Optický ďalekohľad

**Optický ďalekohľad** (iné názvy: **ďalekohľad**, najmä veľký v astronómii: **optický teleskop, teleskop**) je ďalekohľad pre optické žiarenie, resp. najmä viditeľné svetlo, t. j. optický prístroj, ktorým možno zväčšiť zorný uhol pozorovaného predmetu a koncentráciou svetla na malú plochu zvýšiť jasnosť a rozlišovaciu schopnosť. 

## Charakteristika
Základnou časťou ďalekohľadu je objektív, ktorý vytvára v ohniskovej rovine obraz pozorovaného objektu. Objektívom môže byť šošovka alebo vyduté zrkadlo. Obraz objektu vytvorený objektívom v ohniskovej rovine pozorujeme buď okulárom, alebo, pri väčších ďalekohľadoch, fotografickou doskou, spektrografom, fotometrom, fotonásobičom, MCP alebo CCD kamerou.  

Zväčšenie ďalekohľadu sa vypočíta ako podiel ohniskovej vzdialenosti objektívu a ohniskovej vzdialenosti okuláru. Rozlišovacia schopnosť je daná priemerom objektívu. Zlepšeniu rozlišovacej schopnosti pomáha aktívna a adaptívna optika. 

Jediný optický ďalekohľad pracujúci na obežnej dráhe Zeme je Hubblov vesmírny ďalekohľad. 

## Dejiny
Prvý ďalekohľad zostrojil v roku 1608 holandský optik Hans Lippershey. Na základe jeho poznatkov o rok neskôr Galileo Galilei skonštruoval prvý astronomický ďalekohľad – refraktor. Galileiho ďalekohľad sa skladal zo spojky a rozptylky a Galilei prostredníctvom neho vykonal veľa významných astronomických objavov, napríklad objav slnečných škvŕn, Jupiterových mesiacov, alebo hviezdy v Mliečnej ceste. Ďalší významný astronóm, Johannes Kepler, skonštruoval ďalekohľad obsahujúci dve spojky. Jeho obraz bol síce prevrátený, ale ostrejší. Prvý zrkadlový ďalekohľad, reflektor, zostrojil Isaac Newton.

## Druhy
Podľa fyzikálneho princípu sa rozlišuje:
* refraktor – využíva lom svetla na šošovke
**Keplerov ďalekohľad (astronomický ďalekohľad)
**Galileiho ďalekohľad
* reflektor – využíva odraz svetla na zakrivenom zrkadle

Podľa použitia sa rozlišuje
* monokulár, binokulár – prenosný prístroj
* teleskop – veľký stacionárny zrkadlový prístroj používaný v astronómii

## Najväčšie pozemské optické ďalekohľady
* VLT (Very Large Telescope), Cerro Paranal, Čile – 4 ďalekohľady s priemerom objektívu 8,2 metra
* Veľký binokulárny ďalekohľad, Mt. Graham, Arizona – dvojica 8,4-metrových ďalekohľadov
* Keck 1 a 2, Mauna Kea, Havaj – dvojica zrkadiel z 36 segmentov
* GTC, Observatorio del Roque de los Muchachos – 10-metrový ďalekohľad vo výstavbe
* Hobby-Eberly, Mt. Fowlkes, Texas – segmentový, 9,2 metra
* Subaru, Mauna Kea, Havaj – japonský 8,2-metrový teleskop

## Najmenšie teleskopy

Najmenšie teleskopy sa volia  väčšinou z dôvodov obstarávacej ceny a skladovania. Vtedy sa volí cieľ pozorovania a minimálne parametre teleskopu. Volí sa najmä zväčšenie, veľkosť, typ a kvalita objektívu, svetelnosť a montáž ďalekohľadu.

Pri zväčšení nemá zmysel používať menšie zväčšenia ako 7x z dôvodu veľkosti zreničky a obvykle nemá zmysel používať väčšie zväčšenia ako 200x z dôvodu chvenia atmosféry.
Optimálne zväčšenie je závislé aj od kvality optiky a ostrosti obrazu.
Nekvalitná optika rozostruje obraz už pri zväčšení 0,5x priemer objektívu (mm), bežná kvalita objektívu dovoľuje zväčšenia 1x – 1,5x priemer objektívu v (mm), vysokokvalitná optika poskytuje ostrý obraz aj pri zväčšení 2x priemer objektívu v (mm). Na kvalitnom menšom zväčšení je vidieť viac detailov ako na veľkom rozostrenom obraze.
Pretože zväčšovaním sa stráca svetelný zisk, odporúčajú sa používať väčšie zväčšenia pri ďalekohľadoch s väčším priemerom objektívu, teda pri objektívoch s väčším svetelným ziskom.

## Referencie

Kategória:Ďalekohľady