Župa (Česko-Slovensko)

Po vzniku Česko-Slovenska 28. októbra 1918 zostalo uhorské župné usporiadanie na Slovensku zachované, aj keď samotné župné úrady existovali so značne zmenenými právomocami.
__TOC__
## Provizórium (1918 – 1922)
Po vzniku Česko-Slovenska župy na území Slovenska a Podkarpatskej Rusi zostali v nezmenenom tvare a z veľkej časti s nezmenenými hranicami. Výnimku tvorili časti žúp na južnom Slovensku – Rábska, Ostrihomská a Komárňanská – ktoré boli zlúčené do Komárňanskej župy, pretože z veľkej časti ležali v Maďarsku a Užská župa na východe Slovenska, ktorej slovenská časť bola roku 1919, po vytýčení hranice medzi Slovenskom a Podkarpatskou Rusou, spojená so Zemplínskou župou (zvyšok Užskej župy sa stal súčasťou Podkarpatskej Rusi). V súvislosti s hraničným sporom s Poľskom došlo roku 1920 aj k menším úpravám hraníc Oravy (väčšina okresu Trstená pripadla Poľsku) a Spiša (západná časť okresu Spišská Stará Ves).

Župné usporiadanie však bolo v novovzniknutom Česko-Slovensku len dočasným riešením. Župy mali značne potlačené samosprávne funkcie a všetka moc bola sústredená do rúk vládou menovaného župana.

#### Na Slovensku v tomto období existovalo 16 žúp
*Bratislavská
*Nitrianska
*Trenčianska
*Komárňanská
*Tekovská
*Turčianska
*Oravská
*Liptovská
*Zvolenská
*Hontianska
*Novohradská
*Gemersko-malohontská
*Spišská
*Abovsko-turnianska
*Šarišská
*Zemplínska

### Správa
Župy podliehali Ministerstvu vnútra ČSR v Prahe. Župan, ako štátny úradník, mal právo rozpustiť obecné orgány a vymenovať nové. Do roku 1923 vykonávali správu na Slovensku aj (slúžnovské) okresy a mestá. Na Slovensku bolo 94 okresov a 4 municipálne (samosprávne) mestá (Banská Štiavnica-Banská Belá, Bratislava, Komárno a Košice) a 30 miest so zriadeným magistrátom. Na čele okresu stál slúžny. Municipálne mestá nepatrili pod správu župy, ale tvorili samosprávne jednotky.

## Župy (1923 – 1928)
Rozdelenie územia Slovenska bolo 1. januára 1923 podľa zákona 126/1920 Sb. opäť zreorganizované, pôvodné župy zanikli a vzniklo šesť nových žúp, neoficiálne nazývaných veľžupy. Pôvodne boli veľžupy naplánované pre celé územie Česko-Slovenska, v českých zemiach malo pôsobiť 15 (neskôr 14) žúp, pre ktoré bolo rezervovaných prvých 14 radových čísel, na Slovensku malo pokračovať župné členenie od čísla 15. V českých zemiach nakoniec župné členenie nebolo uvedené do platnosti. 

#### Administratívne členenie

###### V Čechách

* Župa I. (*Pražská*)
* Župa II. (*Pardubická*)
* Župa III. (*Královohradecká*)
* Župa IV. (*Mladoboleslavská*)
* Župa V. (*Českolipská*)
* Župa VI. (*Lounská*)
* Župa VII. (*Karlovarská*)
* Župa VIII. (*Plzenská*)
* Župa IX. (*Českobudejovická*)

###### Na Morave a Sliezsku

* Župa X. (*Jihlavská*)
* Župa XI. (*Brnianska*)
* Župa XII. (*Olomoucká*)
* Župa XIII. (*Uherskohradišťská*)
* Župa XIV. (*Moravskoostravská*)
* Župa XXI. (*Tešínska*) – ešte počas roku 1920 zrušená a Českotešínsko pripojené k Moravskoostravskej župe.

###### Na Slovensku
*Župa XV. (''Bratislavská'')
*Župa XVI. (''Nitrianska'')
*Župa XVII. (''Považská)''
*Župa XVIII. (''Pohronská / Zvolenská'')
*Župa XIX. (''Podtatranská'')
*Župa XX. (''Košická'') 

### Správa
Po roku 1923 došlo k poštátneniu samosprávy, župy boli rozdelené na 79 (neskôr 77) okresov. Volená samospráva ostala len v Bratislave a Košiciach, právo veta však mal vládou menovaný notár. Vznikla okresná správa, volené funkcie ako mešťanosta, vrchný notár či sudca prestali existovať. Okresy však mali vlastné rozpočty, zložené z príspevkov od žúp a daní vybratých od občanov. Voči obciam mali okresy hospodársku, pomocnú a poradnú pôsobnosť.

## Zánik
Župné usporiadanie Slovenska bolo definitívne zrušené 1. júla 1928, kedy vstúpilo do platnosti tzv. krajinské zriadenie Česko-Slovenska.

## Pozri aj
* Historické župy na Slovensku
* Župa
* Župa (Uhorsko po roku 1849)
* Župa (Slovenská republika 1939 – 1945)

## Referencie


Kategória:Administratívne členenie Slovenska
Kategória:Administratívne členenie Česko-Slovenska
Kategória:Dejiny Slovenska