open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valaská

**Valaská** je obec na Slovensku v okrese Brezno. Obec vznikla počas tzv. Valašskej kolonizácie na prelome stredoveku a novoveku . V októbri 1944 počas povstaleckých bojov, obec čiastočne vypálili nemeckí vojaci. Zhoreli 3 budovy a zahynulo 5 ľudí.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Martina biskupa, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z druhej polovice 15. storočia. Stavba bola renesančne upravená v rokoch 1612 až 1615, neskôr historizne v 19. storočí. Veža pochádzajúca z doby renesančnej prestavby, je lemovaná nárožným kvádrovaním a ukončená barokovou helmicou s laternou. 
* Kaplnka sv. Jána Krstiteľa z roku 1846.
* Most pri Chvatimechu, historický železničný most z roku 1946.

## Galéria

Súbor:Valaská, Slovakia - Church of St Martin 02.jpg|Kostol sv. Martina
Súbor:Valaská - kaplnka sv. Jána Krstiteľa.jpg|Kaplnka sv. Jána Krstiteľa


## Osobnosti obce
### Rodáci
* Anton Augustín Baník (*1900 - † 1978), slovenský kultúrny historik, archivár
* Vojtech Trangoš (* 1925 - † 1996), lekár
* Ladislav Horský (* 1927 - † 1983), hokejista, hokejový tréner
* Jaroslav Siman (* 1933 - † 2008), detský chirurg

## Partnerské mestá
*  Chlumec nad Cidlinou, Česko

## Referencie

## Literatúra
* ALBERTY, Július (ed.): *Valaská.* Banská Bystrica : Harmony, 2002. 96 s. ISBN 80-968547-9-8

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Vaľkovňa

**Vaľkovňa** je obec na Slovensku v okrese Brezno. Vznikla v roku 1954 odčlenením od obce Šumiac. Tvoria ju osady Vaľkovňa, Nová Maša, Zlatno a Švábolka.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Evanjelický kostol, jednoloďová neogotická stavba s polygonálnym uzáverom presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1904. V interiéri sa nachádza neogotické zariadenie z doby vzniku stavby. Kostol má neogotické tvaroslovie, vežu aj loď lemujú oporné piliere, portál je vo forme profilovaného lomeného oblúka. Veža je ukončená trojuholníkovými štítmi s terčíkmi a ihlancovou helmicou.

*  Objekt valcovne, technická pamiatka, klasicistická budova na pôdoryse písmena U z druhej polovice 18. storočia.

Súbor:Vaľkovňa3.jpg|Evanjelický kostol
Súbor:Vaľkovňa1.jpg|Interiér kostola
Súbor:Vaľkovňa2.jpg


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Šumiac

**Šumiac** () je obec na Slovensku v okrese Brezno.
Z tejto obce vedie cesta na Kráľovu hoľu a aj k vysielaču Kráľova hoľa. Je to historicky jedna z najzápadnejších obcí v minulosti osídlených rusínskym obyvateľstvom. Väčšina občanov sa dnes hlási k slovenskej národnosti, no obec zostáva najzápadnejšou obcou Slovenska s gréckokatolíckou väčšinou.

## Dejiny
Obec vznikla v 15. storočí kolonizáciou na valašskom práve. V daňových registroch sa Šumiac objavuje okolo roku 1566, listina je doložená až v roku 1575. Najstaršie známe práva obce sú z roku 1573, patrila Muránskemu panstvu a mala dedičného richtára. Pôvodní obyvatelia boli Rusíni, v 17. storočí úplne poslovenčení. Obyvateľstvo sa zaoberalo chovom dobytka a oviec, spracúvaním dreva, predajom šindľov. Hlavným zamestnaním obyvateľov bolo pastierstvo, furmanstvo, drevorubačstvo, pálenie dreveného uhlia. V 17. storočí tu bola píla a sklenená huta. Ťažila sa tiež olovená a zinková ruda. V roku 1898 Šumiac zachvátil veľký požiar. Obec sa zapísala do slávnej histórie SNP, oslobodená bola 23. januára 1945. Od roku 1960 patrí k obci aj osada Červená Skala.

### Histrické názvy obce
* 1573 - Schvmecz
* 1612 - Sumecz
* 1643 - Seomecz
* 1647 - Sumiacz
* 1765 - Sumjacz
* 1775 - Sumiacó
* 1920 - Šumiac

### Etymológia názvu
Názov obce je odvodený od šumiackych lesov obklopujúcich obec a šumu bystrých vôd, napájajúcich  koryto Hrona.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Nanebovstúpenia Pána, jednoloďová baroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1775. Veža kostola je dekorovaná pilastrami a ukončená ihlancovou helmicou.
* Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie z roku 1823, fasáda kaplnky je lemovaná nárožným kvádrovaním a ukončená segmentovým štítom s reliéfnym zobrazením božieho oka. 
* Súbor zrubových ľudových domov, z ktorých je viacero pamiatkovo chránených. 

Súbor:Šumiac - Kaplička - panoramio.jpg|Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie


## Osobnosti obce
### Rodáci
* Michal Petro (* 1916 – † 1945), krycie meno Katin - protifašistický bojovník, dôstojník, pobočník generála Viesta, najbližší spolubojovník kpt. J. Nálepku.
* Klára Jarunková (* 1922 – † 2005), prozaička, publicistka, autorka literatúry pre deti a mládež, patrila k najprekladanejšej slovenskej autorke, jej knihy vyšli v 39 jazykoch sveta vo vyše 150 vydaniach.
* Juraj Kriváň (* 1926 – † 1960), majster sveta v parašutizme, majster športu, športovec, pedagóg.
* Pavel Hoffmann, ekonóm, verejný činiteľ, pracovník viacerých výskumných ústavov, prvý podpredseda Štátnej plánovacej komisie, minister vlády ČSFR.

### Pôsobili tu
* František Kreutz (* 1920 – † 2004), spisovateľ pre deti a mládež, prozaik, pôsobil ako riaditeľ ZŠ v Šumiaci.

## Pozri aj
* Červená Skala - miestna časť obce Šumiac

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Sihla

**Sihla** je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Polohopis
Nachádza sa na Sihlianskej planine vo Veporských vrchoch, na rozhraní Horehronia, Podpoľania a Gemera. V blízkosti pramení Kamenistý potok, ktorý pokračuje západným smerom a vytvára  dlhú Kamenistú dolinu. 

Východným okrajom prechádza cesta II/529 z Hriňovej do Brezna. Lesná cesta vedie zo Sihly Kamenistou dolinou až po *Svätý Ján*, kde Kamenistý potok ústi do Čierneho Hrona. V minulosti viedla týmto úsekom aj jedna z vetiev Čiernohronskej železnice.

## Dejiny
Bojová skupina SS Schill v dňoch 7.16. novembra 1944 po potlačení SNP popravila v lokalite Sedmák, v katastri obce Sihla 25 zajatých povstaleckých vojakov. Dňa 9. januára 1945 Nemci popravili v Sihle 3 obyvateľov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Kategória:Sklárske obce na Slovensku
Ráztoka (okres Brezno)

**Ráztoka** je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Kaplnka Navštívenia Panny Márie, jednoduchá stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť hmoty kaplnky z roku 1840. Hlavná fasáda je členená lizénovými pásmi.  

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Michalová

**Michalová** je obec na Slovensku v okrese Brezno v tesnej blízkosti obce Pohronská Polhora.

## Dejiny
Obec Michalová vznikla v roku 1788 ako komorská osada na katastrálnom území mesta Brezna. História obce Michalová je už od jej založenia nerozlučne spätá s vysokou pecou.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Štefana, jednoloďová neorománska stavba s vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z roku 1890. Okná kostola majú segmentovo ukončené šambrány, veža je ukončená ihlancovou helmicou.
* Objekt luštiarne, ľudová dvojtraktová stavba na pôdoryse obdĺžnika, čiastočne drevená, čiastočne murovaná z roku 1891. 

image:Michalova 4.jpg|Kostol sv. Štefana
image:Michalova 3.jpg
image:Michalova 2.jpg
image:Michalova 1.jpg


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Predajná

**Predajná** je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1284. Obec patrila Ľupčianskemu panstvu.
Svedkom dávnej histórie obce je aj do života znova zavedený niekdajší symbol obce (erb), ktorého história siaha do začiatku 17. storočia. Za zmienku stojí aj skutočnosť, že v nájdenej historickej pečati sa Predajná označuje ako „oppidum“, čiže mestečko.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Troch kráľov, jednoloďová pôvodne neskorogotická stavba s predstavanou vežou z rokov 1605-1612. Nachádza sa v opevnenom areáli na okraji obce. Stavba má hladké fasády, veža je ukončená barokovou helmicou s laternou. 
* Objekt rímskokatolíckej fary, baroková jednopodlažná trojtraktová stavba s manzardovou strechou z polovice 18. storočia.
* Vodný mlyn, táto technická pamiatka je päťpriestorový objekt na pôdoryse písmena L, pochádzajúci z polovice 18. storočia. 
* Kaplnky Sedembolestnej Panny Márie z roku 1861 a Povýšenia sv. Kríža z roku 1835.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Juraj Pejko (* 1816 – † 1893), básnik, právnik
* Michal Foltín (* 1905 – † 1969), spisovateľ, pedagóg, publicista 
* Alžbeta Poničanová (* 1908 – † 1987), herečka

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Drábsko

**Drábsko** je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Polohopis
Rozprestiera sa na neveľkej náhornej plošine medzi Klenovským Veprom, Ľubietovským Veprom a Poľanou. 

## Dejiny
Po rozsiahlom lesnom polome v tejto oblasti na prelome 17. a 18. storočia priviedol vtedajší majiteľ lesov gróf Forgách do chotára „na drábskie“ skupinu prvých drevorubačov z Oravy. Po vyklčovaní lesov k nim pribudli pastieri, furmani a neskôr aj sklári z oblasti Kysúc a Valašska (Veľké Karlovice - Vsetínsko). Drábsko sa rozšírilo o ďalšie osady - Dolinu, Kysucu (pôvodne Otíliu - podľa dcéry grófa Forgácha), Sedmák a ďalšie. Sklárske huty v oblasti zanikli po 1. svetovej vojne. Odvtedy boli Vrchy len zásobárňou pracovných síl pre lesy, časť sa zaoberala neveľmi výnosným poľnohospodárstvom a miestnymi remeslami - výrobou drevených šindľov, spriadaním ľanu, tkaním plátna a handričkových „pokrovcov“. Po 2. svetovej vojne dochádzali ľudia za prácou do Brezna, Hronca, Podbrezovej a do Utekáča, viacerí sa do týchto miest natrvalo presídlili. Obec sa začala početne zmenšovať a nepriaznivý demografický vývoj nezvrátil ani pokus o založenie roľníckeho družstva. Zachovaná príroda a pokojné prostredie priťahujú do obce desiatky chalupárov, ktorí aspoň prechodne nahrádzajúcich prirodzene ubúdajúcich pôvodných obyvateľov.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Kaplnka sv. Anny, jedná sa o obdĺžnikovú ľudovú stavbu. Jej súčasťou je zvonica s cibuľovou strechou.
* Súbor dochovanej ľudovej architektúry, jedná sa o zrubové domy na pôdoryse odĺžnika z prelomu 19. a 20. storočia, z ktorých sú objekty číslo 120, 127 a 140 pamiatkovo chránené.

Drábsko Kysuca 06 01.jpg|Kaplnka sv. Anny
Drábsko Kysuca 06 02.jpg
Drábsko Kysuca 06 03.jpg
Drábsko Kysuca 01.jpg|Ľudová architektúra v obci
Drábsko Kysuca 03.jpg
Drábsko Kysuca 12 01.jpg


### Turistika
Drábsko je prístupné po kvalitnej asfaltovej ceste z Brezna i Hriňovej, za dobrého počasia možno sledovať panorámu Slovenského rudohoria, Nízkych Tatier (Chopok, Ďumbier i Kráľovu hoľu). Častými návštevníkmi sú priaznivci cykloturistiku a bežeckého lyžovania využívajúci výborné „divoké“ terény v okolí Drábska, Lomu nad Rimavicou a Sihly. Odvážnejších peších turistov láka Rudná magistrála i Dobročský prales.

### Kultúra
V obci je niekoľko pozoruhodných dreveníc pamiatkovo chránených objektov. Etnograficky je Drábsko priraďované k známej detvianskej oblasti, aj keď sa viacerými časťami pôvodného odevu odlišuje (úzke súkenné nohavice zakasané do kožených čižiem, kožúškom, kabanicou a iným typom klobúka).

Pôvodne čisto goralská obec postupne stratila jej ráz obmenou obyvateľstva. Známa je jej architektonicky zachovaná, ale vyľudnená časť Kysuca (Otília).

Goralské nárečie sa postupne z obce vytratilo. Ovláda ho minimálny počet dospelých či detí.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Kategória:Goralské obce na Slovensku
Osrblie

náhľad
**Osrblie** (, ) je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Polohopis
Obec sa nachádza v severozápadnej časti Veporských vrchov, na rozhraní podcelkov Čierťaž a Balocké vrchy. Osrblím preteká riečka Osrblianka, ktorá tu priberá ľavostrannú Anderlovú.

Spojenie zabezpečuje cesta III/2377 cez Hronec, pričom najbližším mestom je  severovýchodne ležiace Brezno. Krajské mesto je vzdialené  západným smerom.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1622. Od 2. polovice 15. storočia do 19. storočia sa tu ťažila a spracúvala železná ruda. Vyrábali sa drôty, plechy (1840–1870 valcovňa) a profilové železo. V rokoch 1944 až 1945 prebiehal partizánsky odboj v SNP.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Navštívenia Panny Márie, jednoloďová stavba s polygonálnym uzáverom presbytéria a predstavanou vežou z rokov 1933-1935. Kostol je postavený na mieste staršej drevenej stavby. Z tej bola prenesená drevená socha Panny Márie s Ježiškom z 15. storočia. Stavba má hladké fasády a okná ukončené polkruhom. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.
* Prícestná kaplnka Navštívenia Panny Márie z roku 1863.
* Vysoká pec v časti Tri Vody z roku 1795.

## Šport
Obec je známa ako hlavné stredisko slovenského biatlonu, kde sa konajú viaceré medzinárodné biatlonové podujatia. V roku 1997 sa tu konali Majstrovstvá sveta v biatlone a v roku 2015 sa tu konali biatlonové disciplíny Zimnej univerziády. Taktiež sa tu konali Majstrovstvá sveta juniorov v biatlone, a to v rokoch 1994, 2017 a 2019.

## Turizmus
Osrblie je atraktívnou turistickou oblasťou a mimo biatlonového areálu je lákadlom najmä dolina Osrblianky, kde sa pri rázcestí Tri vody nachádza vysoká pec. Z rázcestia sa dá po  červenom chodníku tzv. Rudnou magistrálou pokračovať ku chate pod Hrbom, opačným smerom na východ cez rázcestie Hronček až do sedla Tlstý javor. Južným smerom dolinou Veľká Prostredná vedie do sedla Jasenová  modrá značka.

## Erb obce
V zelenom štíte dve strieborné banícke kladivká so zlatými rúčkami, medzi nimi strieborná sekera so zlatou násadou, lemovaná v rohoch  štítu zlatými hviezdami. Keďže obec vznikla kvôli ťažbe železnej rudy a jej obyvatelia sa zaoberali baníctvom, výrobou železa, uhliarstvom, drevorubačstvom, ich spôsob obživy symbolizujú v erbe banícke kladivká a sekera. V rohoch erbového štítu sa nachádzajú hviezdičky, ktoré symbolizujú zasvätenie miestneho kostola Panne Márii – kostol „Navštívenia Panny Márii“. K symbolom Panny Márie patrí práve hviezda, ktorá je znakom nového života a šťastia. Hviezdy sú zlatej farby. Zelená farba štítu erbu symbolizuje horské prostredie, v ktorom sa obec nachádza.

## Referencie

## Pozri aj
* Národné biatlonové centrum Osrblie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Brezno
Jasenie

**Jasenie** je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Dejiny
Archeologický výskum dokazuje osídlenie z rímskej doby.  Kontinuita osídlenia až do novoveku nie je vylúčená. Najstarší nespochybniteľný údaj  o stredovekej banskej osade Jasenie pochádza z listiny Žigmunda z roku 1424, hoci je možné, že údaj z roku 1250 o akejsi osade Jechene sa vzťahuje práve na toto Jasenie.

Roku 1455 sa obec spomína pod názvom Jezen, z roku 1465 je doložený jej názov ako Jassena, 1512 sa volala Jesene. Už od 15. storočia však prevládalo pomenovanie, etymologicky odvodené od názvu stromu jaseň. Osada patrila Ľupčianskemu panstvu. Banskobystrickí podnikatelia tu ťažili do 16. stor.drahé kovy. V 17.–19.storočí tu pracoval železiarsky hámor, patriaci Banskej komore. Obyvatelia pracovali v miestnych podnikoch, furmančili a chovali ovce. V roku 1828 mala obec 102 domov a 785 obyvateľov. V 19.- 20. storočí bolo rozšírené čipkárstvo.

V miestnej časti Kramlištie, ktoré vzniklo v 18. storočí ako komorská osada, bola postavená v polovici 19.stor. skláreň, vyrábajúca tabuľové sklo / zanikla r.1904 /. V rokoch 1923 – 1925 bola vybudovaná elektráreň. V katastrálnom území obce sa ťažila antimónová ruda spracovaná vo Vajskovej. V miestnej časti Kramlištie pracovala parná píla, ktorá poskytovala občanom pracovné príležitosti.

Obec sa aktívne zúčastnila SNP.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Kataríny Alexandrijskej, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola pôvodne zo 17. storočia. Kostol bol výrazne neskorobarokovo upravený v roku 1765 a 1897. Hlavná fasáda kostola je členená dvoma pármi výrazných pilastrov.
* Dedinská zvonica, murovaná stavba na pôdoryse štvorca z 18. storočia, upravená v roku 1835.


Súbor:Jasenie - kostol.JPG|Kostol sv. Kataríny Alexandrijskej


## Ocenenia

## Referencie

## Literatúra
* LOKŠA, Martin a kol.: *Jasenie : Život ľudí pod Chabencom v minulosti.* Jasenie : Obec Jasenie a Čierťaž Nemecká, o.z., 2023. 352 s. ISBN 978-80-570-4724-7

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Jarabá

**Jarabá** je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Polohopis
Horská obec s nachádza na južnom úpätí Nízkych Tatier, v údolí Štiavničky. Jarabou prechádza cesta I/72 z Kráľovej Lehoty do Podbrezovej, ktorá cez sedlo Čertovica spája Liptov s Horehroním.

## Kultúra a zaujímavosti
### Turistika
Poloha obce poskytuje vhodné východiskové miesto na vysokohorskú turistiku:
* po  značke do sedla Čertovica
* po  značke do *Kumštového sedla* v hlavnom hrebeni

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Horná Lehota (okres Brezno)

**Horná Lehota** je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Polohopis
Leží na západnom okraji centrálnej časti Horehronského podolia, na hranici podcelkov Lopejská kotlina a Bystrianske podhorie. Obcou preteká potok, ktorý sa južne od obce v osade Bruchačka vlieva do Hnusného.

Prístup do obce zabezpečuje cesta III/2374, ktorá odbočuje v Podbrezovej z cesty I/66 (Banská Bystrica – Brezno). Okresné mesto je vzdialené  východným smerom, krajské mesto leží  na západ.

## Časti obce
* Bruchačka
* Krpáčovo
* Tále

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky Kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová baroková stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z konca 17. storočia. Kostol prešiel stavebnými úpravami v roku 1802. Fasády kostola sú hladké. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami a konchou s lunetami. Hlavný oltár je neogotická tirolská rezba zo začiatku 20. storočia. Krstiteľnica je neskorobaroková z konca 18. storočia.  
* Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba so segmentovým uzáverom presbytéria a vežou tvoriacou súčasť hmoty stavby z roku 1845. Kostol aj vedľa stojacu evanjelickú faru postihol v roku 1872 požiar. Stavba prešla historizujúcou prestavbou v roku 1902. Ako farári v Hornej Lehote pôsobili Adam Chalupka a jeho syn Samo Chalupka.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Samo Chalupka (* 1812 – † 1883), romantický básnik a evanjelický kňaz
* Ivan Bortel (* 1943 – † 1970), slovenský horolezec, člen československej expedície na Huascarán
### Pôsobili tu
* Adam Chalupka (* 1767 – † 1840), evanjelický kňaz, spisovateľ

## Turizmus
Obec leží v atraktívnom prostredí južného úpätia Nízkych Tatier a do jej katastra patria i turistické centrá Krpáčovo a Tále. Kataster siaha až po hlavný hrebeň medzi Ďumbierom a Derešmi, vrátane Chopka a z neho vedúcich zjazdoviek. Súčasťou katastra Hornej Lehoty sú aj lokality Trangoška, Srdiečko a Kosodrevina, známe výbornými podmienkami na lyžovanie. 

Celá oblasť je popretkávaná sieťou turistických chodníkov, ktoré spájajú najmä podhorské oblasti s turistickými lokalitami a hlavným hrebeňom. Ľahko prístupné sú lyžiarske svahy v Krpáčove, Táľoch i na Kosodrevine. Vrcholom Chopka je vybudované prepojenie so strediskom Jasná na severnej strane pohoria. V hornolehotskom chotári leží aj Kamenná chata pod Chopkom.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj– turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Lom nad Rimavicou

**Lom nad Rimavicou** je obec na Slovensku v okrese Brezno. 

Rázovitá vrchárska obec na Sihlianskej planine vznikla industriálnou kolonizáciou obyvateľstva z Hornej Oravy. Obec má najviac zachovanú goralskú kultúru v okolí. Patria k nej aj osada Javorina a bývalá sklárska osada Dolina.

V dnešnej dobe používa goralské nárečie menej ako 10% dospelých obyvateľov, deti už ním nehovoria.

## Polohopis
Obec leží v centrálnej časti Veporských vrchov, na pomedzí Balockých vrchov a Sihlianskej planiny. Na západnom okraji sa dotýka CHKO Poľana. S nadmorskou výškou  sa radí medzi najvyššie položené obce Slovenska mimo podtatranskej oblasti. Neďaleko obce pramenia rieky Rimavica, Ipeľ a Slatina. Obcou vedie cesta II/529 z Brezna () do Hriňovej ().

## Dejiny
Obec vznikla v pôvodne kokavskom chotári v roku 1796, kedy Forgáčovci založili osadu pre pastierov dobytka a lesných robotníkov. Je tak najmladšou z trojice obcí Sihlianskej planiny (Sihla1744 a Drábsko1566) a doložené sú názvy Forgaczfalva (1799), Lom (1802), Forgáčka (1808), Lôm (1920) a následne Lom nad Rimavicou. Počas sčítania ľudu v roku 1828 tu stálo 58 zväčša zrubových domov, v ktorých žilo 473 obyvateľov. Okrem chovu dobytka a práce v lese sa časť miestnych venovala povozníctvu, práci v sklárskej hute, na píle a v papierni. Súčasný kostol, ktorý nahradil pôvodný drevený z roku 1799 bol vybudovaný v rokoch 181218, kováčska vyhňa pribudla v roku 1932. Po vzniku prvej republiky k obci patrili osady Banský Grúň, Drábsko, Otília, Plešková, Dolina, Chlipňačka, Javorina a Polianka. Počas SNP tu bola zriadená vojenská nemocnica. Autobusové spoje boli zavedené v roku 1947 a od roku 1960 je elektrifikovaná.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z rokov 1812-1818. Kostol bol rozšírený v roku 1932. Fasády kostola sú hladké, veža je ukončená ihlancovou helmicou. V interiéri sa nachádza murovaná empora, priestor je zaklenutý valenou klenbou.
* Kaplnka sv. Anny, stojí na mieste pôvodného dreveného kostola z roku 1799.
* Súbor zrubových ľudových domov, z ktorých dom číslo 32, maštaľ, stodola a kováčska vyhňa sú pamiatkovo chránené. 

### Kultúra
V minulosti sa v obci konali pašiové hry v prírode, organizované učiteľmi a lesníkmi nad Sihlou od roku 1936. Ich súčasťou bol i tzv. Lomovský odpust s vystúpeniami folklórnych skupín, šermiarov, konských povozov či predajcami ľudových výrobkov a nástrojov.

## Ocenenia

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

## Zdroje
* 


Kategória:Obce okresu Brezno
Kategória:Goralské obce na Slovensku
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Baďan

**Baďan** je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica, geografický celok Štiavnické vrchy.

## Časti obce
* vlastný Baďan 
* Klastava

## Dejiny
Nálezy archeologických výskumov z povrchových zberov v katastrálnom území obce a v okolí dokumentujú osídlenie už v mladšej dobe kamennej. Ako osada sa po prvýkrát v písomnom prameni objavuje Baďan v roku 1245 ako *Villa Bagun*. Prakticky od konca 20. rokov 14. storočia až po zrušenie poddanstva v 19. storočí patrila obec do majetku rôznych zemepánskych rodín, mešťanov, zväčša pochádzajúcich z južnej časti Hontianskej stolice. V druhej polovici 16. storočia dedina prežívala obdobie hrozieb tureckej expanzie. Zachované písomné pramene dokumentujú činnosť obyvateľov dediny najmä v poľnohospodárstve.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Evanjelický kostol, jednoloďová pôvodne románska rotunda z 12. storočia. Rotunda je postavená z opracovaných kamenných kvádrov. Jej vznik môže súvisieť s pôsobením cisterciánov v neďalekom Bzovíku. Kostol sa nachádza na vyvýšenom mieste v severnej časti obce. Na prelome 15. a 16. storočia bola rotunda rozšírená o neskorogotickú loď, ktorú postavili na mieste pôvodnej apsidy. Posledná prestavba kostola prebehla v 19. storočí, keď bola k južnej stene kostola pristavaná veža so šindľovou ihlancovou helmicou. Až do roku 1995 sa predpokladalo, že ide o podstatne mladšiu, renesančnú stavbu z roku 1685.

Baďan7.jpg|Románska rotunda, súčasť evanjelického kostola
Baďan5.jpg|Evanjelický kostol
Baďan8.jpg
Baďan10.jpg|Románsky portál
Baďan3.jpg|Interir kostola


### Turistika
V časti obce Klastava je vybudovaný náučný chodník pod názvom *Po stopách predkov*, ktorého súčasťou je trasa umožňujúca jazdenie na koňoch. 
Spolu s ďalšími obcami mikroregiónu Južné Sitno sa organizujú *Podsitnianske dni hojnosti*, kde majú návštevníci v období máj až september možnosť vidieť tradičnú kultúru obcí. V obci Baďan sa v júli organizujú *Dni tradičného odievania*. Ide o prezentáciu remesiel tradičného odievania spojená s módnou prehliadkou, súťaže ako zmotávanie vlny do klbka, rolovanie tkaných kobercov, navliekanie korálok na motúz, ošívanie záplat a pod.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Pavel Valaský (* 1742 – † 1824), evanjelický farár, senior, spoluorganizátor založenia gemerskej seniorálnej knižnice a literárny historik

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj – turistické atrakcie v obci
* Apsida.sk – profil románskej rotundy


Kategória:Obce okresu Banská Štiavnica
Dekýš

**Dekýš** je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová pôvodne klasicistická stavba na pôdoryse kríža s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1805. Kostol bol výrazne prestavaný v roku 1924. 
* Evanjelický kostol, jednoloďová neoklasicisická stavba s prvkami secesie s pravouhlo ukončeným presbytériom a predsavanou vežou z roku 1924. Interiér kostola je plochostropý s výnimkou svätyne, ktorá je zaklenutá lunetami. Oltár pochádza z doby vzniku kostola, oltárny obraz zobrazuje Ježiša žehnajúceho chlieb a víno. Veža kostola s hladkou fasádou a sdruženým oknom, je ukončená ihlancovou helmicou.
* Zájazdný hostinec s voziarňou, baroková stavba na pôdoryse písmena U z 18. storočia. Hlavnej fasáde dominuje rizalit s trojuholníkovým štítom s tympanónom. Okná sú lemované šambránami, v rizalite sú segmentovo ukončené.

Dekýš - protestantský kostol.jpg|Evanjelický kostol
Dekýš - hostinec s voziarňou na Štampochu.JPG|Zájazdný hostinec
Dekýš - hostinec s voziarňou.JPG


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Oficiálne stránky obce 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Banská Štiavnica
Dolná Lehota (okres Brezno)

**Dolná Lehota** je obec na Slovensku v okrese Brezno.

## Dejiny
Osadu založil v roku 1358 na území Ľupčianskeho panstva dedičný richtár Petrík z Predajnej a viac ako sto rokov niesla v názve jeho meno. Obyvateľstvo sa tak ako v okolitých obciach zaoberalo poľnohospodárstvom, chovom dobytka, furmančením pre erárne železohutnícke podniky.

V 18. - 20. storočí patrila Dolná Lehota medzi tzv. čipkárske obce. Podomoví obchodníci s čipkami, hrnčiarskym, hrebeniarskym tovarom, modrotlačou a nožmi boli známi nielen v Uhorsku, ale aj na Balkáne. K ťažbe nerastov sa obyvatelia vrátili v 19. storočí, zlato a striebro však nahradila antimónová ruda spracovávaná vo Vajskovej.

Dolná Lehota použila pre svoj erb historickú predlohu z obecnej pečate datovanej rokom 1706. Je na nej v heraldike oblúbený a častý výjav - svätý Juraj zabíjajúci kopijou draka. Kult tohto svätca sa šíril najmä v 14. storočí a stal sa patrónom viacerých miest a dedín. 
       
### Vývoj názvu obce
Dolná Lehota skôr Dolná Lehôtka (v nemčine Peterslehotta; v maďarčine Alsószabadi), staršie názvy obce:
* 1424Petwrlehota
* 1455Lehota Petri
* 1464Petrik Lehathaya
* 1528Inferior Lehotha
* 1536Lehotka
* do 1907Alsólehota

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Jána krstiteľa, jednoduchá jednoloďová stavba s predstavanou vežou z roku 1914. Výmaľba kostola z roku 1915 je dielom Jozefa Hanulu. Fasáda kostola je členená lizénovými pásmi, veža je ukončená ihlancovou helmicou. 
* Kaplnka sv. Jána krstiteľa z roku 1818.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Krištof Škultéty (* 16. storočie), prvý kníhtlačiar v Banskej Bystrici.
* Severín Škultéty (* 1550† 30. jún 1600, Bardejov), evanjelický kňaz, pedagóg, náboženský spisovateľ.
* Adalbert Šimšík (* 1900† 1982), huslista, učiteľ hry na husle, husliar samouk, ktorý učil na základnej škole a hru na husliach na Ľudovej škole umenia a na Pedagogickom inštitúte v Banskej Bystrici. Zhotovoval nástroje podľa Stradivariho modelu, čiastočne z polotovarov. Jeho husle z roku 1966 sú vo vlastníctve Literárneho a hudobného múzea (LHM) v Banskej Bystrici, kde je uložené aj zariadenie jeho hudobnej dielne. Získal ocenenie v súťaži výrobcov ľudových nástrojov v Detve (1980).
* Koloman Šimšík (* 1905† ?), technický úradník, husliar samouk, ktorý sa husliarstvu venoval od roku 1951 a zhotovoval husle podľa Stradivariho modelu (od roku 1962). Posledné z jeho dielne (1962) vlastní LHM v Banskej Bystrici.
* Ivan Bella (* 21. máj 1964), bývalý slovenský stíhací pilot a prvý slovenský kozmonaut. Do vesmíru letel v roku 1999.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Počúvadlo

**Počúvadlo** je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica. 

## Polohopis
Vzdialená je asi 6 km od tajchu Počúvadlo, ktoré patrí do systému tajchov využívaných v minulosti na odvodňovanie baní.

## Dejiny
### Druhá svetová vojna
Obec počúvadlo zohrala počas Slovenského štátu, SNP ako aj v období do oslobodenia na jar roku 1945 dôležitú úlohu v odbojovom hnutí najmä skupiny Sitno Ladislava Exnára.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba so segmentovým ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1801. Kostol prešiel úpravami v rokoch 1901 a 1931. Interiér kostola má drevený strop, presbytérium je zaklenuté českou plackou. Súčasťou interiéru je maľovaná baroková empora na pôdoryse písmena U. Oltár je klasicistická stĺpová architektúra s volútovým nadstavcom a vázami. Mladší oltárny obraz Ježiš v Getsemanskej záhrade od Ákosa Balóa je z roku 1914. Nachádza sa tu aj starší barokový obraz Nanebovstúpenie Krista z roku 1693. Krstiteľnica s mosadzným tepaným vekom pochádza z roku 1834. Na empore je umiestnený jednomanuálový organ od značky Rieger z roku 1910. Fasády kostola sú hladké s oknami s pravouhlým nadpražím. V kamennom nadpraží južného portálu je nápis s vročením stavby kostola v roku 1801. Strešná veža je ukončená barokovou helmicou.

Počúvadlo8.jpg|Evanjelický kostol
Počúvadlo6.jpg
Počúvadlo5.jpg|Zvonica
Počúvadlo4.jpg|Interiér kostola
Počúvadlo1.jpg|Empora s organom


## Referencie

## Pozri aj
* Vrch Sitno
* Štiavnické vrchy

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Banská Štiavnica
Prenčov

**Prenčov** je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica.

## Polohopis
Obec Prenčov sa nachádza približne 15 km južne od historického mesta Banská Štiavnica. Obec leží v Prenčovskej kotline, južne od vrchu Sitno (), najvyššieho vrchu Štiavnických vrchov.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1266 pod menom *Princh*. Od roku 1285 spadal Prenčov pod správu hradného panstva Litva (neskôr označovaného ako Čabraď). Významnými majiteľmi Prenčova boli Horváthovci ktorých práva potvrdil kráľ Matej I. Huňadi Korvín.

Do roku 1526 sa Prenčov spomína vo formách Princh, Prynchfalwa, Printstorff, Prenčov, maďarsky Prencsfalu, Bencsfalu, nemecky Prinzdorf, Prencschdorf. Od roku 1622 sa stal majetkom rodu Coburgovcov. 

## Kultúra a zaujímavosti

### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša, jednoloďová baroková stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1736.  V interiéri sa nachádza barokový oltár s obrazom sv. Mikuláša. Fasády kostola sú členené lizénovými pásmi, veža je ukončená zvonovitou helmicou.
* Evanjelický kostol, jednoloďová neogotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1900. Fasády kostola sú hladké, veža je ukončená ihlancovou vežou. Interiér kostola je plochostropý. Oltár je neoklasicistický portálového typu s obrazom Zmŕtvychvstanie od K. Dodeka z obdobia okolo roku 1915. Z tejto doby pochádzajú aj neogotická kazateľnica a organ. 
* Súsošie sv. Štefana a Panny Márie, neskorobaroková socha s ľudovými prvkami z roku 1821.

### Kultúrne podujatia
Každoročne sa od roku 2001 v Prenčove (a ďalších obciach Mikroregiónu Južné Sitno) koná kultúrne podujatie pod názvom Podsitnianske dni hojnosti. Podujatie je zamerané na návrat k ľudovým tradíciám a zvykom.

## Osobnosti obce

### Pôsobili tu
* Andrej Sládkovič (* 1820 – † 1872), evanjelický kňaz, básnik, kritik literárnych a dramatických prác, publicista a prekladateľ.
* Andrej Kmeť (* 1841 – † 1908), rímskokatolícky kňaz, archeológ, geológ, mineralóg, paleontológ, historik, botanik a etnograf.

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Prenčov

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Banská Štiavnica
Kategória:Turistická značkovaná trasa číslo 2665
Vysoká (okres Banská Štiavnica)

**Vysoká** je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica. Maďarský historický názov obce bol Magaslak.

## Kultúra a zaujímavosti

### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Bartolomeja, pôvodne baroková jednoloďová stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou, neoklasicisticky prestavaný v roku 1870. V interiéri kostola sa nachádzajú dva obrazy od Edmunda Gwerka.
* Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie z roku 1932.
* V obci sa kedysi nachádzal kaštieľ rodiny Zichyovcov. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Banská Štiavnica
Kategória:Turistická značkovaná trasa číslo 0804
Banská Belá

**Banská Belá** (, ) je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica.

## Polohopis
Obec leží v údolí Belianskeho potoka a Jasenice, v centrálnej časti Štiavnických vrchov, približne  severovýchodne od centra Banskej Štiavnice. Centrom obce prechádza cesta I/51 zo Štiavnice do Hronskej Breznice, kde križuje rýchlostnú cestu R1. Východným okrajom vedie železničná trať Hronská Dúbrava – Banská Štiavnica, ktorá tu má zastávku.

## Názov
Slovenský názov Belá sa odvodzuje od potoka menom Biela (dnes Starý potok) spomínaného v tejto podobe už v roku 1228. Osada, ktorá pri ňom vznikla, dostala obvyklý názov *Bana* a pre odlíšenie od neďalekej Banskej Štiavnice (tiež označovanej ako *Bana*) dostala prívlastok *Bila* (t. j. *Bila Bana*). Samotný názov *Bana* (Baňa) sa vysvetľoval ako výraz pôvodne z gréčtiny či latinčiny, kde sa vzťahuje na kúpeľné zaklenuté stavby. Novšie názory odvodzujú tento výraz od stredoslovenského výrazu *báň* – rúbanisko, teda miesto, kde sa rúbe ruda.

## Dejiny
22. mája 1424 bola Banská Belá, v rámci rozsiahleho majetkového komplexu na strednom Slovensku, darovaná kráľom Žigmundom jeho manželke kráľovnej Barbore ako budúce vdovské zabezpečenie.

## Kultúra a zaujímavosti

### Pamiatky
* Rímskokatolícky Kostol sv. Jána Evanjelistu, jednoloďová pôvodne románska stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1243. Kostol sa nachádza vo vyvýšenej polohe uprostred obce, v opevnenom areáli obkolesenom múrom zo 16. storočia. Z románskeho obdobia pochádza dochovaný portál na severnej strane lode. Stavba bola goticky upravená v období okolo roku 1563, z tohto obdobia pochádza hlavný portál kostola. Veža je v spodnej časti štvorcová, nadstavba je osemuholníková s murovanou ochodzou, ukončená barokovou helmicou s laternou z rokov 1750 – 1751. V 19. storočí bol kostol znovu prestavovaný, v tomto období vznikla sakristia. V interiéri sa nachádza neogotický oltár z roku 1896. Drevená polychrómovaná kazateľnica pochádza z roku 1843. Lavice dekorované volútami sú neskorobarokové z druhej polovice 18. storočia. Organ nachádzajúci sa na chóre pochádza od firmy Rieger a synovia z Krnova z roku 1875.
* Kostol Panny Márie Škapuliarskej, pôvodne gotická kaplnka z 15. storočia. V roku 1708 bola rozšírená o loď v súvislosti s potrebami miestnych katolíkov, keďže farský kostol v tomto období užívali evanjelici. Od roku 1713 až do dnešných dní sa do kostola konajú púte počas sviatku Panny Márie Škapuliarskej.
* Kaplnka sv. Jána Nepomuckého, baroková stavba na pôdoryse obdĺžnika so segmentovým ukončením z roku 1756. Strecha kaplnky je pokrytá šindľom. Portál aj okenné otvory sú lemované profilovanými kamennými osteniami.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Pavol Poliak  (* 1902 – † ?), slovenský pedagóg, osvetový pracovník a autor popularizačných a didaktických diel, ktorý vyučoval na ľudovej a meštianskej škole v Banskej Bystrici (1927 – 1933) a pôsobil aj vo Zvolenskej Slatine, kde rozvíjal miestny školský a kultúrny život.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Oficiálne stránky obce 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Banská Štiavnica
Brezovica

**Brezovica** môže byť:

* obec v okrese Tvrdošín, pozri Brezovica (okres Tvrdošín)
* obec v okrese Sabinov, pozri Brezovica (okres Sabinov)
* obec v Slovinsku, pozri Brezovica (Slovinsko)
* časť chorvátskeho hlavného mesta Záhreb, pozri Brezovica (Záhreb)
* časť srbskej obce Štrpce, pozri Brezovica (Štrpce)
* potok na hornej Orave, pozri Brezovica (potok)
* zaniknutý hrad v rovnomennej obci v okrese Sabinov, pozri Brezovica (hrad)
Jakubovany

**Jakubovany** môžu byť:
* obec v okrese Liptovský Mikuláš, pozri Jakubovany (okres Liptovský Mikuláš)
* obec v okrese Sabinov, pozri Jakubovany (okres Sabinov)
Čelovce

**Čelovce** môže byť:
* obec v okrese Prešov, pozri Čelovce (okres Prešov)
* obec v okrese Veľký Krtíš, pozri Čelovce (okres Veľký Krtíš)
Hrušov

**Hrušov** môže byť:

;na Slovensku:
* obec v okrese Rožňava, pozri Hrušov (okres Rožňava)
* obec v okrese Veľký Krtíš, pozri Hrušov (okres Veľký Krtíš)
* miestna časť Bratislavy
* miestna časť obce Rad v okrese Trebišov
* osada obce Dolné Saliby v okrese Galanta, pozri Hrušov (Dolné Saliby)
* zrúcanina hradu v okrese Zlaté Moravce, pozri Hrušovský hrad
* Hrušov (zdrž)
** Hrušov (územie európskeho významu)

;v Česku:
* obec v okrese Mladá Boleslav, pozri Hrušov (okres Mladá Boleslav)
* bývalé mestečko, miestna časť mesta Ostrava, pozri Hrušov (Ostrava)

## Pozri aj
* Nižný Hrušov
Závada

**Závada** môže byť:

*nesprávne: chyba, porucha, nedostatok
* potok – prítok Radiše v povodí Bebravy, pozri Závada (prítok Radiše)

* obec:
**v okrese Humenné, pozri Závada (okres Humenné)
**v okrese Topoľčany, pozri Závada (okres Topoľčany)
**v okrese Veľký Krtíš, pozri Závada (okres Veľký Krtíš)
**v Česku Petrovice u Karviné v okrese Karviná, pozri Závada (Petrovice u Karviné)
**v Česku v okrese Opava, pozri Závada (okres Opava)

* časť obce/mesta:
**Levoča, pozri Závada (Levoča)
**Volkovce v okrese Zlaté Moravce, pozri Závada (Volkovce)

* skrátený názov:
**obce Paština Závada v okrese Žilina
**mestskej časti Nemšovej v okrese Trenčín, pozri Trenčianska Závada
**miestnej časti Kšinnej v okrese Bánovce nad Bebravou, pozri Závada pod Čiernym vrchom
**miestnej časti Prečína v okrese Považská Bystrica, pozri Zemianska Závada

* osoba:
**Pál Závada – maďarský spisovateľ slovenského pôvodu
Peloponézsky spolok

**Peloponézsky spolok** je moderné označenie pre sústavu spojenectiev Sparty, ktorá vznikla asi v polovici 6. storočia pred Kr. a trvala až do 60. rokov 4. storočia pred Kr. Patrili doň najprv mestské štáty na Peloponéze (no nie všetky, najmä nie Argos a Chaia), v 5. storočí pred Kr. pristúpila Megara, Korint a Aigína, čím sa spolok stal súperom Aténskeho námorného spolku. Občas k nemu patrili napríklad aj Téby.

Spolok fungoval ako sústava dohôd Sparty s jednotlivými mestskými štátmi, čiže nie ako ústredne vznikajúca a riadená organizácia.

Zohral významnú úlohu v grécko-perzských vojnách, ale najmä v peloponézskych vojnách, keď sa spolok dostal do vojenského konfliktu s Aténskym námorným spolkom a porazil ho. Spolok začal po porážke Sparty Tébami v roku 371 pred Kr. pri Leuktre postupne zanikať, keďže porážka výrazne oslabila vojenskú silu Sparty.

## Pozri aj
* Aténsky námorný spolok
* Peloponézska vojna

Kategória:Staroveké Grécko
Rád Zlatého rúna

náhľad|Znak Rádu Zlatého rúna.
**Rád Zlatého rúna** () bol rytiersky rád, ktorý od Karola V. nesmelo mať viac ako 52 rytierov. V roku 1430 ho založil burgundský vojvoda Filip III. Dobrý ako dynastický rád. Po vymretí rodu burgundských vojvodov bol rád v roku 1477 prevedený na Maximiliána Habsburského, manžela dedičky burgundských statkov Márie. V roku 1725 bol rád rozdelený kvôli sporom o burgundské dedičstvo medzi španielskym kráľom Filipom V. z rodu Bourbonovcov a rímskym cisárom Karolom VI. z rodu Habsburgovcov. Odvtedy existujú rády dva, španielsky a rakúsky.

## Veľmajstri Rádu Zlatého rúna (rakúska línia)
* 1. Filip III.; burgundský vojvoda  10. január 1430 - 15. jún 1467
* 2. Karol; burgundský vojvoda 15. jún 1467 - 5. január 1477
* 3. Maximilián I.; rímsko-nemecký cisár 30. apríl 1478 - 27. marec 1482
* 4. Filip I.; kráľ španielsky, burgundský vojvoda 27. marec 1482 - 25. september 1506 
* 5. Karol V.; rímsko-nemecký cisár, kráľ španielsky  25. september 1506 - 22. október 1555 
* 6. Filip II.; kráľ španielsky, portugalský a anglický 22. október 1555 - 13. september 1598
* 7. Filip III.; kráľ španielsky a portugalský 13. september 1598 - 31. marec 1621
* 8. Filip IV.; kráľ španielsky a portugalský  31. marec 1621-17. september 1665
* 9. Karol II.; kráľ španielsky 17. september 1665 - 1. november 1700
* 10. Karol VI.; rímsko-nemecký cisár, kráľ španielsky 1. november 1700 - 20. október 1740
* 11. František I.; rímsko-nemecký cisár, vojvoda lotrinský 20. október 1740 - 18. august 1765  
* 12. Jozef II.; rímsko-nemecký cisár 18. august 1765 - 20. február 1790
* 13. Leopold II.; rímsko-nemecký cisár 20. február 1790 - 1. marec 1792
* 14. František II./I.; rímsko-nemecký cisár, rakúsky cisár 1. marec 1792 - 2. marec 1835
* 15. Ferdinand I.; rakúsky cisár 2. marec 1835 - 2. december 1848
* 16. František Jozef I.; rakúsky cisár 2. december 1848 - 21. november 1916
* 17. Karol I.; rakúsky cisár 21. november 1916 - 1. apríl 1922 
* 18. Otto I.;  1. apríl 1922 - 30. november 2000

## Iné projekty

## Literatúra
* Ivan Koláčný, *Řády a vyznamenání Habsburské monarchie*, Elka Press Praha 2006

Kategória:Rytierske rády
Čierna Lehota

**Čierna Lehota** môže byť:
* obec v okrese Rožňava, pozri Čierna Lehota (okres Rožňava)
* obec v okrese Bánovce nad Bebravou, pozri Čierna Lehota (okres Bánovce nad Bebravou)
Franz von Trenck

Barón **Franz von Trenck** (* 1. január 1711, Reggio di Calabria, Taliansko – † 14. október 1749, Brno) bol rakúsky jazdecký dôstojník. Od roku 1741 bol veliteľom chorvátskych pandúrov.

## Literatúra
* 
* 
* 
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* František Trenck (Slavné osobnosti města Brna)
* František baron Trenck (Stránka věnovaná pandurům)
* Divoký pandur baron Trenck (na www.mojebrno.jecool.net)
* Historie.cs: Špilberk – žalář národů (o Trenckově veznění a pohřbení jako mumie v Kapucínské kryptě)
* Baron Trenck na webu kapucini.cz (včetně náhrobního nápisu)

Kategória:Rakúske osobnosti
Kategória:Obete samovrážd
Dubnička (obec)

**Dubnička** je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Bzenica

**Bzenica** je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Alžbety, jednoloďová modernistická stavba s polkruhovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z rokov 1937-1939. Stojí na mieste starej sakrálnej stavby z 13. storočia. V interiéri sa nachádza časť zariadenia z 19. storočia pochádzajúca z pôvodnej stavby. 
* Rodný dom Andreja Kmeťa, jednopodlažný ľudový dom na čísle 9.

Bzenica, kostol.jpg|Kostol sv. Alžbety
Bzenica dom č. 9 DSC 0167.jpg|Rodný dom Andreja Kmeťa
Bzenica domy č. 9 a 10 DSC 0169 - 3000.jpg
Bzenica pamätná tabuľa Andrej Kmeť DSC 0168.JPG|Pamätná tabuľa na rodnom dome


## Osobnosti obce
### Rodáci
* Andrej Kmeť (* okolo 1841– † 1908), rímskokatolícky kňaz, archeológ, geológ, mineralóg, paleontológ, historik, botanik a etnograf.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Žiar nad Hronom
Nevoľné

**Nevoľné** je obec nachádzajúca sa v okrese Žiar nad Hronom 

## Polohopis
Obec sa nachádza 6 kilometrov od Kremnice. Rozprestiera v horskom celku Kremnických vrchov, v nadmorskej výške .

## Dejiny
Prvýkrát sa obec spomína v archívnych dokumentoch v roku 1487. Z roku 1572 sú zachované cenné údaje, urbár obce. V roku 1825 žilo na Nevoľnom okolo 230 osôb. 

## Kultúra a zaujímavosti
### Ľudová kultúra
V zbierke Slovenského národného múzea v Bratislave sa nachádzajú vôbec najstaršie črpáky z Nevoľného, datované rokom 1820. Jeden z nich predstavuje figurálny motív dvoch tancujúcich alebo zápasiacich mužov, ide o typický črpák stredoslovenského typu.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Rudolf Baláž (* 1940 - † 2011), banskobystrický diecézny biskup
* Vojtech Baláž (* 1952), výtvarník a pedagóg Školy úžitkového výtvarníctva
* Ondrej Ďurian (* 1952), výtvarník a pedagóg Školy úžitkového výtvarníctva
* Blažej Baláž  (* 1958), maliar a vysokoškolský pedagóg na Trnavskej univerzite v Trnave

## Referencie

## Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Žiar nad Hronom
Ihráč

**Ihráč** je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Krista Kráľa, jednoloďová modernistická stavba s pravouhle ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1938.

22. októbra 1944 bola čiastočne vypálená nacistickými vojakmi za pomoc partizánom časť obce Chmelienec.
 
## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Žiar nad Hronom
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Kosorín

**Kosorín** je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

## Polohopis
Obec sa nachádza približne 6 kilometrov severne od Žiaru nad Hronom, na severnom okraji Žiarskej kotliny. V severnej časti chotára sa dvíha Kunešovská hornatina, podcelok Kremnických vrchov. Cez obec preteká Kosorínsky potok, ktorý tu priberá Klokočský potok a neskôr sa vlieva do Lutilského potoka. 

Prístup do obce je po ceste III. triedy cez obec Janova Lehota alebo Slaská, úzka poľná cesta vedie aj do Lutily. Obcou vedie  turistická trasa, spájajúca pohorie Vtáčnik cez Dérerov mlyn a Kremnicu s Kremnickými vrchmi. 

Podnebie obce je vzhľadom na stret horského pásma a nížiny charakteristické výrazným kontrastom zimných a letných teplôt. V zime teploty klesajú pod -10°C, v lete dosahujú 25 – 35°C. Oblasť patrí do teplej a mierne vlhkej oblasti s priemernou ročnou teplotou 8°C. V okolí sa nachádzajú zmiešané lesy, ktoré sú tvorené hlavne dubmi, bukmi a javormi. Živočíšstvo zastupujú bežné druhy ako líšky, diviaky, srnce, jelene a zajace.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Ladislava, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a prestavanou vežou z rokov 1800-1803. Kostol prešiel úpravami v rokoch 1926-1928. Fasáda kostola je členená lizénovými pásmi, veža je ukončená ihlanovou helmicou. Hlavný oltár s centrálnou sochou sv. Ladislava je neogotická rezbárska práca. 

Kosorín kostol 01.jpg|Kostol sv. Ladislava
Kosorín kostol 08.jpg
Kosorín kostol 04.jpg|Detail veže kostola
Kosorín kostol 09.jpg|Hlavný oltár


23. septembra 1944 a v apríli 1945  bola obec čiastočne vypálená nemeckými vojakmi. Zhorelo najmenej 9 domov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Žiar nad Hronom
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku