open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Turecká riviéra

[thumb|Pláž [Ölüdeniz vo Fethiye]]
thumb|Turecká riviéra
[thumb|Prístav [Marmaris]]
[náhľad|Pláž [Pláž Konyaaltı|Konyaaltı v Antalyi]]
[thumb|Hrad a prístav v [Alanya|Alanyi]]

**Turecká riviéra** (), známa aj ako **turecké pobrežie**, je pobrežná oblasť na juhozápade Turecka, ktorá zahŕňa provincie Antalya a Muğla a v menšej miere aj Aydın, južnú časť provincie İzmir a západnú časť Mersin. Tento región Turecka, ktorý leží pozdĺž pobrežia Stredozemného a Egejského mora, sa vyznačuje svojím podnebím, pobrežnou geografiou, horským terénom, plážami a početnými prírodnými a archeologickými pamiatkami. Rozprestiera sa na približne 1 000 km pobrežia a často ho navštevujú domáci aj zahraniční turisti.

Medzi archeologické zaujímavosti patria dva zo siedmich divov starovekého sveta: ruiny mauzólea v Halikarnasse a Artemidin chrám v Efeze.

Pobrežie sa považuje za kultúrny poklad, ktorý poskytuje pozadie pre fascinujúcu zmes faktických a mytologických postáv, konfliktov a udalostí a v priebehu histórie sa často spomína v folklóre rôznych kultúr. Ako také je považované za domov učencov, svätcov, bojovníkov, kráľov a hrdinov, ako aj miesto mnohých známych mýtov. Marcus Antonius z Rímskej republiky si údajne vybral tureckú riviéru ako najkrajší svadobný dar pre svoju milovanú Kleopatru z Egypta. Svätý Mikuláš sa narodil v Patare, malom mestečku neďaleko dnešného Demre. Hérodotos, považovaný za „otca dejepisu“, sa narodil v Bodrume (staroveký Halikarnassos) okolo roku 484 pred Kr. Sopky západne od Antalye, neďaleko Dalyanu, boli pravdepodobne inšpiráciou pre mýtickú Chiméru – oheň chrliace monštrum, ktoré zabil Bellerofontes.

## Galéria


Cesme-streets.JPG|Typická architektúra v Alaçatı
Yivli Minaret Mosque Antalya.jpg|Mešita Yivli Minare neďaleko Antalyjského zálivu
Turkish.town.cesme.jpg|Hrad Çeşme
Kelebekler_Vadisi_(1).jpg|Údolie motýľov, Fethiye
Foça pictures 6.jpg|Prístav Foça (Fókaia), domov tuleňa mníšskeho
Kekova island and Kalekoey village.jpg|Ostrov Kekova a dedina Kaleköy
Olympos beach.jpg|Pláž Olympos
2023-01-16 Temple of Apollo, Side, Turkey 2.jpg|Ruiny Apolónovho chrámu neďaleko Side



## Referencie

## Pozri aj
* Azúrové pobrežie
* talianska riviéra
* Levantské more
* Riviéra

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Turecká riviéra
Kategória:Prímorské letoviská v Turecku
Stromoradia líp pri starom kostole

**Stromoradia líp pri starom kostole** sú lipy veľkolisté, ktoré sa nachádzajú na cintoríne pri starom kostole v Zázrivej v okrese Dolný Kubín v Žilinskom kraji. Sú chránené od 29. júna 1984 podľa rozhodnutia ONV v Dolnom Kubíne č. 35/1985 a novelizáciou KÚ v Žiline podľa Všeobecne záväznej vyhlášky č. 5/1996 zo 17. decembra 1996 pre svoj vedecko-výskumný, historický, kultúrno-výchovný, estetický a náučný význam. Sú v správe štátnej ochrany prírody NP Malá Fatra.

## Základné údaje

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam chránených stromov na Slovensku

## Iné projekty

Lipa
Kategória:Zázrivá (okres Dolný Kubín)
Kategória:Chránené stromy v Žilinskom kraji
Kategória:Chránené lipy na Slovensku
Podskalský potok

**Podskalský potok** môže byť:

* prítok Pružinky v povodí Váhu, pozri Podskalský potok (prítok Pružinky)
* prítok Rokošky v povodí Nitry, pozri Podskalský potok (prítok Rokošky)
Duchoň

**Duchoň** môže byť:
* priezvisko, pozri Duchoň (priezvisko)
* príslušník zemianskeho rodu Duchoňovcov, pozri Duchoňovci
* konkrétna osoba s priezviskom Duchoň alebo z rodu Duchoňovcov, napríklad:
** náboženský spisovateľ a evanjelický kňaz (* okolo 1559† 1629), pozri Florián Duchoň
** pedagóg a filozof (* 1596† 1637), pozri Ján Duchoň
** astronóm, redaktor a právnik (* 1884† 1964), pozri Alexej Duchoň
** spevák populárnych piesní (* 1950† 1985), pozri Karol Duchoň
* slovenský životopisný film o Karolovi Duchoňovi z roku 2025, pozri Duchoň (film)

Kategória:Rozlišovacie stránky
Turistická značkovaná trasa číslo 2449

**Turistická značkovaná trasa číslo 2449** je modrá trasa v Strážovských vrchoch. Vedie z Uhrovca na rázcestie Uhliská a je dlhá 24 km. Turistická trasa je v správe Klubu slovenských turistov.

## Priebeh trasy

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam turistických značkovaných trás v Strážovských vrchoch

## Externé odkazy
* Trasa na turistickej mape

2449
2449
Ďurkovský potok (prítok Zbojského potoka)

**Ďurkovský potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Bukovské vrchy. Ústi do Zbojského potoka. Má dĺžku . Rád toku IX.

## Prameň
Ďurkovský potok pramení v lesnom extraviláne v  vo vzdialenosti  od slovensko-poľskej štátnej hranice, vo vzdialenosti  severovýchodovýchodne od vrchu Ďurkovec s  v severozápadnom kúte územia obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji.

## Opis toku
Ďurkovský potok tečie od prameňa južným smerom cez lesný extravilán územím obce Zboj, pravým brehom obteká úpätie vrchu Ďurkovec, ľavým brehom obmýva les *Fľašová*, priberá tri bezmenné pravostranné prítoky s ,  a , stáča sa na východ a neskôr na juhovýchod, pravým brehom obmýva úpätie lesa *Javorište*, priberá tri pravostranné prítoky s ,  a , pravým brehom obmýva les *Kýčerky* a úpätie vrchu *Minčol* s , v severnej časti územia obce v lesnom extraviláne ústi do vodného toku Zbojský potok v  ako jeho pravostranný prítok. Zbojský potok ďalej ústi do Uličky. Ďurkovský potok patrí do okresu Snina v Prešovskom kraji. Pramení, preteká a ústi na území obce Zboj do vodného toku Zbojský potok. Vodný tok sa nachádza v geomorfologickom celku Bukovské vrchy v geomorfologickom podcelku Bukovce. Má šesť bezmenných prítokov.

## Pôvod názvu
Hydronymum *Ďurkovský potok* má pôvod v názve významného vrchu Ďurkovec s , ktorý sa vypína nad prameňom *Ďurkovského potoka* i nad celým jeho horným tokom. Z toponyma *Ďurkovec* po rozšírení o formant prídavného mena *-ský* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Ďurkovský potok* s významom *potok pretekajúci územím Ďurkovca* ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Toponymum *Ďurkovec* má pôvod v domácej podobe *Ďurko* osobného mena *Juraj*, ktorá bola rozšírená o príponu miesta *-ov-ec* s významom *topografický objekt patriaci Ďurkovi, alebo ináč spájaný s touto osobou*. Názov vodného toku *Ďurkovský potok* bol štandardizovaný v roku 1990. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Ďurkovský potok* nie je jedinečným hydronymom; máme štyri vodné toky s týmto štandardizovaným názvom (august 2025).

## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Bukovských vrchoch 
Kategória:Zboj
Rokoška

**Rokoška** je krátky vodný tok v Strážovských vrchoch a Hornonitrianskej kotline na území okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok Rudnianky v povodí rieky Nitrica s dĺžkou približne 2,3 km a je tokom VI. rádu.

## Priebeh toku
Potok pramení na juhu strednej časti Strážovských vrchov, na východnom okraji geomorfologického podcelku Nitrické vrchy a ich časti Rokoš, na východných výbežkoch Ostrej hôrky (), v nadmorskej výške približne  Od prameňa v malej doline v lokalite Pod Kopcom tečie východným smerom. Zakrátko opúšťa Nitrické vrchy a bez významnejších prítokov vteká do Hornonitrianskej kotliny a jej podcelku Rudnianska kotlina. Križuje areál farmy a lemovaný nesúvislým porastom sa postupne mierne stáča na severovýchod. Vteká do obce Nitrianske Rudno, kde sa oblúkom točí na juhovýchod. V intraviláne priberá svoj najvýznamnejší, pravostranný Podskalský potok a následne križuje cestu II/574. Na okraji obce sa potok prudko stáča severovýchodným smerom, lemujúc jej intravilán. Na juhovýchodnom okraji Nitrianskeho Rudna sa v nadmorskej výške približne  vlieva pravostranne do Rudnianky, prítoku rieky Nitrica. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh. 

Potok pramení a preteká iba katastrálnym územím obce Nitrianske Rudno v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
* Strážovské vrchy, Nitrické vrchy, Rokoš (geomorfologická časť)
* Hornonitrianska kotlina, Rudnianska kotlina

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Nitrianske Rudno (obec)
Zoznam turistických značkovaných trás v Myjavskej pahorkatine

Toto je zoznam turistických značkovaných trás v Myjavskej pahorkatine.

## Referencie

Kategória:Turistické značkované trasy na Slovensku
Kategória:Turistické značkované trasy v Myjavskej pahorkatine
Turistické značkované trasy v Myjavskej pahorkatine
Michal Institoris

**Michal Institoris** (zvaný aj Mošovský) (* 1635, Mošovce – † 1705, Trstená) bol evanjelický kňaz augsburského vyznania.

## Životopis
Narodil sa v Mošovciach (Turčianska župa), kde v tom čase pôsobil ako miestny farár jeho otec, Eliáš Institoris. Vyrastal pod vedením svojho staršieho brata Jána Institorisa. Do roku 1654 študoval v Bánovciach nad Bebravou, potom v Banskej Štiavnici. Po ukončení štúdia navštevoval univerzitu v Kieli. Po návrate do vlasti sa najprv stal rektorom (riaditeľom školy) v Žiline, následne v roku 1670 farárom v Trenčianskej Teplej, odkiaľ bol v roku 1673 odvlečený do zajatia na Spišský hrad. Po prepustení sa počas Tököliho povstania stal farárom v Žaškove (Oravská župa). Odtiaľ v roku 1683 odišiel na post farára do Trstenej, odkiaľ bol v roku 1686 pre svoju vieru vyhnaný. Jeho ďalší osud je neznámy.

## Diela

* Panegyricus in obitum Pl. Rev. & Clar. Viri D. Johannis Institoris Pastoris Slavonicae cclesiae Carponensis...Trenchinii, 1661.
* Desiderium aureae pacis Distichis Eteologicis exprimens Annum Epochae Cristianae 1663. cui Adjuncta est, proxime elapsi Ominosa Inundatio, Carmine Heroica descripta. (Tamtiež), 1663.
* συν Θεω! Chiliasmus Dirutus. id est: Refutatio Opinionis tam veterum nonnulorum, quam recentium, docentium Christum Universalem omnium Judicem, ante pantocryticum judicii diem, e coelo venturum, mille annis, in Pace, qviete, ac mirabiliretum, omnium, cumium affluentiasministriaturum ... Respondente Michaele Alauda ... Solnae, 1665.
* Dissertatio Ethica de Summo Morali bono Seu: de Existentia & Natura Beatudinis ac Felicitatis Civilis seu thicae, placidae subjecta disquisitioni, ... Autore: Respondente Martino Proserchomeno ... Tamže. 1666.
* Phosphorus clarorum syderum Illustris Lycei Kiloniensis. Tamže. 1667.
* Paroenesisad Sectarios de Visibilitate & Invisibilitate Ecclesiae Praemissa ejusdem Formali Ratione. Tamže. 1668.
* Dissertatio Placida a Iustificando Homine Peccatore Coram Tremendo Tribunali Dei,  &c. Autore ... Resp. Casparo Lehotsky ... Tamže. 1670.
* Kunst Wyborny, kterak se máme wázne a platne Bohu mosliti, a wsseliké kdussiy ktela tela tječe wecy, od neho samého, nabozne, slussne, nalerite a Horliwe zadati a prosyti ... Miesto n. (Žilina), 1693.

### Rukopisy
Carmina Abrahamo Jeszenszky (1689) a Emerico Huszar (1691) oblata.

## Zdroje
* Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái.   
* Zoványi Jenő: Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon

Kategória:Narodenia v 1635
Kategória:Úmrtia v 1705
Kategória:Uhorskí evanjelickí kňazi
Kategória:Osobnosti z Mošoviec
Alexander Horváth

**Alexander Horváth** (* 28. december 1938, Mošovce† 31. august 2022, Mošovce) bol slovenský futbalista, česko-slovenský reprezentant, účastník majstrovstiev sveta 1970 v Mexiku (odohral dva zápasy v základnej skupine proti Brazílii a Rumunsku).

## Futbalová kariéra
V česko-slovenskej reprezentácii odohral 26 zápasov a strelil 3 góly. Takmer celú svoju hráčsku kariéru spojil so Slovanom Bratislava, potom odišiel do Belgicka, kde hral za RWD Molenbeek. Do vlasti sa už nevrátil, čo vtedy znamenalo emigráciu. V česko-slovenskej lige hral za Dynamo Žilina a Slovan Bratislava. Nastúpil v 172 ligových zápasoch a dal 15 gólov. So Slovanom Bratislava získal v roku 1970 majstrovský titul, v roku 1968 československý pohár a v sezóne 1968/69 Pohár víťazov pohárov. V Pohári víťazov pohárov nastúpil v 17 zápasoch a dal 1 gól.

## Ligová bilancia

## Referencie

## Iné projekty

## Literatúra
* JEŘÁBEK, Luboš: *Český a československý fotbal: lexikon osobností a klubů 1906–2006*, Praha, Grada 2007.
* Jindřich Horák, Lubomír Král: Encyklopedie našeho fotbalu – Libri 1997
* Radovan Jelínek, Miloslav Jenšík a kol.: Atlas českého fotbalu – Radovan Jelínek 2006

## Externé odkazy
* Štatistiky ČMFS 
* Worldfootball.net
* ŠK Slovan Bratislava

## Zdroj

Kategória:Slovenskí futbalisti
Kategória:Česko-slovenskí futbalisti
Kategória:Hráči MŠK Žilina
Kategória:Hráči ŠK Slovan Bratislava
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1970
Kategória:Osobnosti z Mošoviec
Ján Šulek

[náhľad|Evanjelický kostol v [Hybe. V rokoch 1774 až 1837 tu bol rektorom a v rokoch 1798 až 1801 evanjelickým farárom.]]
**Ján Šulek** (* 29. jún 1774, Rajec† 6. december 1837, Sobotište) bol slovenský evanjelický farár, pedagóg a spisovateľ.

## Životopis
Ján Šulek sa narodil 29. júna 1774 v Rajci, kde jeho otec pôsobil ako učiteľ. S rodičmi sa neskôr presťahoval na Oravu, potom k svojmu strýkovi Matejovi Šulekovi, farárovi vo Veľkej Paludzi, a následne k svojmu ďalšiemu strýkovi Jánovi Šulekovi do Kunovej Teplice, u ktorého započal svoje štúdiá a naučil sa po maďarsky. Po prekonaní choroby pokračoval v roku 1790 v štúdiu na reformovanom kolégiu v Debrecíne a v roku 1792 v Kežmarku. Po ukončení štúdií na jeseň roku 1798 bol najprv rektorom v Hybe, neskôr od roku 1801 učiteľom v Mošovciach a od roku 1805 farárom v Pržne (kde vznikli na základe uhorského kráľovského tolerančného dekrétu Jozefa II nové protestantské zbory). Od roku 1811 až do svojej smrti pôsobil v Sobotišti. Obe jeho manželky boli nemeckej národnosti: Rozina Margaréta Weberová (jej otec bol Antal Gottfried Weber, výrobca ihlíc, a jej matka Judit Stentzeiová) z Kežmarku a Mária Neumannová (jej otec bol Pál Neumann, zlatník) z Nového Mesta nad Váhom. Pre náboženské a školské účely napísal v slovenčine 9 kníh.

## Najvýznamnejšie diela
* Latinshá grammatika dobrému slowenské mládéze slowenskym gazykem (učebnica latinskej gramatiky) Banská Bystrica, 1801
* Rozmlamvánj o Ohni. (Rozhovor o ohni) Banská Bystrica 1804
* První začátkové učení kresťanského evanjelického (Prvé vzdelanie v evanjelickom kresťanskom náboženstve) Banská Bystrica. 1807 (2. vydanie Skalica, 1815., 4. vydanie Skalica. 1830. 5. vydanie Trnava, 1810. Preložené do nemčiny a maďarčiny)
* Katechismus náboženství kresťanského evanjelického pre vetší mládež sepsany (Katechizmus kresťanského evanjelického náboženstva pre mládež) Bratislava, 1817 (2. vydanie, Lemberg, 1835. 3. vydanie, Trnava, 1841)
* Kunst zwe zlato délati z mléka másla vyvésti a vübec bohatsim se státi (Umenie vyrábať zlato z mlieka a masla a zbohatnúť z toho) Skalica, 1833
* Nábozna premyslováni o utrpeni Jezíse Krista. (Rozjímanie o živote Ježiša Krista) Skalica. 1836
* Vodný lekár Trnava, 1838

## Zdroje
* Wurzbach, Constantin von (1818-1893) Biographisches Lexikon des Kaiserthume Österreich Constant von Wurzbach. Viedeň. Zamarski, 1856-1891
* József Szinnyei: Životy a diela maďarských spisovateľov, zväzok 12. S. János Schulek 
* Databáza mormonskej cirkvi
* Fotografie, dokumenty, rodinné histórie rodiny Schulekovcov: Rodina Terrayovcov
* Sipos Béla : Rodokmeň Terray-Reuss-Schulek a súvisiace rodokmene z Highlandu. Rodina Terray. www.terray.hu stránka s históriou rodiny. 
* Rodokmeň Schulekovcov. Fotografie rodiny Schulekovcov. 
* Sipos Béla: A Schulek (felvidéki) család története és családfája. OSZK-MEK.

Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí náboženskí spisovatelia
Kategória:Osobnosti z Rajca
Peter Pavol Zgúth-Vrbický

**Peter Pavol Zgúth-Vrbický** (vlastným menom *Peter Pavol Zgúth*, pseudonymy *Janko Rozmarín*, *P. P. Vrbický*, *Sincerus*, *Vrbinský*; * 25. január 1863, Liptovský Mikuláš – † 22. jún 1952, Martin) bol slovenský básnik a autor pre deti a mládež.

## Životopis
Študoval na gymnáziu v Martine, evanjelickom lýceu v Kežmarku, ďalej na učiteľských ústavoch v Kláštore pod Znievom a v Leviciach. Neskôr pôsobil ako učiteľ v Štrbe a viac než 30 rokov učil tiež v Mošovciach. Napokon pracoval ako školský inšpektor Turčianskej župy. Dôchodok prežil v Martine. V tvorbe bol ovplyvnený P.O. Hviezdoslavom. Bol tiež členom výboru Muzeálnej slovenskej spoločnosti.

## Diela
* *Na oračke* (1905) – veršovaná poviedka
* *Slová útechy* (1910) – zbierka pohrebných veršov
* *Paberky z rodných polí* (1933) – výber z časopisecky uverejnených veršov
* *Po stopách dávnych* (1947) – spomienková zbierka
* *Vtáčí súd* (1942) – verše pre deti
* *Hej, pod Kriváňom* (1944) – verše pre deti
* *Přehled slovenské literatury do roku 1918* (1924) – štúdia
* *Predstavitelia Bernolákovej školy* (1937) – slovníková forma
* *Život starého kantora slovenského* (1932) – memoáre. Vyšli tiež pod názvom *Pamäti slovenského učiteľa* (2005)
* Prekladal z ruštiny a češtiny
* Bol autorom viacerých učebníc geografie a slovenského jazyka

## Referencie

Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Osobnosti z Liptovského Mikuláša
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Jozef Beňovský

PhDr. **Jozef Beňovský** (* 12. január 1949, Mošovce) je slovenský scenárista, redaktor a literárny vedec.

## Životopis
Po štúdiách v Mošovciach a maturite v Turčianskych Tepliciach študoval slovenský a nemecký jazyk na Pedagogickej fakulte v Banskej Bystrici. Na Univerzite J. E. Purkyně v Brne následne vyštudoval aj muzeológiu. Rigoróznu prácu na tému *Ladislav Novomeský 1904 –1974 – 2005 (K problematike šírenia a nových interpretácií osobnosti a diela Ladislava Novomeského)* obhájil v roku 2005.

Po štúdiách pôsobil v Matici slovenskej v Martine. V 90. rokoch sa stal riaditeľom Slovenského národného literárneho múzea. Písal scenáre k filmom podľa literárnych diel, zostavil viaceré katalógy k výstavám. Je členom Spolku slovenských spisovateľov.

## Dielo

### Filmografia
* *Katera* (1981)
* *Starý včelár* (1981)
* *Stávka s čertom* (1987)
* *Matilda* (1998)

### Literárna tvorba
* *Imrich Sedlák: výberová personálna bibliografia.* [spolupracovali Anna Ďurdíková, Iveta Gallová]. 1. vyd. 40 s. Banská Bystrica: Filozofická fakulta UMB, 2002; 1993.
* *Mošovce v premenách času.* [monografia o histórii a kultúre rodnej obce]. 1. vyd.  304 s. Martin: Osveta , 1984.
* *Národný umelec Ján Kostra.* [bibliofília]. Martin: Matica slovenská, 1981.

## Referencie

## Externé odkazy
* https://www.spolok-slovenskych-spisovatelov.sk/products/benovsky-jozef/

Kategória:Slovenskí scenáristi
Kategória:Slovenskí literárni vedci
Kategória:Riaditelia múzeí na Slovensku
Kategória:Pracovníci Matice slovenskej
Kategória:Absolventi Masarykovej univerzity
Kategória:Osobnosti z Mošoviec
Kategória:Absolventi Pedagogickej fakulty Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici
Kategória:Členovia Spolku slovenských spisovateľov
Mamografia

náhľad|Schematický obrázok znázorňujúci ženu podstupujúcu mamografické vyšetrenie
náhľad|Žena podstupuje mamografiu pravého prsníka. Technička vykonáva kompresiu prsníka.
**Mamografia** () alebo **mastografia** () je röntgenologické vyšetrenie prsníka zisťujúce zhubné nádory. 

Mamografické vyšetrenie prsníka sa odporúča ženám vo veku od 45 rokov, hoci sa údaje o tom, kedy je najlepšie sa vyšetrenie najskôr podrobiť, veľmi rôznia. Táto metóda je úspešná, pretože zvyšuje pravdepodobnosť nájdenia a úplného vyliečenia nádoru. U mladých žien s vekom pod 40 rokov však má výrazne menšiu rozlišovaciu schopnosť a ožiarenie naopak zvýši celoživotné riziko rakoviny.

Vyšetrenie mamografom však nedokáže úplne spoľahlivo lekárovi povedať, či v danom prípade ide „o zhubný nádor, tukovú hrčku alebo benígne zhustenie tkaniva, a tiež zlyháva u mladších žien s pevnými prsníkmi a tých, ktoré majú pre röntgenové žiarenie horšie priestupné tkanivo.“

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Prsník
Kategória:Diagnostika
Kategória:Rádiológia
Kategória:Skiagrafia
Kategória:Rakovina
Podskalský potok (prítok Rokošky)

**Podskalský potok** je vodný tok v Strážovských vrchoch a Hornonitrianskej kotline na území okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok Rokošky v povodí rieky Nitrica s dĺžkou približne 4 km a je tokom VII. rádu. Na hornom toku tečie okrajom národnej prírodnej rezervácie Rokoš.

## Priebeh toku
Potok pramení na juhu strednej časti Strážovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Nitrické vrchy a ich časti Rokoš, na severovýchodných svahoch Rokoša (), v nadmorskej výške približne  Od prameňa v hornej časti doliny, zovretej masívom Rokoša a hrebeňom Predného Rokoša (), tečie severovýchodným smerom. Pokračuje východným úpätím Košútovej skaly () a severným úpätím Predného Rokoša a popod Biele skaly sa stáča východný smerom. Onedlho opúšťa Nitrické vrchy a pokračuje Rudnianskou kotlinou, ktorá je podcelkom Hornonitrianskej kotliny. Pri kameňolome opúšťa zalesnené údolie a vteká do obce Nitrianske Rudno. Bez významnejších prítokov preteká juhozápadnou časťou obce, postupne sa točí na východ a napokon sa neďaleko cesty II/574, v nadmorskej výške približne  vlieva pravostranne do Rokošky v povodí rieky Nitrica. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh. Potok v celej dĺžke lemuje náučný chodník Fraňa Madvu na vrch Rokoš ().

Potok pramení a preteká iba katastrálnym územím obce Nitrianske Rudno v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
* Strážovské vrchy, Nitrické vrchy, Rokoš (geomorfologická časť)
* Hornonitrianska kotlina, Rudnianska kotlina

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Nitrianske Rudno (obec)
Fľašovský potok

**Fľašovský potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Bukovské vrchy. Ústi do Zbojského potoka. Od sútoku zdrojníc po ústie má dĺžku . Rád toku IX. 
## Sútok zdrojníc
Fľašovský potok sa začína v lesnom extraviláne v  vo vzdialenosti  od slovensko-poľskej štátnej hranice,  na východnom svahu lesa *Fľašová*, juhozápadne od vrchu Jarabá skala s  v severnej časti územia obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji. Severná zdrojnica pramení v  a má dĺžku . Západná zdrojnica pramení v  a má dĺžku .

## Opis toku
Fľašovský potok tečie od sútoku zdrojníc juhovýchodojužným smerom cez lesný extravilán územím obce Zboj, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok, esovite sa skrúca na juh až východ, v severnej časti územia obce v lesnom extraviláne ústi do vodného toku Zbojský potok v  ako jeho pravostranný prítok. Zbojský potok ďalej ústi do Uličky.
Fľašovský potok patrí do okresu Snina v Prešovskom kraji. Začína sa, preteká a ústi na území obce Zboj do vodného toku Zbojský potok. Fľašovský potok sa nachádza v geomorfologickom celku Bukovské vrchy v geomorfologickom podcelku Bukovce. Má jeden bezmenný prítok. 

## Pôvod názvu
Hydronymum *Fľašovský potok* má pôvod v názve lesa *Fľašová*, na východnom svahu ktorého sa začína a úpätím ktorého preteká. Z toponyma *Fľašová* po rozšírení o formant prídavného mena *-ský* a  po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Fľašovský potok* s významom *potok pretekajúci územím Fľašovej* ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Pôvod toponyma *Fľašová* je nedostatočne vysvetlený: dávaný je do súvislosti s osobným menom, alebo môže mať pôvod v nemeckom *flach* s významom *plochý, ploský sploštený* alebo v nemeckom *flechten* s významom *pliesť, viť*, alebo môže ísť o nepodarený modifikát nárečového *Pľašová ← Plešová* vo význame *časť lesa dočasne zbavená stromového porastu*. Názov vodného toku *Fľašovský potok* bol štandardizovaný v roku 1990. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Fľašovský potok* je jedinečným hydronymom (august 2025).
## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Bukovských vrchoch 
Kategória:Zboj
Noonie Bao

**Jonnali Mikaela Parmeniusová** (neprechýlene Jonnali Mikaela Parmenius; * 9. august 1987, Štokholm, Švédsko), známa ako **Noonie Bao**, je švédska speváčka, skladateľka a hudobná producentka. Od roku 2017 sa už menej venuje speváckej kariére ako predtým a skôr sa venuje písaniu piesní, pretože práve od tohto roku naspievala už iba jednu pieseň. Konkrétne ide o pieseň „Fades Away“ s Aviciim, ktorá vyšla v roku 2019. Textársky spolupracovala na piesňach pre umelcov, ako sú napríklad Katy Perry, Zara Larsson, Charli XCX, Camila Cabello, Zedd, Avicii, Kygo, David Guetta, Clean Bandit, Alan Walker, MØ, Demi Lovato, Alma, Sasha Sloan, Astrid S, Halsey, Ava Max, Rita Ora a Carly Rae Jepsenová. V roku 2017 vyhrala 2 ceny Swedish Music Publishers Award v kategóriách „Songwriter of the year“ (textár roka) a „International Success“ (medzinárodný úspech). V roku 2018 vyhrala cenu Grammis v kategórii „Songwriter of the year“ (textár roka).

## Diskografia
### Štúdiové albumy
* *I Am Noonie Bao* (2012)

### EP
* *Noonia* (2015)

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Švédske popové speváčky
Kategória:Švédski hudobní producenti
Kategória:Švédski speváci-skladatelia
Kategória:Osobnosti zo Štokholmu
Brezovský potok (prítok Ráztoky)

**Brezovský potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Bukovské vrchy. Ústi do Ráztoky. Od sútoku zdrojníc po ústie má dĺžku . Rád toku X.

## Sútok zdrojníc
Brezovský potok sa začína sútokom zdrojníc v lesnom extraviláne v , vo východnej časti územia obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji. Západná zdrojnica pramení v  a má dĺžku . Severná zdrojnica pramení v  a má dĺžku ; odvodňuje južné úpätie vrchu *Syrochmanka* so 

## Opis toku
Brezovský potok tečie od sútoku zdrojníc južným smerom cez lesný extravilán územím obce Zboj, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok odvodňujúci severné svahy lesa *Brezov* i chrbta s rovnakým názvom *Brezov* s , v  priberá ľavostranný bezmenný prítok, v  priberá ďalší ľavostranný bezmenný prítok, obmýva západné úpätie chrbta *Brezov*, v  priberá pravostranný bezmenný prítok, v  vteká do poľnohospodárskeho extravilánu, meandruje, vo východnej časti územia obce Zboj v lesnom extraviláne ústi do vodného toku Ráztoka v  ako jej ľavostranný prítok. Zbojský potok ďalej ústi do Uličky. Brezovský potok patrí do okresu Snina v Prešovskom kraji. Začína sa, preteká a ústi na území obce Zboj do vodného toku Ráztoka. Vodný tok sa nachádza v geomorfologickom celku Bukovské vrchy v geomorfologickom podcelku Bukovce. Má štyri bezmenné prítoky.

## Pôvod názvu
Hydronymum *Brezovský potok* má pôvod v názve chrbta, lesa a lúky *Brezov*, ktorého severné a západné svahy obteká. Z toponyma *Brezov* po rozšírení o formant prídavného mena *-ský* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Brezovský potok* s významom *potok pretekajúci územím Brezova* ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Toponymum *Brezov* bolo motivované charakteristickým výskytom lesného porastu brezy z rodu listnatých stromov z čeľade brezovitých, ktorý bol rozšírený o formant menného adjektíva *-ov*. Porovnaj aj Smrekov, *Borov*, časť obce Medzilaborce, *Javorov*, les v Čaradiciach, *Topoľov*, lúka v Kalnej Roztoke. Názov vodného toku *Brezovský potok* bol štandardizovaný v roku 1990. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Brezovský potok* nie je jedinečným hydronymom; na Slovensku máme ďalších päť vodných tokov so štandardizovaným názvom *Brezovský potok* (august 2025).

## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Bukovských vrchoch 
Kategória:Zboj
Sučiansky potok

**Sučiansky potok** je vodný tok v Strážovských vrchoch na území okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok rieky Nitrica s dĺžkou približne 5,5 km a je tokom V. rádu. 

## Priebeh toku
Potok pramení na juhu strednej časti Strážovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Nitrické vrchy a ich časti Rokoš, na severovýchodných svahoch vrchu Čihoc (), v nadmorskej výške približne  Od prameňa v lokalite Lesy v závere doliny, tečie sprvu východným smerom. V oblasti Hrabník priberá významný ľavostranný prítok z Podvrátnej doliny a stáča sa na juhovýchod. Priberá menší ľavostranný prítok z lokality Dolný les a pod Smolovou horou () vteká do obce Nitrianske Sučany. Tu priberá pravostranný prítok z lokality Pasienky a opúšťa geomorfologickú časť Rokoš. V rámci podcelku Nitrické vrchy vstupuje do časti Vestenická brána, kde pokračuje centrom obce. Na jej južnom okraji sa stáča na juh a poľnohospodárskou, mierne zvlnenou krajinou tečie bez významnejších prítokov. V oblasti Podskálie križuje cestu I/9 z Trenčína do Novák a onedlho sa, v nadmorskej výške približne , vlieva pod Ostrým vrchom () pravostranne do rieky Nitrica. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh. Na hornom toku lemuje náučný chodník Fraňa Madvu na vrch Rokoš ().

Potok pramení a preteká iba katastrálnym územím obce Nitrianske Sučany v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
* Strážovské vrchy, Nitrické vrchy
* Rokoš (geomorfologická časť), Vestenická brána

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Nitrianske Sučany
Čihoc

**Čihoc** môže byť:

* vrch v Strážovských vrchoch (), pozri Čihoc (vrch)
* prítok Nitrice, pozri Čihoc (potok)
Hubert Bonisseur de La Bath

**Hubert Bonisseur de La Bath** prezývaný **OSS 117** je francúzska fiktívna postava tajného agenta, ktorú vytvoril spisovateľ Jean Bruce. Postava sa najskôr objavila v románoch a neskôr filmoch série OSS 117. Agent pracuje pre francúzsku tajnú službu SDECE.

## Opis a história postavy
Huberta Bonisseura de La Bath, známeho aj ako OSS 117, vytvoril v roku 1949 francúzsky spisovateľ Jean Bruce pre sériu špionážnych románov. Postava, ktorá vznikla o štyri roky skôr ako James Bond, odrážala dopyt po špionážnych príbehoch z obdobia po druhej svetovej vojne. Po Bruceovej smrti v roku 1963 jeho vdova Josette a potom ich deti François a Martine pokračovali v sérii, ktorá dosiahla celkovo 254 románov. Inšpiráciou boli dobrodružné príbehy a skutočné špionážne postavy, ako napríklad William L. Langer, ktorý niesol sériové číslo OSS 117. Hubert je vysoký, atletický muž s krátkymi hnedými vlasmi a prenikavými modrými očami. Postava agenta je očarujúca a sebavedomá, ktorá ľahko zvádza, no v paródiách prejavuje nedostatky, ako je roztržitosť a komickosť. V románoch je serióznym a kompetentným špiónom, zatiaľ čo nové filmy (z obdobia 20062021) ho vykresľujú ako šovinistického, nemotorného, ​​ale šťastného Francúza, ktorý mieša humor s kritikou špionážnych klišé.

## Filmy a herci

### Pôvodná séria

#### [[Kerwin Mathews]]
* 1963: *[[OSS 117 se déchaîne]]*, réžia André Hunebelle
* 1964: *[[Tajný agent v Bangkoku]]*, réžia André Hunebelle

#### [[Frederick Stafford]]
* 1965: *[[Furia à Bahia pour OSS 117]]*, réžia André Hunebelle
* 1966: *[[Tajný agent v Tokiu]]*, réžia Michel Boisrond

#### [[John Gavin]]
* 1968: *[[Tajný agent na Blízkom východe]]*, réžia André Hunebelle, Renzo Cerrato a Jean-Pierre Desagnat

### Novodobá (komediálna) séria

#### [[John Gavin]]
* 2006: *[[Agent 117]]*, réžia Michel Hazanavicius
* 2009: *[[OSS 117 : Rio ne répond plus]]*, réžia Michel Hazanavicius
* 2021: *[[Srdečné pozdravy z Afriky]]*, réžia Nicolas Bedos

### Ostatné filmy

#### Ivan Desny
* 1957: *OSS 117 n'est pas mort*, réžia Jean Sacha

#### Luc Merenda
* 1970: *OSS 117 prend des vacances*, réžia Pierre Kalfon

#### Alan Scott
* 1971: *OSS 117 tue le taon*, réžia André Leroux (televízny film)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Telerama.fr
* OSS 117: An Introduction

Kategória:Fiktívne postavy
Kategória:Filmové postavy
Kategória:Literárne postavy
Kategória:OSS 117
Kategória:Fiktívni špióni
B-SV 4

náhľad|Bunker B-SV 4
**Bunker B-SV 4** bol postavený 14. – 16. januára 1938 firmou Ing. Rudolfa Friča. Jedná sa o malý jednoposchodový objekt postavený na pôdoryse obdĺžnika. Vstup zo zadnej strany je raz zalomený a uzavretý pancierovými dverami.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam petržalských bunkrov

Kategória:Vojenské stavby na Slovensku
Kategória:Česko-slovenské opevnenie
Kategória:Architektúra z 1938
Sitofília

[náhľad|Neoburleskná herečka sa v rámci [striptízu polieva čokoládovou omáčkou]]
**Sitofília** () označuje formu sexuálneho fetišizmu, keď účastníkov vzrušujú erotické situácie s jedlom.

Sitofília sa prekrýva aj s inými fetišmi, vrátane WAM fetišizmu, feederizmu a njotaimori. Od vorarefílie sa odlišuje tým, že sitofília fetišizuje jedlo, zatiaľ čo vore fetišizuje akt, pri ktorom sa požíva živý tvor alebo človek.

## Praktizovanie
Akékoľvek jedlo sa dá považovať za erotické, záleží to od kontextu a diváka.

Niektoré potraviny, ako napríklad banány a párky v rožku, sú kvôli svojmu falickému tvaru bežne považované za fetišistické objekty. Najmä v popkultúre sú populárne aj potraviny, ktoré sa dajú konzumovať z perspektívy inej osoby, ako napríklad šľahačka alebo rozpustená čokoláda.

Sexuálne vzrušenie údajne spôsobujú a môžu mať sexuálne konotácie aj niektoré potraviny a byliny, ako napríklad ustrice.

Domáce dildá sa vyrábajú tak, aby umožňovali vytvarovanie potravy do tvaru falusu a tým zabezpečili jej ľahšie vloženie.

## Alkoholické nápoje
náhľad|Dve ženy pripravujúce sa na body shot

**Body shot** [čítaj: bady šat] je shot alkoholického nápoja, ktorý sa konzumuje z ľudského tela. Body shoty sa robia buď odobratím packu z pohára na telo osoby, alebo sa shot naleje na telo osoby a iná osoba ho olíže. Pojem „body shot“ môže tiež označovať rituál pitia shot, ktorý vyžaduje použitie tela inej osoby, napríklad odobratie packu z pohára a následné olízanie soli z tela osoby.

**Wakamezake** (), tiež nazývané **wakame sake** a **seaweed sake**, je spôsob pitia alkoholu z tela ženy. Žena si pevne zovrie nohy tak, že „trojuholník“ medzi stehnami a lonovou kosťou vytvorí pohár, a potom si zo svojej hrude do tohto „trojuholníka“ naleje saké. Jej partner následne odtiaľ saké vypije. Názov pochádza z myšlienky, že lonové ochlpenie ženy v saké pripomína mäkké morské riasy (wakame) plávajúce v mori.

## Referencie

## Pozri aj
* jedlo a sexualita
* nyotaimori
* vorarefília
* wet and messy fetishism

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Sexuálny fetišizmus
Pingu

***Pingu*** je švajčiarsko-britský televízny seriál pre deti z roku 1990. Seriál má 157 dielov po 6 sériách a bol vytvorený medzi rokmi 1990 a 2006. Na Slovensku ho vysiela verejnoprávna RTVS na stanici Jednotka. Je vytvorený pomocou stop motion animácie za použitia figúrok z plastelíny.

Na jeho tvorbe sa podieľali Otmar Gutmann a Erika Brueggemann. Pingu sa zameriava na príbehy tučniaka cisárskeho a jeho rodinu, ktorí spoločne žijú na južnom póle.

## Postavy
Pre taliansku verziu postavy nahovoril Carlo Bonomi.
* Pingi
* Pinga
* Pongi
* Pingg
* Robby
* Punky

## Série a epizódy

## Referencie

## Pozri aj
* *[[Pingu in the City]]* (TV seriál)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálny web
* 
* 
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Švajčiarske televízne seriály
Kategória:Britské televízne seriály
Kategória:Televízne seriály z roku 1990
Kategória:Detské filmy a seriály
Čihoc (potok)

**Čihoc** je krátky vodný tok v Strážovských vrchoch na území okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok rieky Nitrica s dĺžkou približne 2,4 km a je tokom V. rádu. 

## Priebeh toku
Potok pramení na južnom okraji strednej časti Strážovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Nitrické vrchy a ich časti Rokoš, na juhozápadných svahoch vrchu Dubiny (), v nadmorskej výške približne  Od prameňa v lokalite Trchov na okraji súvislého lesného porastu, tečie sprvu južným, postupne však juhovýchodným smerom, kopírujúc severovýchodné úpätie Kostolnej hory (). V lokalite Hájik sa stáča na juh a lemovaný pobrežným porastom opúšťa geomorfologickú časť Rokoš. Bez významnejších prítokov pokračuje južným smerom, v rámci podcelku Nitrické vrchy časťou Vestenická brána, kde vedie starým sadom. Onedlho križuje cestu I/9 z Trenčína do Novák a tečie rovinatou, poľnohospodársky využívanou oblasťou. Na dolnom toku v lokalite Široké, severovýchodne od obce Nitrica, sa pod Ostrým vrchom () v nadmorskej výške približne , vlieva pravostranne do rieky Nitrica. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Potok pramení a preteká iba katastrálnym územím obce Nitrica v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
* Strážovské vrchy, Nitrické vrchy
* Rokoš (geomorfologická časť), Vestenická brána

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Nitrica (obec)
Poloninský potok

**Poloninský potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Runina v okrese Snina v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Bukovské vrchy. Ústi do Uličky. Od sútoku zdrojníc po ústie má dĺžku . Rád toku VIII.

## Sútok zdrojníc
Poloninský potok sa začína sútokom zdrojníc v lesnom extraviláne v , v severovýchodnej časti územia obce Runina v okrese Snina v Prešovskom kraji. Severná zdrojnica pramení v  a má dĺžku . Východná zdrojnica pramení v  a má dĺžku ; odvodňuje juhozápadné úpätie vrchu Ďurkovec s 

## Opis toku
Poloninský potok tečie od sútoku zdrojníc juhovýchodojužným smerom cez lesný extravilán územím obce Runina, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok, pravým brehom obmýva úpätie lesa *Komorný les*, pravým brehom obmýva les *Vysoká Kýčera*, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok pritekajúci z lesa *Čerenné*, mení smer na juhozápad. Pravým brehom obmýva les aj pasienok *Požiare*, vyteká z lesa do poľnohospodárskeho extravilánu, ľavým brehom obmýva lúku *Lazy*, meandruje, pravým brehom obmýva lúku aj pole *Brehy*, vo vzdialenosti  obteká severozápadný okraj intravilánu obce Runina, v  priberá pravostranný bezmenný prítok, v  podteká cestu, v poľnohospodárskom extraviláne ústi do vodného toku Ulička v  ako jej pravostranný prítok. Ulička ďalej ústi do Uhu. Poloninský potok patrí do okresu Snina v Prešovskom kraji. Začína sa, preteká a ústi na území obce Runina do vodného toku Ulička. Vodný tok sa nachádza v geomorfologickom celku Bukovské vrchy v geomorfologickom podcelku Bukovce. Má tri bezmenné prítoky.

## Pôvod názvu
Hydronymum *Poloninský potok* má pôvod v názve orografickej jednotky *Poloniny*, dnes geomorfologickej oblasti Poloniny, ktorej súčasťou je aj geomorfologický celok Bukovské vrchy. Geomorfologická oblasť Poloniny sa rozprestiera na území Ukrajiny a Poľska a iba okrajovo na území Slovenska. Sekundárnym nositeľom tohto názvu je i Národný park Poloniny, ktorého územný rozsah je približne identický so slovenskou časťou Polonín čiže s Bukovskými vrchmi. Z toponyma *Poloniny* po rozšírení o formant prídavného mena *-ský* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Poloninský potok* s významom *potok pretekajúci územím Polonín* ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Toponymum *Poloniny* bolo motivované charakteristickým výskytom reálie pomenovanej apelatívom *poloniny* vo význame *pasienok a lúka nad hornou hranicou stromovej vegetácie vo východných Karpatoch*. Názov vodného toku *Poloninský potok* bol štandardizovaný v roku 1975. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Poloninský potok* je jedinečným hydronymom (august 2025).

## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Bukovských vrchoch 
Kategória:Runina
Dominik Humburger

**Dominik Humburger** (* 3. január 1996, Liberec) je český profesionálny zápasník zmiešaných bojových umení (MMA) a vojak Armády Českej republiky. Súťaží v strednej váhe a je známy vysokým podielom víťazstiev ukončených KO alebo TKO. Pôsobí najmä v organizácii Oktagon MMA, predtým zápasil aj v RFA, GCF a KSW.

## Osobný život
Narodil sa v Liberci, kde vyrastal a od detstva sa venoval športu. V mladosti sa stal obeťou šikany, čo ho motivovalo začať s bojovými športmi. Trénovať začal približne v roku 2012. V prvých rokoch sa venoval prevažne postojovým disciplínam, neskôr sa presunul k MMA. Okrem športovej kariéry pôsobí ako profesionálny vojak.

## Športová kariéra

### Začiatky a debut
Profesionálny debut v MMA absolvoval 7. mája 2021, keď na turnaji GCF porazil Pavla Lamackého technickým knokautom v prvom kole. Následne zaznamenal sériu víťazstiev a prestúpil do väčších organizácií.

### KSW a RFA
V roku 2022 podpísal zmluvu s poľskou organizáciou KSW, kde si pri svojom debute pripísal víťazstvo na TKO nad Borysom Borkowskim. O pár mesiacom neskôr sa predstavil aj na domácom turnaji RFA kde porazil Milana Ďatelinku. Dominik začal striedavo štartovať v dvoch organizáciách, no neskôr sa udržal v Poľsku kde si v 6 zápasoch pripísal skóre 4 – 2.

### Prestup do Oktagon MMA
V roku 2025 sa po konci zmluvy v KSW rozhodol prestúpiť do organizácie Oktagon MMA. Dôvodom prestupu bola však účasť v pyramíde Tipsport Gamechanger v strednej váhe o 1 000 000 €. V debute a zároveň v prvom kole pyramídy dokázal poraziť favorita Samuela Krištofiča v 2. kole na KO. Dominik pokračoval v úspešnej sérii víťazstiev a v štvrťfinále pyramídy dokázal získať cenný skalp v podobe Marka Hulmeho.

## Bilancia v zmiešaných bojových umeniach

## Referencie

Kategória:Súťažiaci v MMA
Kategória:Príslušníci Armády Českej republiky
Kategória:Osobnosti z Liberca
Kuopion Palloseura

**Kuopion Palloseura** bežne známy ako **KuPS** je fínsky profesionálny futbalový klub so sídlom v meste Kuopio. Tím pôsobí v najvyššej národnej klubovej súťaži Veikkausliiga. Klub bol založený v roku 1923 a svoje zápasy hráva na štadióne Väre Areena.

## História klubu
Klub bol oficiálne založený 16. marca 1923. Klub strávil 20. a 30. roky hraním najmä priateľských zápasov. Neskôr hrali v druhej najvyššej lige fínskeho futbalu. V roku 1947 prvýkrát postúpili do Mestaruussarja (predchodca najvyššej fínskej ligy Veikkausliiga). Po roku zostúpili no v roku 1949 sa do prvej ligy vrátili a zotrvali v nej 44 sezón.

V 90. rokoch klub postihli finančné problémy pre ktoré klesli až do tretej ligy. Do najvyššej súťaže sa vrátili až v roku 2008.

KuPS je úspešný fínsky klub. Majú na konte sedem titulov pričom sú úradujúci šampióni fínskej ligy. Okrem toho päťkrát vyhrali pohár.

## Úspechy klubu
* **[[Veikkausliiga|Mestaruussarja/Veikkausliiga]] (8x)**
** **Víťaz**: 1956, 1958, 1966, 1974, 1976, 2019, 2024, 2025
* **[[Fínsky futbalový pohár]] (5x)**
** **Víťaz**: 1968, 1989, 2021, 2022, 2024
* **[[Fínsky ligový futbalový pohár]]**
** **Víťaz**: 2006

## KuPS v európskych súťažiach

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

## Zdroj

Kategória:Fínske futbalové kluby
Kategória:Futbalové kluby založené v 1923
Kategória:Šport v Kuopiu
1. slovenská národná futbalová liga žien 1992/1993

**Slovenská národná futbalová liga žien 1992/1993** bol 25. ročník slovenskej národnej futbalovej ligy. Majsterkami Slovenska sa druhýkrát stali futbalistky zo Slávia Filozof Bratislava. O prvom mieste sa rozhodlo posledným zápasom medzi Filozofom a Skloplastom Trnavou, zápas nakoniec vyhrali Bratislavčanky 3:0.

## Konečná tabuľka

### Najlepší strelci

#### Zápasy

##### 1. kolo

Zdroj.

##### 2. kolo

Zdroj.

##### 4. kolo

Zdroj.

##### 6. kolo

Zdroj.

##### 8. kolo

Zdroj.

##### 9. kolo

Zdroj.

##### 10. kolo

Zdroj.

##### 11. kolo

Zdroj.

##### 12. kolo

Zdroj.

##### 13. kolo

Zdroj.

##### 14. kolo

Zdroj.

## Referencie

Kategória:Slovenská národná futbalová liga
Kategória:Ženský futbal na Slovensku
Kategória:Futbal v 1992
Kategória:Futbal v 1993
Avi Arad

**Avi Arad** (hebrejsky: אבי ארד; narodený * 1. august 1948) je izraelsko-americký štúdiový manažér a producent filmov, televízie a animácie. V 90. rokoch 20. storočia sa stal generálnym riaditeľom spoločnosti Toy Biz, bol hlavným kreatívnym riaditeľom spoločnosti Marvel Entertainment a je zakladateľom, bývalým predsedom predstavenstva a bývalým generálnym riaditeľom jej nástupcu, Marvel Studios. Odvtedy produkoval a niekedy aj napísal širokú škálu hraných, animovaných a televíznych adaptácií komiksov.

## Skorý život
Arad sa narodil v roku 1948 v Ramat Gan v Izraeli v židovskej rodine. Ako syn poľských preživších holokaustu vyrastal pri čítaní komiksov o Supermanovi a Spider-Manovi preložených do hebrejčiny. V roku 1965 bol odvedený ako vojak do Izraelských obranných síl (IDF). Bojoval a bol zranený v Šesťdňovej vojne v roku 1967 a 15 mesiacov sa zotavoval. Vojenskú službu Arad ukončil v roku 1968.

V roku 1970 sa Arad presťahoval do Spojených štátov a zapísal sa na Hofstra University, aby študoval priemyselný manažment. Pracoval ako vodič kamiónu a učiteľ hebrejčiny, aby sa zlepšil na vysokej škole, a v roku 1972 absolvoval štúdium s titulom BBA.

## Kariéra

### Marvel Comics
Spolu s izraelsko-americkým spolumajiteľom spoločnosti Toy Biz, Isaacom Perlmutterom, sa Avi Arad po bankrote v roku 1996 dostal do konfliktu s Carlom Icahnom a Ronom Perelmanom o kontrolu nad vydavateľstvom Marvel Comics. Nakoniec zvíťazili Arad a Perlmutter, pričom Toy Biz prevzal Marvel Comics v komplikovanej dohode, ktorá zahŕňala získanie práv na Spider-Mana a ďalších superhrdinov, ktoré Marvel predtým predal. Podieľal sa na prekonaní bankrotu Marvelu a na expanzii profilu spoločnosti prostredníctvom licencií a filmov.

### Arad Productions
31. mája 2006 Arad rezignoval na svoje rôzne pozície v Marvel Studios vrátane vedenia Marvel Studios, aby založil vlastnú produkčnú spoločnosť **Arad Productions** (známu aj ako **Arad Animation**), ktorá primárne produkuje filmy s licenciou Marvel, oddelene od Marvel Cinematic Universe. Jeho prvým filmom, ktorý nebol od Marvelu, bol *[[Bratz (film)|Bratz]]* z roku 2007. Medzi jeho ďalšie počiny patrí adaptácia mangy *[[Ghost in the Shell (2017)|Ghost in the Shell]]*; adaptácia tínedžerskej fantasy *[[Fablehaven]]* od Brandona Mulla (ktorej produkcia skončila); adaptácia tínedžerského románu *[[Maximum Ride]]* od Jamesa Pattersona; a adaptácie videohier *[[Uncharted]]*, *[[Infamous (videohra)|Infamous]]*, *[[Metal Gear Solid]]*, a *[[The Legend of Zelda]]*.

### Produkcia I.G
V auguste 2010 bolo oznámené, že Arad získal miesto v americkej pobočke animačného štúdia Production I.G v Los Angeles v Kalifornii.

### Izraelsko-palestínsky konflikt
Arad, ktorý sa sám označuje za hrdého bývalého príslušníka izraelskej armády, je horlivým podporovateľom Izraela. V roku 2024 odsúdil demokratického amerického senátora Chucka Schumera za kritiku prístupu izraelského premiéra Benjamina Netanjahua k vojne v Gaze a vyjadril svoj nesúhlas s prímerím v Gaze.

## Referencie

Kategória:Filmoví producenti USA
Kategória:Televízni producenti USA
Kategória:Marvel Studios
Kategória:Osobnosti USA židovského pôvodu