Rímsko-nemecká ríša

**Rímsko-nemecká ríša** (nesprávne(?) *Rímskonemecká ríša*; v nemeckej odbornej literatúre aj *Stará ríša*; hovorovo *Nemecká ríša*;  alebo zriedkavo *deutsch-römisches Reich*) je moderný, umelý názov pre zaniknutý nadštátny celok v stredozápadnej Európe prevažne zhruba na území dnešného Nemecka, Česka, Rakúska, Slovinska, častiach Poľska a Francúzska a v istom období aj Švajčiarska, Holandska a severného Talianska. Išlo o vedomé symbolické nadviazanie na Rímsku ríšu ako aj ríšu Karola Veľkého.

Jeho skutočný názov znel:
* **Rímska ríša** (962 – cca 1250) – tento názov je spočiatku doložený len v tituloch niektorých cisárov (napríklad *Romanorum Imperator Augustus* u Otta II.), od 11. storočia je doložené používanie aj celého názvu; od roku 1157 je doložené aj označenie **svätá ríša** ()
* **Svätá rímska ríša** (cca 1250 – 15. stor./1512/1519) – 
* **[[Svätá rímska ríša nemeckého národa]]** (15.stor./1512/1519 – 1806) – ; ; tento názov však – na rozdiel od „Svätá rímska ríša“ – takmer nikdy nezahŕňal Talianske kráľovstvo (ktoré aj tak v roku 1648 ríša stratila) ani Burgundsko.

Vládcovia mali titul kráľ alebo cisár (Rímskej ríše/Svätej rímskej ríše a pod.). Kráľov vyberali samotní ríšski vazali nazývaní kurfirsti.

Hoci sa pojem *Romanum imperium* (Rímska ríša) používal už vo Franskej ríši v titule Karola Veľkého (od roku 800), ktorý formálne (ale len prechodne) „obnovil“ Rímsku ríšu, Rímsko-nemecká ríša fakticky vznikla až roku 962 korunováciou Otta I. za cisára. Aj tu si treba uvedomiť, že sám Otto nemal v pláne zakladať nejakú „ríšu“ a bol iba kráľom Nemeckého kráľovstva (resp. Východofranskej ríše), ktorý bol pápežom „povýšený“ na cisára. Súdobé vedomé a systematické chápanie Rímsko-nemeckej ríše ako zvláštneho politického celku sa objavuje vlastne až od 11. storočia.

Ríša pozostávala pôvodne územne z Nemeckého kráľovstva (Nemeckej ríše) (vrátane Čiech a Moravy, Rakúska a pod.) + Talianskeho kráľovstva + od roku 1032 Burgundska. Nemecké kráľovstvo, a o to viac Rímsko-nemecká ríša, boli až do konca svojej existencie vlastne len voľným zväzkom štátov (ktorých najmä v Nemecku bolo neúrekom) a moc vládcov bola slabá a stále klesala. Za cisára Fridricha I. Barbarossu (doložené 1157) bol doplnený prívlastok „svätá“ v názve („svätá ríša“), od roku 1254 je doložený tvar „Svätá rímska ríša“ a okolo roku 1450 (doložené 1474) sa prvýkrát vyskytuje dodatok „nemeckého národa“, ktorý sa oficiálne používal zhruba od roku 1512/1519. V roku 1648 Rímsko-nemecká ríša stratila Švajčiarsko, Nizozemsko, Alsasko a väčšinu Talianska, a stala sa už len formálnou konfederáciou vtedy asi 300 samostatných štátov. Ríša zanikla v roku 1806 počas napoleonských vojen po vzniku rýnskeho spolku.

## Galéria

Súbor:Balduineum Wahl Heinrich VII.jpg|Kurfirsti rímsko-nemeckej ríše z knihy *Bildatlas der Deutschen Geschichte* (Obrazový atlas nemeckých dejín) od Dr. Paula Knötela (1895)
Súbor:Quaternion Eagle by Jost de Negker.jpg|Erby kniežat
Súbor:MZK 002 Nr 03 Über die Kleinodien des heil. römisch-deutschen Reiches - Tafel Krönungsmantel - Josef Schönbrunner.jpg|Časť plášťa panovníka, nárys z roku 1857, Josef Schönbrunner
Súbor:HRR 10Jh.jpg|Ríša v období rokov 972 – 1032


## Referencie


## Pozri aj
* Dejiny Nemecka
* Zoznam východofranských kráľov, nemeckých kráľov a rímsko-nemeckých cisárov


Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté monarchie
Kategória:Dejiny Nemecka
Kategória:Dejiny Rakúska
Kategória:Dejiny Česka
Kategória:Zaniknuté štáty