východného Stredomoria a z priľahlej časti Blízkeho východu. V strednej Európe je archeofyt, ktorý bol zavlečený s obilným osivom už v priebehu neolitu. Vlčí mak zdomácnel takmer na celom svete ako kozmopolitný burinný druh. Rastie na násypoch, rumoviskách a ako burina na poliach a v záhradách.

## Charakteristika
Mak vlčí je jednoročná, 20 až 80 cm vysoká rastlina, s priamou, málo rozkonárenou stonkou, so striedavými, perovite dielnymi listami. Z pazúch listov vyrastajú dlhé kvetné stopky. Kvetné puky sú previsnuté, kryté dvoma štetinatými kališnými lístkami. Rozkvitnutý, sýtočervený kvet má štyri široké, prekrývajúce sa korunné lupienky s čiernou škvrnou na báze. Plod je tobolka (makovica). Celá rastlina je pokrytá chĺpkami a prestúpená mliečnicami.

Ďalšie divorastúce druhy maku, ako mak poľný (*Papaver argemone* L.), mak pochybný (*Papaver dubium* L.) a mak hybridný (*Papaver hybridum* L.), sú na liečebné účely bezcenné.

## Galéria

Свјетлопис мака на пољу у Сријему, јун 2021.jpg|
Jastrzębia Góra - Papaver 06.jpg|Kvet a vľavo nezrelá makovička
Grote klaproos vrucht Papaver rhoeas.jpg|Zrelá makovica
A sea of poppies^ - geograph.org.uk - 1358343.jpg|Lúka plná vlčích makov
2005. Мак.jpg|Mak vlčí na ukrajinskej poštovej známke


## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://botanika.wendys.cz/kytky/K125.php 
* http://www.kvetenacr.cz/detail.asp?IDdetail=159

Kategória:Makovité
Kategória:Liečivé rastliny
Kategória:Jedovaté rastliny
Kategória:Buriny
Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Rastliny s červenými kvetmi
Avellaneda (department, Santiago del Estero)

Department **Avellaneda** leží v provincii Santiago del Estero na severozápade Argentíny a je jeden z 27 departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentmi Sarmiento a San Martín, na východe s departmentom General Taboada, na juhu s departmentom Aguirre a na západe s departmentmi Salavina a Atamisqui.

Hlavné mesto departmentu Avellaneda je Herrera. Leží 160&nbsp;km od hlavného mesta provincie Santiago del Estero na Ruta Nacional 34.

## Mestá a obce
* Colonia Dora
* Herrera 
* Icaño
* Lugones
* Mailín
* Real Sayana

## Ekonomika
Základ ekonomiky tvorí dobytkárstvo s chovom hovädzieho dobytka, ovcí, svíň a kôz. Poľnohospodárstvo produkuje bavlnu, kukuricu, pšenicu, cibuľu, tekvice, melóny a sladké zemiaky (bataty).

Kategória:Departmenty v Argentíne
Herrera

**Herrera** môže byť:
* mesto v Argentíne, pozri Herrera (Santiago del Estero) 
* osoba:
**José Cruz Herrera
Rozbočovač

**Rozbočovač** (po angl. *hub*) môže byť:
* v informatike:
**v počítačových sieťach ethernet: aktívny prvok, pozri rozbočovač (ethernet)
**v počítačových sieťach Token Ring: aktívny prvok, pozri Media Access Unit
**na sériovej zbernici USB: zariadenie umožňujúce pripojiť viacero zariadení, pozri rozbočovač (USB)
MAU

**MAU** môže byť:
*Make-up air unit
*Marine Amphibious Unit
*Massively Armored Unit (v hre RF Online)
*Math Accelerator Unit  
*Media Access Unit alebo Multistation Access Unit
*Medium Attachment Unit 
*Modified Absorbance Unit
Sierra Negra (sopka)

**Sierra Negra** je rozľahlý štítový vulkán nachádzajúci sa na južnej strane ostrova Isabela patriaceho do ekvádorského súostrovia Galapágy. Sopka má klasickú stavbu štítového vulkánu, jej svahy sa zdvíhajú pod miernym úklonom (do 5&nbsp;°, na pobreží len do 2&nbsp;°). Vrchol je ukončený kalderou s rozmermi 7&nbsp;×&nbsp;10,5&nbsp;km, čo je najväčšia kaldera v súostroví. Sierra Negra je jedna z najaktívnejších sopiek v Galapágoch, len od začiatku 20. storočia eruptovala osemkrát, naposledy v roku 2005. V oblasti západnej steny kaldery sa nachádza aj väčšie fumarolické pole - *Volcán de Azufre*.

## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - štítová sopka Sierra Negra na Global Volcanism Program  

Kategória:Sopky Galapág
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Aktívne sopky
Media Access Unit

náhľad|Schéma topológie zobrazujúca rozbočovač a stanice; logické zapojenie
**Media Access Unit** (*MAU*) alebo **Multistation Access Unit** (*MSAU*) alebo **rozbočovač** () v sieťach Token Ring je zariadenie umožňujúce zapojenie staníc do fyzickej topológie typu hviezda, pričom logická topológia je kruh. Funkcia zariadenia je opakovač. Podľa napájania sa rozlišujú aktívne (s vlastným napájaním) a pasívne (napájané zo sieťových spojení). V prípade poruchy stanice je MAU schopný skratovať jej spojenie, aby nebola narušená funkčnosť kruhu.

Kategória:Sieťový hardvér
Cerro Azul (Galapágy)

**Cerro Azul** je aktívna štítová sopka, nachádzajúca sa na juhozápadnom okraji ostrova Isabela. S výškou 1&nbsp;640&nbsp;m je to druhý najvyšší sopečný útvar ostrova. Vrchol je tvorený kalderou s rozmermi 4&nbsp;×&nbsp;5&nbsp;km a hĺbkou 650&nbsp;m. Jej dno je z väčšej časti pokryté mladými lávovými prúdmi. Lávové prúdy a troskové kužele taktiež pokrývajú svahy vulkánu. Napriek tomu, že prvé záznamy o erupciách pochádzajú len od roku 1932, odvtedy eruptovala približne desaťkrát, čo ju radí k najaktívnejším sopkám súostrovia.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - štítová sopka Cerro Azul na Global Volcanism Program  

Kategória:Sopky Galapág
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Aktívne sopky
Prímorsko-gorskokotarská župa

**Prímorsko-gorskokotarská župa** () je jedna z chorvátskych žúp. Nachádza sa na severozápadnom území štátu, sčasti v užšom Chorvátsku a sčasti v Istrii.

## Charakter župy
Župa hraničí na západe s Istrijskou župou, na severe so Slovinskom a na východe s Karloveckou a Licko-senjskou župou. Patrí k nej Kvarnerský záliv a ostrovy Krk, Cres, Lošinj a Rab. Vnútrozemie jej územia sa nachádza vo vyšších nadmorských výškach, pri pobreží potom prudko klesá. Významnými hrebeňmi sú Veľká Kapela a Ćićarija pri hranici s Istrijskou župou. Pobrežie mora aj ostrovy sú husto osídlené, na rozdiel od vnútrozemia; hlavné mesto Rijeka je jedno z najväčších v Chorvátsku a zároveň aj dôležitá križovatka cestnej, železničnej a námornej dopravy. Je spojená diaľnicou aj železnicou s hlavným mestom Záhrebom, trajektmi potom s všetkými veľkými mestami na pobreží Jadranského mora.

## Významné mestá
* Rijeka (hlavné mesto)
* Bakar
* Cres
* Crikvenica
* Čabar
* Delnice
* Kastav
* Kraljevica
* Krk
* Mali Lošinj
* Novi Vinodolski
* Opatija
* Rab
* Vrbovsko
* Fužine

## Iné projekty


Kategória:Župy v Chorvátsku
Most (prvok počítačovej siete)

**Most** (z ) je aktívny prvok počítačovej siete, ktorý spája viacero segmentov, čo sa označuje ako bridging. Správanie mostu opisuje štandard IEEE 802.1D, viacportový most sa bežne označuje ako prepínač (). Pracuje na Linkovej vrstve OSI modelu.

Správanie je podobné ako pri opakovači (), resp. rozbočovači (); rozdiel je v tom, že rámec sa odosiela iba do siete, v ktorej sa nachádza cieľové zariadenie.

## Pozri aj
* Prepínač
* Spanning Tree Protocol

## Externé odkazy
* Bridging 

Kategória:Ethernet
Kategória:Sieťový hardvér
Sisacko-moslavinská župa

**Sisacko-moslavinská župa** () je župa v strednom Chorvátsku, pri hraniciach s Bosnou a Hercegovinou. Jej hlavné mesto je, ako už z názvu vyplýva, Sisak.

## Charakter župy
Sisacko-moslavinská župa hraničí na juhu s Bosnou a Hercegovinou, jej entitami Federáciou BiH a Republikou srbskou. Na východe hraničí z Požecko-slavónskou župou, Bjelovarsko-bilogorskou a Brodsko-posávskou. Na západe zdieľa hranicu zase zo Záhrebskou a Karloveckou župou. Jej územie je na juhu, pri hraniciach s Bosnou a Hercegovinou hornaté, smerom na sever a východ klesá. Dôležitými riekami tu sú Sáva a Kupa, Kupa sa do Sávy vlieva pri hlavnom meste Sisak. Župou prechádzajú dôležité železničné trate, spájajúce Chorvátsko s Bosnou a Hercegovinou a Slavónskom. V hlavnom meste sa nachádzajú najväčšie metalurgické závody v krajine, v nížinách okolo riek sa dobre darí poľnohospodárstvu.

## Významné mestá
* Sisak (hlavné mesto)
* Glina
* Hrvatska Kostajnica
* Kutina
* Novska
* Petrinja
* Jasenovac

## Iné projekty

Kategória:Župy v Chorvátsku
Rakytovský potok

**Rakytovský potok** môže byť:

* potok na hornom Liptove, pozri Rakytovský potok (prítok Bieleho Váhu)
* potok na Hornom Pohroní, pozri Rakytovský potok (prítok Hrona)

Kategória:Rozlišovacie stránky – Miestopisný názov
Zoznam vodných tokov v povodí Váhu

**Zoznam vodných tokov v povodí Váhu** obsahuje abecedný zoznam všetkých pomenovaných vodných tokov v povodí Váhu na území Slovenska. V tomto zozname nie sú zahrnuté vodné toky v čiastkových povodiach Váhu - povodie Turca, povodie Oravy, povodie Kysuce, povodie Nitry a povodie Malého Dunaja, tie sú usporiadané v samostatných zoznamoch. V tomto zozname sa nenachádzajú ani tie pomenované vodné toky, ktoré nepretekajú územím Slovenska - prítoky horného toku potoka Lysky, horného a stredného toku Vláry a prítoky horných tokov Drietomice, Bošáčky, Klanečnice - tečúce na území Česka. Hrubým písmom sú odlíšené rieky.


A B C Č D Ď E F G H 
CH I J K L Ľ M N O
P R S Š T Ť U V Z Ž


## A

## B

## C

## Č

## D

## Ď

## E

## F

## G

## H

## CH

## I

## J

## K

## L

## Ľ

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## Š

## T

## U

## V

## Z

## Ž

## Pozri aj
*Zoznam vodných tokov v povodí Kysuce
*Zoznam vodných tokov v povodí Malého Dunaja
*Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
*Zoznam vodných tokov v povodí Oravy
*Zoznam vodných tokov v povodí Turca

Kategória:Povodie Váhu
Váh
BearShare

**BearShare** je peer-to-peer aplikácia na zdieľanie súborov, pôvodne vytvorená firmou Free Peers, Inc. pre Microsoft Windows a momentálne predané firme MusicLab, LLC.
Software je momentálne úplne zdarma. Aplikácia ponúka viac ako 15 miliónov piesní a videí zdarma a legálne.
Podpora iPodu a mp3 prehrávačov.

Kategória:P2P siete
Cheprer

**Cheprer** (; iné názvy: **Cheprej** ,  **Chepre**, **Cheper**, **Chep[e]ra**, **Chepri**) je jeden zo slnečných bohov starovekého Egypta, stotožňovaný s chrobákom lajniakom (skarabeom, ). Egypťania verili, že podobne ako egyptský chrobák skarabeus si valí guľôčku trusu, Cheprer valí pred sebou slnko po oblohe. Cheprer začal byť neskôr považovaný za vtelenie samotného slnka, a teda za solárne božstvo. Na vysvetlenie, prečo sa slnko v noci stráca, bolo dodané, že Cheprer valí slnko aj podsvetím.

Pretože skarabeus kladie vajíčka do mŕtvych tiel iných živočíchov vrátane vlastného druhu a do hnoja,  z ktorého larvy vyliezajú po vyliahnutí, Egypťania verili, že skarabeus sa rodí z mŕtvej hmoty. Z tohoto dôvodu spájali Cheprera tiež so znovuzrodením a obnovou. Egyptské slovo cheper znamená doslova „vzniknúť“. Po tom, ako boh Re zatienil iné solárne božstvá, sa stal z Cheprera iba jeden z aspektov boha Re, a to konkrétne slnka pri jeho východe, t. j. slnka, ktoré vzniká.

Po splynutí Rea s Atumom bol Cheprer stotožnený s mladou formou Atuma – Nefertemom. To viedlo k tomu, že v ogdoadickej teogónii vznikol po vzájomnej interakcii živlov Ogdoady najprv Cheprer, ktorý sa vynoril z kvetu modrého lekna, aby sa premenil na Nefertuma a ten vyrástol na dospelého Atemrea, ktorý dal zo svojho semena vzniknúť heliopoliskému Devätoru.

Božstvo bolo zobrazované ako chrobák skarabeus, hoci v niektorých zriedkavých prípadoch býva zobrazované aj ako muž s hlavou v tvare chrobáka skarabea. Objavuje sa v solárnej bárke podopieranej Nun alebo v najtypickejšej pozícii – tlačiace pred sebou slnko, po oblohe za dňa a bezpečne podsvetím v noci. Skarabeus sa stal najbežnejším amuletom boha Cheprera.

Cheprer, ako jedna z foriem boha Rea, prevládal hlavne v pohrebných textoch Novej ríše. V dobe Ramessovcov sa Re objavuje na maľbách v kráľovských hrobkách z Údolia kráľov, pričom Cheprer je ranné slnko a Atum zapadajúce slnko.

## Iné projekty

Kategória:Egyptskí bohovia
Biely breh

**Biely breh** je potok v dolnom Liptove, v severnej časti okresu Ružomberok. Je to ľavostranný prítok Likavky, meria 3,6 km a je tokom IV. rádu. V pramennej oblasti tečie územím NPR Choč.

## Prameň
Pramení v Chočských vrchoch, v podcelku Choč, pod sedlom Spuštiak (1 095 m n. m.) na západojuhozápadnom svahu Kopy (1 216,6 m n. m.), v nadmorskej výške približne 990 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu západojuhozápadným smerom, potom pokračuje na krátkom úseku na severozápad a v lokalite Volová priberá sprava prítok z južného svahu Zadného Choča (1 287,9 m n. m.). Ďalej sa stáča na západojuhozápad a preteká okrajom lokality Pod Sokolom s výraznými bralnatými stenami na pravom brehu. Následne vytvára oblúk ohnutý na severozápad a pokračuje juhozápadným smerom, pričom sprava priberá Choču a zľava najprv prítok z lokality Brnová a potom prítok zo severovýchodného svahu Loviska (808,0 m n. m.). Napokon už tečie k ústiu juhojuhozápadným smerom a severoseverozápadne od obce Likavka ústi v nadmorskej výške cca 539 m n. m. do potoka Likavka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Ružomberok
Most (rozlišovacia stránka)

**Most** môže byť:
* umelý pás hmoty umožňujúci prechod ponad niečo, pozri most
* prenesene: spojivo, prechod
* mesto v Česku, pozri Most (mesto)
* okres v Česku, pozri Okres Most
* skrátene obec Kamenný Most
* skrátene obec Most pri Bratislave
* v teórii grafov: hrana po ktorej odobratí bude mať graf G-h viac komponentov ako graf G, pozri most (teória grafov)
* v informatike: pozri most (prvok počítačovej siete)
* v športe: 
** v zápase: poloha, kde sa zápasník o žinenku opiera len chodidlami a hlavou a nie chrbtom, pozri most (zápas)
** gymnastický prvok v podobe oblúka na rukách a nohách, bruchom hore, pozri most (telocvik)
* v anatómii: skrátene Varolov most
* 33-minútový český film z roku 2003, pozri Most (film)
* pivovar v meste Most, pozri Most (pivovar)
* plánované umelé jazero pri meste Most, pozri Most (jazero)
* osoba: Johann Joseph Most

**MOST** môže byť:
* Maynard Operation Sequence Technique
* Media Oriented Systems Transport
* Microvariability and Oscillations of STars, satelit
* Molonglo Observatory Synthesis Telescope, teleskop
* Musically Outstanding STudents
* M.O.S.T, salvádorský rapper

## Pozri aj
* Autodróm Most
Choča (potok)

**Choča** je krátky potok v dolnom Liptove, v severnej časti okresu Ružomberok. Je to pravostranný prítok Bieleho brehu, meria 1,5 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v Chočských vrchoch, v podcelku Choč, na juhojuhozápadnom svahu Sokola (1 134,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 700 m n. m. 

## Opis toku
Tečie výhradne severojužným smerom, na hornom toku priberá občasný ľavostranný prítok z východného svahu Sokola. Na dolnom toku preteká lokalitou Kozie chrbty a severne od obce Likavka sa v nadmorskej výške cca 565 m n. m. vlieva do potoka Likavka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Chočských vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Ružomberok
Splitsko-dalmatínska župa

**Splitsko-dalmatínska župa** alebo **Splitsko-dalmátska župa** () je župa v chorvátskej Dalmácii, v južnom cípe krajiny. Jej hlavným mestom je Split.

## Charakter župy
Župa hraničí na severe s Šibenicko-kninskou župou, na východe s Bosnou a Hercegovinou a na juhu s Dubrovnícko-neretvianskou župou. Územie Splitsko-dalmatínskej župy je hornaté, prímorské, s mnohými ostrovmi (Brač, Hvar, Vis). Nepreteká tadiaľ žiadna väčšia rieka. Najdôležitejšia pre celú oblasť je turistika, veľa ľudí z celej Európy jazdí do miestnych kultúrne bohatých miest aj krajiny - vďaka vápencovej krajine sú tu pozoruhodné krasové útvary. Veľmi lákavé je aj more; počas posledných desaťročí sa z malých rybárskych dediniek stali prímorské letoviská (napr. Makarská riviéra). Obyvatelia sú Chorváti, žije ich tu 463 000 na ploche o rozlohe 4 534 km².

## Významné mestá
* Split (hlavné mesto)
* Hvar (hlavné stredisko ostrova Hvar)
* Supetar (hlavné stredisko ostrova Brač)
* Trogir
* Solin
* Omiš
* Makarska

## Iné projekty

Kategória:Župy v Chorvátsku
Víťaz

**Víťaz** môže byť:

* osoba, ktorá v niečom zvíťazila (napr. v športe, v súťaži), pozri víťaz (osoba)
* obec v okrese Prešov, pozri Víťaz (okres Prešov)
* film Dušana Trančíka, pozri Víťaz (film)
* slovenský komediálny seriál, pozri Víťaz (seriál)
Šibenicko-kninská župa

**Šibenicko-kninská župa** () je jedna z chorvátskych žúp o rozlohe 2 984 km². Jej župným mestom je Šibenik.

## Charakter župy
Župa leží v strednej Dalmácii v južnej časti chorvátskeho územia. Jej župným mestom je Šibenik. Územie župy je hornaté na východe, na západe klesá k moru – kopce sú tam nižšie a krajina je rovinatejšia. Patrí k nej aj 242 chorvátskych ostrovov v Jadranskom mori, v horách sú zase národné parky. Najväčšou riekou, ktorá rozdeľuje oblasť na dve polovice je Krka (preteká obidvomi veľkými mestami Šibenik a Knin). Obyvatelia sú prevažne Chorváti, existovala tu ale až do 90. rokoch minulého storočia veľká srbská menšina (dnes zredukovaná na 10 % obyvateľov oblasti), ktorá sa aktívne zúčastňovala dlhotrvajúcej občianskej vojny.

## Významné mestá
* Šibenik (župné mesto51 000 obyvateľov)
* Knin (15 000 obyvateľov)
* Vodice (9 400 obyvateľov)
* Drniš (8 500 obyvateľov)

## Iné projekty

Kategória:Župy v Chorvátsku
Varaždínska župa (Chorvátsko)

**Varaždínska župa** () je župa na severe územia Chorvátska. Patrí k menším župám v krajine, jej hlavným mestom je Varaždin.

## Charakter župy
Na západe hraničí Varaždínska župa zo Slovinskom, na severe s Medzimurskou župou, na východe s Koprivnicko-križevatskou župou a na juhu potom so Záhrebskou a Krapinsko-zagorskou. Na juhu je jej územie mierne kopcovité, na severe a pri hlavnom meste Varaždín je nížina, ktorou preteká rieka Sáva. Je to poľnohospodársky kraj, existujú tu ale aj nábytkárske aj textilné závody. Hlavnou cestnou tepnou je diaľnica, ktorá spája hlavné mesto krajiny Záhreb s Maďarskom.

## Významné mestá
* Varaždin (hlavné mesto)
* Ludbreg
* Lepoglava
* Novi Marof
* Varaždinske Toplice

## Iné projekty

Kategória:Župy v Chorvátsku
Viroviticko-podrávska župa

**Viroviticko-podrávska župa** () je jedna z chorvátskych žúp. Leží v severnej časti Slavónie, pri hraniciach s Maďarskom. Jej hlavným mestom je Virovitica.

## Charakter župy
Župa hraničí na severe s Maďarskom, na juhu potom zo župami Koprivnicko-križevatskou, Bjelovarsko-bilogorskou, Požecko-slavónskou a s Osijecko-baranjskou. Jej územie je na juhu mierne zvlnené pohoriami Bilo Gora a Papuk, na severe je nížina a rieka Dráva, ktorá je prirodzenou severnou hranicou celej oblasti. Po vojne v 90. rokoch minulého storočia tu zostali ešte početné škody, pomáhajú tu aj medzinárodné organizácie. Obyvatelia sú Chorváti, žijú tu ale aj Srbi. Napriek tomu, že sa ich počet po vojne znížil, stále tvoria 7 % obyvateľstva župy.
 
## Významné mestá
* Virovitica (hlavné mesto)
* Slatina
* Orahovica

## Iné projekty

Kategória:Župy v Chorvátsku
Vukovarsko-sriemska župa

**Vukovarsko-sriemska župa** () je jedna z chorvátskych žúp. Leží v najvýchodnejšom cípe krajiny, na rozhraní medzi Slavónskom a Sriemom. Jej hlavným mestom je Vukovar.

## Charakter župy
Župa hraničí zo Srbskom na východe, s entitou Republika srbská v Bosne a Hercegovine, a v Chorvátsku s Osijecko-Baranjskou župou a s Brodsko-posávska župa. Jej územie patrí k tým stredne veľkým, je celé nížinaté a tak vhodné pre poľnohospodárstvo. Jej južné a východné hranice sú prirodzené; tvoria ich rieky Dunaj a Sáva, západná hranica je umelá. Hlavný význam pre Chorvátsko má táto oblasť hlavne v tom, že tadiaľ vedú dôležité cestné aj železničné spoje s Belehradom. Do roku 1998 bolo územie župy pod správou jednotiek OSN, ktoré tu mali dodržiavať mier medzi Srbmi a Chorvátmi. Dnes všetky obce a mestá sú ale stále ešte poškodené z čias vojny.

## Významné mestá
* Vukovar (hlavné mesto)
* Ilok (najvýchodnejšie mesto Chorvátska)
* Vinkovci
* Županja

## Iné projekty

Kategória:Župy v Chorvátsku
Kategória:Slavónsko
Ilektrikoi Sidirodromoi Athinon - Pireos

220px|right|thumb|Stanica Elektrických železníc Atény-Pireus

**Ilektrikoi Sidirodromoi Athinon - Pireos** (po grécky Ηλεκτρικοί Σιδηρόδρομοι Αθηνών - Πειραιώς; doslova Elektrické železnice Atény - Pireus) alebo skrátene **I.S.A.P** (po grécky Η.Σ.Α.Π.) je nadzemný systém verejnej dopravy v Aténach v Grécku. 

Linka č. 1 aténskeho metra bola uvedená do používania 27. februára 1869 ako parný vlak spájajúci Atény a Pireus a bol riadený podnikom Železnice Atény-Pireus SA. Linka bola elektrifikovaná v roku 1904 a riadená firmou premenovanou na Elektrické železnice Atény-Pireus (I.S.A.P.) v roku 1976. Dnes linka č. 1 siaha až do štvrti Kifissia a je známa aj ako *zelená linka* a *elektrická železnica*.

## Stanice
* *[[Pireus (prístav)|Pireus]]*, pri prístave a najjužnejšia stanica ISAP (Linka č. 1, Zelená linka), naplánovaná linka pripojí ešte Zeas a Chalandri
* *Faliro*, spojené s električkou vedľa Falirská pobrežná zóna komplexu olympijských športov
* *Štadión mieru a priateľstva* a *Karaiskákisky štadión* a *Aténska elekričková doprava* spojená so severnými štvrťami
* *Moschato*
* *Kallitea*
* *Tavros*
* *Petralona*
* *Tission*
* *Monastiraki*, kríži sa s Linkou č. 3
* *Omonoia*, kríži sa s Linkou č. 2
* *Viktoria*
* *Attiki*, kríži sa s Linkou č. 2
* *Agios Nikolaos*
* *Kato Patissia*
* *Agios Elefterios*
* *Ano Patissia*
* *Perissos*
* *Pefkakia*
* *Nea Ionia*
* *Heraklio*
* *Eirini*, blízko Aténskeho Olympijskeho štadiónu
* *Nerantziotissa*, krížiaca sa s novou sieťou predmestských železníc Proastiakos
* *Maroussi*
* *KAT*, vedľa nemocnice KAT
* *Kifissia*, najsevernejšia stanica ISAP (Linka č. 1, Zelená linka)

Kategória:Doprava v Aténach
František Adam Míča

**František Adam Jan de Paula Ritter von Míča**, (Mitza, Mitscha alebo Mischa), (* 11. január 1746, Jaroměřice nad Rokytnou -  19. marec 1811, Viedeň, Rakúsko) bol český hudobný skladateľ a cisársky štátny úradník.

## Životopis
Pochádzal z muzikantského rodu Míčov. Jeho strýkom bol iný významný český hudobník František Václav Míča. Ďalší členovia rodu pôsobili ako výkonní umelci v mnohých dvorných kapelách.

Františkovho otca Karla vymenovali za cisárskeho dverníka vo Viedni, takže František opustil Jaroměřice už v detstve. Vo Viedni vyštudoval právo (1787) a stal sa úradníkom českej dvorskej kancelárie a sekretárom miestodržiteľstva v Štajerskom Hradci (Graz). Postupne slúžil ako cisársky a kráľovský úradník v Brucku nad Murou, Krakove, Sandomierzi, Kielciach, Ľvove a Bukovine. Kariéru dovŕšil ako zemský prezident vo Ľvove. Po vpáde poľských vojsk bol uväznený v Lubline. S podlomeným zdravím odišiel v roku 1788 do výslužby. 
Zomrel 19. marca 1811 vo Viedni.

## Dielo
František Adam Míča sa zaoberal hudbou skôr amatérsky, napriek tomu si ho všimol Wolfgang Amadeus Mozart, ktorý ho vysoko ocenil. Jeho početné symfónie a komorné skladby sa vyznačujú radostným optimizmom v mozartovskom duchu.

### Vokálne skladby
* *Bernardon, die Gouvernante* - opera - 1761
* *Adrast und Isidore, oder die Nachtmusik* - opera - 1781
* *Davidův padesátý žalm* - oratórium - posth. 1813
* *Studentská kasace* - serenáda 

### Orchestrálne skladby
* 27 symfónií
* 4 husľové koncerty
* 50 tanečných skladieb 
* Concertina notturna

### Komorná hudba
* 8 sláčikových kvartiet
* 6 kvartiet pre flautu a sláčiky
* 6 nokturná pre sláčiky a lesné rohy
* 4 sonáty pre harfu
* ďalšie príležitostné skladby

Kategória:Českí hudobní skladatelia
Zadarská župa

**Zadarská župa** () je jedna z chorvátskych žúp. Leží na juhu krajiny, na rozhraní Dalmácie a vlastného Chorvátska. Jej hlavným mestom je Zadar.

## Charakter župy
Zadarská župa je prímorské územie, na východe hraničí s Bosnou a Hercegovinou, na juhu zo Šibenicko-kninskou župou a na severe s Licko-senjskou župou. Jej územie je väčšinou hornaté, patria k nemu početné ostrovy (Dugi otok, z časti aj Pag). Veľký význam tu má turistika; a to aj vo vnútrozemí, kde sa nachádza veľa národných parkov (Velebit, Telaščica, Paklenica a samozrejme aj známe Plitvické jazerá). Obyvatelia sú Chorváti, vďaka niekdajšej príslušnosti Zadaru k Benátskej republike a neskôr k Talianska tu malá časť obyvateľov stále hovorí ešte po taliansky. Do občianskej vojny v Juhoslávii žili vo vnútrozemí vo väčšom počte aj Srbi, veľká časť z nich ale odišla. Z dopravného hľadiska sú tu veľmi významné ťahy, spájajúce Záhreb zo Splitom (diaľnica a železnica). Hlavné mesto Zadar sa nachádza mimo tejto komunikácie, má ale dobrý prístup k lodnej doprave.

## Významné mestá
* Zadar (hlavné mesto)
* Benkovac
* Biograd na Moru
* Nin
* Obrovac
* Pag

## Iné projekty

Kategória:Župy v Chorvátsku
Cheper

**Cheper** môže byť:
*staroegyptský pojem, pozri cheper (pojem)
*staroegyptský boh, pozri Cheprér
*album od Pierpoljaka
AFK

**AFK** môže byť:
* afrikánčina, kód SIL
* away from keyboard&nbsp;–&nbsp;som mimo klávesnice, pozri internetový slang
Lol

**Lol** môže byť:
* rieka v Sudáne, pozri Lol (rieka)

**Lol** alebo **LOL** alebo **lol**:
* laughing out loud / laugh out loud / lot of laugh – rehocem sa hlasno / veľa smiechu, pozri internetový slang
* lots of luck / lots of love – veľa šťastia / mnoho lásky, zastarano

**LoL** alebo **Lol** môže byť:
* League of Legends&nbsp;–&nbsp;PC hra

**LOL** môže byť:
* List of Lists&nbsp;–&nbsp;zoznam zoznamov
* Limit of Liability&nbsp;–&nbsp;hranica zodpovednosti
* Lovelock Airport v Nevade v USA, kód IATA
* Lower Operating Limit, spodná teplotná hranica pri testoch HALT, pri ktorej testovaný objekt ešte funguje
* Love of Life, americká telenovela zo 70. rokov
* album poľskej skupiny Blog 27, pozri LOL (Blog 27)
* album švédskeho hudobníka Basshuntera, pozri LOL <(^^,)>
Omfalos

**Omfalos** (gr. pupok) môže byť:
*v anatómii: pupok
*kameň symbolizujúci stred sveta v starogréckej oblasti, najmä kameň v Delfách, pozri omfalos (staroveké Grécko)
*Umbilicus urbis (stavba v Ríme na Forum Romanum považovaná za stred sveta)
*v archeológii: vdutie dna nádoby

## Pozri aj
*Omphalos (kniha, filozofická hypotéza a podobne)
Pinta

**Pinta** môže byť:
* uhorská objemová miera používaná do 18. storočia (= 2 holby = 1,6968 l)
* česká objemová miera používaná od 14. do 18. storočia (= 1,9375 l)
* britská objemová miera na kvapaliny (= 0,56824 l)
* severoamerická objemová miera na kvapaliny (= 0,437 l)
* kožná choroba, pozri pinta (ochorenie)
* jedna z troch lodí Krištofa Kolumba, pozri Pinta (loď)
* jachta Wilhelma Gustava Illbrucka, ktorá sa úspečne zúčastnila na Admiral's Cup-e
* ostrov v súostroví Galapágy, pozri Pinta (ostrov)
František Václav Míča

**František Václav Míča** (Mitza, Mitscha), (* 5. september 1694, Třebíč - † 15. február 1744, Jaroměřice nad Rokytnou) bol český hudobný skladateľ a kapelník.

## Životopis
Prvé hudobné vzdelanie získal u svojho otca Mikuláša Ondřeja Míču, organistu v Jaroměřiciach. Stal sa komorníkom grófa Jana Adama Questenberka, s ktorým odcestoval do Viedne. Účinkoval v jeho grófskej kapele a ďalej si doplňoval hudobné vzdelanie. V roku 1723 sa vrátil do Jaroměřic, kde pôsobil ako organizátor zámockých operných predstavení, a zároveň aj ako kapelník a tenorista.

V tom istom roku sa oženil s Terezou, dcérou hajtmana panstva Jana Josefa Stampu. Po jej smrti v roku 1739 sa znovu oženil s Veronikou Noglovou.

Zomrel v Jaroměřiciach 15. februára 1744.

## Tvorba
Bol veľmi plodným skladateľom príležitostnej hudby aj keď o mnohých jeho dielach sú len kusé správy a mnoho partitúr sa stratilo. V opernej a kantátovej tvorbe nadväzoval na hudbu talianskych barokových majstrov. Jeho vzormi boli skladatelia ako Giovanni Batista Bassani, Giaccomo Carissimi či Antonio Caldara. Opera „O původu Jaroměřic “ sa považuje za prvú pôvodnú českú operu. Vie sa, že skomponoval celý rad opier, dokonca na české texty, tie sa však nezachovali alebo neboli v doteraz nedostatočne preskúmaných zámockých archívoch objavené.

Podstatne progresívnejšie prvky uplatňoval v symfonickej hudbe. Ešte pred vystúpením mannheimskej školy prispel k rozvoju sonátovej formy. K jeho najznámejším skladbám tohto druhu patrí dodnes často uvádzaná Simfonia in Re.

Táto symfónia sa našla až v roku 1939 s autorom uvedeným ako Mitscha. Vyšla v roku 1946 a vydavateľ ju označil ako dielo F. V. Míču. V poslednom čase sa toto autorstvo spochybňuje, pretože prvá veta je formálne oveľa pokročilejšia než by zodpovedalo dobe, kedy údajne vznikla. Ako pravdepodobnejšie sa skôr javí, že symfóniu skomponoval o niekoľko desiatok rokov neskôr synovec Františka Václava, František Adam Míča.

## Dielo
### Operná hudba
* *Opera bez názvu* - opera - 1729
* *O původu Jaroměřic* - opera - 1730
* baletné vložky a árie do talianskych opier

### Kantáty a oratóriá
* *Bellezza e Decoro* - gratulačná kantáta - 1729
* *Nel giorno natalizio* - gratulačná kantáta - 1732
* *Theatral Festl* - gratulačná kantáta - 1734
* *Sieben Himmels Planeten und Die Vier Elemente* - gratulačná kantáta - 1734
* *Operosa terni Colossi Moles* - gratulačná kantáta - 1735
* *Krátké rozjímání* - oratórium - 1728
* *Obviněná nevinost* - oratórium - 1729
* *Oefteter Ansioss* - oratórium - 1730
* *Zpívaná rozjímání* - oratórium - 1737

## Literatúra
* HELFERT, Vladimír: Hudební barok na českých zámcích. Jaroměřice za hraběte Jana Adama z Questenberku, Praha 1916.
* HELFERT, Vladimír: Hudba na jaroměřickém zámku. František Míča 1696-1745, Praha 1924.
* PLICHTA, Alois (ed.): O životě a umění. Listy z jaroměřické kroniky 1700-1752, Jaroměřice nad Rokytnou 1974
* PERUTKOVÁ, Jana: František Antonín Míča ve službách hraběte Questenberga a italská opera v Jaroměřicích, Praha 2011.

Kategória:Českí hudobní skladatelia
Sierra Negra

**Sierra Negra** môže byť:
*sopka na Galapágoch, pozri Sierra Negra (sopka)
*vrch v Mexiku, pozri Sierra Negra (Mexiko)
*obec v Argentíne, pozri Sierra Negra (Argentína)
Cerro Azul

**Cerro Azul** (šp. doslova "modrý vrch") môže byť:
*sopka na Galapágoch, pozri Cerro Azul (Galapágy)
*sopka v Čile, pozri Cerro Azul (Čile)
*Cerro Azul (Veracruz)
*Cerro Azul (Panama)
*Cerro Azul (Peru)

## Pozri aj
*Carl Sagan Observatory at Cerro Azul
Frankofónia

**Frankofónia** môže byť:
* (s veľkým F): Medzinárodná organizácia Frankofónie
* (s malým f):
** súhrn frankofónnych krajín, pozri frankofónna krajina
** súhrn hovoriacich po francúzsky (aj keď nejde o materinský jazyk)
Pinta (ostrov)

**Pinta** je ostrov vulkanického pôvodu, nachádzajúci sa v ekvádorskom súostroví Galapágy. Je to najsevernejšie položený ostrov, zaberá plochu 60&nbsp;km2 a najvyšší bod má 780&nbsp;m.

Ostrov je v podstate celý tvorený štítovým vulkánom, na jeho svahoch sa nachádzajú aj početné troskové kužele a lávové prúdy. Nezvetrané lávové prúdy na juhovýchodných a západných svahoch sopky sú dobrým predpokladom, že sopka bola aktívna ešte v nedávnej minulosti.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - ostrov Pinta na Global Volcanism Program  

Kategória:Galapágy
Kategória:Sopky Galapág
Kategória:Štítové vulkány
Marchena

**Marchena** môže byť:
* ostrov v súostroví Galapágy, pozri Marchena (ostrov)
* mesto v Španielsku, pozri Marchena (mesto)
* Carlos Marchena, španielsky futbalista
Marchena (ostrov)

**Marchena** je ostrov, nachádzajúci sa v severnej časti súostrovia Galapágy. Jeho plocha je 130&nbsp;km2 a najvyšší bod meria 343&nbsp;m. Meno ostrova pochádza od španielskeho mnícha Antonia de Marchenu.

V podstate celý ostrov je jeden sopečný útvar. Tak, ako aj ostatné ostrovy Galapág, jeho forma je štítový vulkán, ukončený kalderou s rozmermi 6&nbsp;×&nbsp;7&nbsp;km. Steny kaldery sú značne rozrušené početnými troskovými kužeľmi, ako aj lávovými prúdmi a jej dno taktiež vypĺňajú lávové prúdy. Jediná zaznamenaná erupcia sa odohrala v roku 1991.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - ostrov Marchena na Global Volcanism Program  

Kategória:Galapágy
Kategória:Sopky Galapág
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Aktívne sopky
Genovesa

**Genovesa** je malý (14&nbsp;km) ostrov súostrovia Galapágy v Pacifiku. Je to vlastne vrchol štítovej sopky, s vrcholovou kalderou, ktorej steny sa prepadli a vytvárajú v súčasnosti záliv *Darwin Bay*. Povrch ostrova pokrývajú čerstvé lávové prúdy, no vek poslednej erupcie nie je známy (aj keď sa odhaduje na niekoľko sto rokov). Bazalty ostrova sú charakteristické pre ich veľké, hrubozrnné kryštály plagioklasov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - ostrov Genovesa na Global Volcanism Program  

Kategória:Galapágy
Kategória:Sopky Galapág
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Vyhasnuté sopky
Furkotský potok

**Furkotský potok** je potok v západnej časti okresu Poprad. Preteká Furkotskou dolinou vo Vysokých Tatrách. Je to ľavostranný prítok Bieleho Váhu, jeho dĺžka je  a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení na juhovýchodnom svahu Ostrej veže () v nadmorskej výške približne .

## Opis toku
V období jarného topenia snehu vyteká z Vyšného Wahlenbergovho plesa na juhovýchodnom úpätí Ostrej () a ďalej preteká cez Nižné Wahlenbergovo pleso (). Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom cez Furkotskú dolinu, kde sa niekoľkokrát esovito ohýba, následne sa stáča severojužným smerom a vstupuje do Podtatranskej kotliny, do podcelku Tatranské podhorie. Tu najprv pretína Tatranskú magistrálu, postupne sa stáča juhozápadným smerom, opúšťa územie národnej prírodnej rezervácie a západne od osady Štrbské Pleso sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Bieleho Váhu.

## Názov
Pozri Furkotská dolina

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky vo Vysokých Tatrách
Kategória:Vodné toky v Tatranskom podhorí
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad