open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Terminologický slovník žurnalistiky

***Terminologický slovník žurnalistiky : slovensko-česko-rusko-anglicko-nemecko-francúzsky*** je špecializovaný šesťjazyčný terminologický-prekladový slovník obsahujúci cca 2 670 termínov a zaužívaných názvov zo žurnalistiky a hraničných vedných odborov (lingvistiky, psychológie, sociológie, informatiky a pod.) i polygrafické, rozhlasové, televízne a agentúrne technické minimum.

Publikácia je prvým žurnalistickým terminologicko-prekladovým slovníkom s prekladmi do uvedených jazykov vydaným v ČSSR.

## História
Podnet k zostaveniu publikácie vznikol v Oddelení teórie a praxe žurnalistiky Katedry periodickej tlače a agentúrneho spravodajstva Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave (FiF UK), ktorého pracovníci už predtým zostavili a dali vydať *[[Malá encyklopédia žurnalistiky|Malú encyklopédiu žurnalistiky]]* (1982).

Účelom slovníka bolo najmä reflektovať potrebu venovať sa odbornému názvosloviu pri prekladaní odborných žurnalistických prác, štúdiu cudzojazyčnej odbornej žurnalistickej literatúry a odborných časopisov. Autori sa pri spracovaní výkladu termínov opierali o teoretické práce z Československa, Sovietskeho zväzu a Nemeckej demokratickej republiky a odborné lexikografické publikácie. Slovník odzkadľuje stav teoretického poznania v žurnalistike okolo roku 1988 z pohľadu ČSSR.

## Koncepcia
Slovník pozostáva z hlavnej časti, v ktorej sú abecedne zoradené termíny v slovenčine (heslové záhlavia) a ich definície, ku ktorým sú priradené české, ruské, anglické, nemecké a francúzske ekvivalenty. Napr. (zo s. 198):

::S 153 **stenografia** (syn. *rýchlopis*)
:::**1.** zaznamenávanie textu pomocou špeciálnych znakov súčasne s hovoreným prejavom.
:::**2.** druh písma na rýchle zaznamenávanie hovorenej reči
::Č stenografie *f*
::R стенография *f*
::A stenography
::N Stenografie *f*
::F sténographie *f*

Druhú časť tvoria abecedné registre v jednotlivých jazykoch, ktoré odkazujú na konkrétne číslo pridelené každému termínu.

## Autorský kolektív
Vedúcou autorského kolektívu bola Danuša Serafínová, autormi slovenskej časti Dušan Brocko a Andrej Tušer, autorom českých termínov Miloslav Bednář, autorkou ruských termínov Mária Weissová, autormi anglických termínov Hildegard Demjánová a Stanislav Perkner, autorkou nemeckých termínov Cecília Skalická a autorkou francúzskych termínov Danuša Serafínová.

Slovenskú časť publikácie lektorovali František Bartošek, Stanislava Benická, Samuel Brečka, Ján Horecký, Pavel Horňák, Pavel Knobloch, Peter Oríšek, Štefan Veľas. Lektoráciu inojazyčných termínov vykonali Jiří Kraus (českých), Katarína Vajdová (ruských), Stanislav Perkner (anglických), Jozef Gáfrik a Danuša Serafínová (nemeckých) a Jozef Bartoš (francúzskych). Predhovor napísal v decembri 1987 Ľudovít Jacz, profesor Katedry periodickej tlače a agentúrneho spravodajstva FiF UK.

## Poznámky


## Referencie

## Literatúra
* , 388 s.

Kategória:Terminologické slovníky
Kategória:Knihy z 1989
Malá encyklopédia žurnalistiky

***Malá encyklopédia žurnalistiky*** je slovenská monotematická encyklopédia vydaná v roku 1982. Obsahuje cca 1 200 termínov zo žurnalistiky a 500 ilustrácií (z toho 100 farebných v osobitnej prílohe).

Na jej zostavení sa podieľali pracovníci Oddelenia teórie a praxe žurnalistiky Katedry periodickej tlače a agentúrneho spravodajstva Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave pod vedením univerzitného profesora Ľudovíta Jacza.

## Literatúra
* , 570 s. + príloha 20 s.

## Pozri aj
* zoznam slovenských tlačených encyklopédií

Kategória:Slovenské encyklopédie
Kategória:Knihy z 1982
GeForce 900

náhľad|330x330bod|GeForce GTX 980 Ti FE
Grafické karty Nvidia **GeForce 900** je séria grafických kariet použitých v mobilných aj stolných počítačoch. Sériou 900 uvádza Nvidia výkonné grafické karty s mikroarchitektúrou Maxwell (kódový názov - GM), pomenované podľa škótskeho teoretického fyzika James Clerk Maxwell.

Mikroarchitektúra Maxwell, nástupca mikroarchitektúry Kepler, po prvýkrát integruje procesor ARM do vlastného čipu. Vďaka tomu sú podľa CEO Nvidia Jen-Hsun Huanga jednotky Maxwell menej závislé od hlavného procesora(CPU). Nvidia od architektúry Maxwell očakáva tri významné veci: zlepšené grafické schopnosti, jednoduchšie programovanie ako aj lepšiu energetickú účinnosť v porovnaní s GeForce 700 a GeForce 600.

Maxwell bol oznámený v Septembri 2010. Prvé produkty založené na architektúre Maxwell boli uvedené začiatkom roka 2014.

## Budúcnosť
Po architektúre Maxwell, nasleduje architektúra s kódovým názvom Pascal. Nvidia oznámila že jednotky Pascal budú obsahovať DRAM, integrovanú pamäť a NVLink.

## Produkty

### GeForce 900 (9xx)

### GeForce 900M (9xxM)

## Externé odkazy
* GeForce GTX 980
* GeForce GTX 970
* GeForce GTX 960
* GeForce GTX 980M
* GeForce GTX 970M
* GeForce GTX 965M

## Zdroj
*

Kategória:Grafické karty NVIDIA
Lopado­temacho­selacho­galeo­kranio­leipsano­drim­hypo­trimmato­silphio­parao­melito­katakechy­meno­kichl­epi­kossypho­phatto­perister­alektryon­opte­kephallio­kigklo­peleio­lagoio­siraio­baphe­tragano­pterygon

**Lopado&shy;temacho&shy;selacho&shy;galeo&shy;kranio&shy;leipsano&shy;drim&shy;hypo&shy;trimmato&shy;silphio&shy;parao&shy;melito&shy;katakechy&shy;meno&shy;kichl&shy;epi&shy;kossypho&shy;phatto&shy;perister&shy;alektryon&shy;opte&shy;kephallio&shy;kigklo&shy;peleio&shy;lagoio&shy;siraio&shy;baphe&shy;tragano&shy;pterygon** () je názov fiktívneho jedla (resp. viacerých jedál), ktorý použil Aristofanes vo svojej komédii *Ženský snem*, datovanej do roku 392 pred Kr.. V origináli pozostáva zo 170 písmen (78 slabík), po prepise do latinky má slovo 182 písmen. *[[Guinnessova kniha rekordov]]* ho eviduje ako najdlhšie slovo použité v literatúre.

## V českom preklade
V českom preklade komédie od Augustina Krejčího z roku 1915 je toto slovo preložené ako:

:*solené ryby a ústřice,*
:*rybích hlav zbytečky, polité omáčkou*
:*silfia, medu a česneku,*
:*pyskouni, tloušti a holubi*
:*siváci, kohouti mozečky vařené,*
:*zajíci s moštovou omáčkou, chrustavky,*
:*paštiky z drobů a křidélek.*

## Poznámky


## Referencie

Kategória:Grécke výrazy
Kategória:Rekordy
Bludovice (Nový Jičín)

**Bludovice** (, katastrálne územie **Bludovice u Nového Jičína**) sú jednou z miestnych častí Nového Jičína. 

## História
thumb|left|Katastrálne územie Nového Jičína
Prvá písomná zmienka o Bludoviciach je z roku 1302. V miestnej časti sa nachádza Kaplnka sv. Michala, ktorá bola postavená v roku 1861 novojičínským staviteľom Tomášom Chytil podľa plánov Ferdinanda Neuserra zo Salzburgu.

## Referencie


### Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Stránka o miestnej časti Bludovice  
* Stránka o kaplnke s. Michala 
* Oficiálne stránky mesta Nový Jičín 
* Územno identifikačný register SR
* Aplikácie adresy na MVČR
* Databáza štatistických obvodov 

## Zdroj

Kategória:Dediny okresu Nový Jičín
Kategória:Nový Jičín
Kategória:Valašsko (Morava)
Troms

thumb|Poloha

**Troms Fylke** je územnosprávna jednotka v severnej časti Nórska. Správnym centrom územia je mesto Tromsø. Správcom kraja Troms je *Fylkesmann i Troms*. Tvorí ho 25 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 152 741. Rozloha kraja je 25 848 km². 

Troms hraničí na východe s krajom Finnmark, na juhozápade s krajom Nordland a so švédskym krajom Norrbotten a fínskym Lappi lääni na juhu. Na západe a severe je Nórske more. 

## Obce
* Balsfjord
* Bardu
* Berg
* Bjarkøy
* Dyrøy
* Gratangen
* Harstad
* Ibestad
* Karlsøy
* Kvæfjord
* Kvænangen
* Kåfjord
* Lavangen
* Lenvik
* Lyngen
* Målselv
* Nordreisa
* Salangen
* Skjervøy
* Skånland
* Storfjord
* Sørreisa
* Torsken
* Tranøy
* Tromsø

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Troms Fylke

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Marsnik 1

**Marsnik 1** označená aj ako **Mars 1M No.1** alebo **Mars 1M** bola kozmická sonda, prvý pokus Sovietskeho zväzu a ľudstva vôbec o vyslanie sondy k Marsu. Mala planétu preskúmať počas preletu okolo neho. To sa však nepodarilo. Pri vzlete 10. októbra 1960 došlo k havárii jej nosnej rakety Molnija. Počas horenia jej druhého stupňa 309 sekúnd po štarte sa objavila vážna porucha, ktorá spôsobila, že raketa so sondou vystúpala len do výšky 120 km a potom sa zrútila na zemský povrch.

Kategória:Prieskum Marsu
Kategória:Ruské kozmické sondy
Kategória:Zaniknuté sondy
Kategória:Neúspešné sondy
Kategória:Kozmonautika v 1960
Marsnik 2

**Marsnik 2** alebo **Mars 1M No.2** alebo **Mars 1M** bola kozmická sonda určená na prelet okolo Marsu. Odštartovala 14. októbra 1960, len štyri dni po neúspešnom štarte svojej „sestry“ Marsnik 1. Ani ona sa však do kozmu nedostala. 290 sekúnd po štarte došlo k problémom s pohonným systémom tretieho stupňa jej nosnej rakety Molnija. Raketa sa aj so svojím nákladom zrútila na zemský povrch. 

## Pozri aj

* Prieskum Marsu kozmickými sondami
* Marsnik 1

Kategória:Prieskum Marsu
Kategória:Ruské kozmické sondy
Kategória:Zaniknuté sondy
Kategória:Neúspešné sondy
Kategória:Kozmonautika v 1960
Vybíjaná (rozlišovacia stránka)

**Vybíjaná** môže byť:
* loptová hra, pozri vybíjaná
* český film z roku 2015, pozri Vybíjaná (film)
* americko-nemecký film z roku 2004, pozri Vybíjaná: Choď do toho na plné gule
Sør-Trøndelag

thumb|Poloha
**Fylke Sør-Trøndelag** je územnosprávna jednotka v strednom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Trondheim. Správcom Sør-Trøndelag je *Fylkesmann i Sør-Trøndelag*. Sør-Trøndelag je najjužnejším územím Trondelag a tvorí ho 25 obcí. Počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 272 567. Rozloha kraja je 18 832 km².

Kraj Sør-Trøndelag hraničí s *fylkami* Hedmark a Oppland na juhu, Møre og Romsdal na západe a Nord-Trøndelag na severe. Na východe susedí so švédskym krajom Jämtland a na západe obmýva brehy kraja Nórske more. Územím prechádzajú cesty E6 a E39. V juhovýchodnej časti územia leží mesto Røros, ktoré je známe svojimi medenými baňami a ktoré je na Zozname svetového dedičstva UNESCO.

## Obce
* Agdenes
* Bjugn
* Froyo
* Hemne
* Hitra
* Holtålen
* Klæbu
* Malvik
* Meldal
* Melhus
* Midtre Gauldal
* Oppdal
* Orkdal
* Osen
* Rennebu
* Rissa
* Roan
* Røros
* Selbu
* Skaun
* Snillfjord
* Trondheim
* Tydal
* Ørland
* Åfjord

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Fylke Sør-Trøndelag 

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Markov vrch

**Markov vrch** (937,1 m n. m.) je vrch v južnej časti pohoria Vtáčnik. Z vrcholu je dobrý výhľad na Štiavnické vrchy, Kremnické vrchy, Veľkú Fatru a Poľanu. V pozadí vidieť aj Nízke Tatry. Na vrchole sú osadené drevené lavičky a stôl, vedľa ktorých sa nachádza schránka s vrcholovou knihou. Z južnej strany pod vrcholom je z lúky s krmelcami a poľovníckym posedom výhľad aj na susedné pohorie Pohronský Inovec a Tribeč.

## Prístup
K vrcholu nevedia žiaden značený turistický chodník. Prístup je možný po lesných cestách z obce Píla alebo Župkov cez Debnárovu horu a Pílanské lúky. Ďalší prístup je z obce Ostrý Grúň, odkiaľ vedie žlto značený turistický chodník, z ktorého je za obcou potrebné odbočiť doľava do Mackovej doliny a na Farsnej lúke opäť doľava na Markov vrch.

## Galéria

Súbor:Markov vrch.jpg|Tabuľka na vrchole
Súbor:Markov vrch z Pílanských lúk.JPG|Markov vrch pohľad z Debnárovej Hory


## Referencie

# Vtáčnik, Horná Nitra, Turistická mapa 1:50 000, Vojenský kartografický ústav, š.p. Harmanec, rok 1999

## Iné projekty

Kategória:Vrchy vo Vtáčniku
Kategória:Vrchy v okrese Žarnovica
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Píla (okres Žarnovica)
Østfold

náhľad|Poloha v Nórsku
**Fylke Østfold** je územnosprávna jednotka v juhovýchodnom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Sarpsborg a správcom je *Fylkesmann i Østfold*. Tvorí ho 18 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 258 542. Rozloha kraja je 4 183 km².

Østfold hraničí na severe s krajom Akershus, na západe susedí cez Oslofjord s krajom Vestfold a na východe so švédskymi krajmi Värmland, Dalsland a Bohuslän. 

Územím od severu na juh preteká rieka Glomma, ktorá ústi pri meste Fredrikstad do Skagerraku. Cez Østfold vedú cesty E6 a E18, ktoré spájajú Oslo s Göteborgom, resp. Oslo s Karlstadom a Štokholmom.

## Obce
* Aremark
* Askim
* Eidsberg
* Fredrikstad
* Halden
* Hobøl
* Hvaler
* Marker
* Moss
* Rakkestad
* Rygge
* Rømskog
* Radšej
* Sarpsborg
* Skiptvet
* Spydeberg
* Trøgstad
* Våler

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Østfold Fylke 

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Buskerud

náhľad|Poloha v Nórsku

**Buskerud Fylke** je územnosprávna jednotka v juhovýchodnom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Drammen, správcom kraja je *Fylkesmann i Buskerud*. Počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 243 491. Rozloha kraja je 14 930 km². 

Buskerud hraničí na severe a severovýchode s krajom Oppland, na východe s krajom Akershus a Oslo, na juhu s krajom Vestfold, na juhozápade Telemark, na západe Hordaland a na severozápade s krajom Sogn og Fjordane. Na juhovýchode dosahuje Buskerud až k Oslofjordu. 

Územie kraja je odvodňované riekami Dramselv a Lagen, popri východnej hranici preteká Begna a Ranselva, ktoré sa po sútoku pri Hønefosse vlievajú do jazera Tyrifjorden ako Storelva. Na severozápade sa dvíhajú pohoria Hallingskarvet a Reineskarvet.

Správne mesto Drammen je dôležitou cestnou križovatkou, kde sa pretínajú cesty E18 a E134, podobne ako aj Hønefoss, kde sa krížia cesty E16 s ďalšími cestami, vedúcimi z alebo do Oslo. 

## Obce
* Drammen
* Flesberg
* Flå
* Gol
* Hemsedal
* Hol
* Palice
* Hurum
* Kongsberg
* Krødsherad
* Lier
* Modum
* Nedre Eikeri
* Nes
* Nore og Uvdal
* Ringerike
* Rollag
* Røyken
* Sigdal
* Øvre Eiker
* Ål

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Buskerud Fylke 

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
UTM-7

[thumb|UTM-7 v [Električková doprava v Nižnom Novgorode|Nižnom Novgorode]]
[thumb|UTM-7 v [Električková doprava v Nižnom Novgorode|Nižnom Novgorode]]
**UTM-7** (podľa unifikovaného označenia **71-407**) je typ ruskej nízkopodlažnej električky, navrhnutej a vyrobenej spoločnosťou Uraltransmaš. Električka sa vyrába od roku 2009.

## Prevádzka

## Zdroj

Kategória:Električky Uraltransmaš
Kategória:Dráhové vozidlá vyrábané od roku 2009
Dolichos (bežecké preteky)

[náhľad|Preteky dolicha znázornené na čiernofigúrovej [amfora|amfore (bežci dolicha majú ruky zaťaté do pästí), cca 530 pred Kr.]]
**Dolichos** alebo **Dolichodromos** (od *dolichos*) bola súťažná bežecká disciplína v starovekom Grécku.
 
Dolichos čiže *dlhý beh* bol v starovekom Grécku bežeckou disciplínou panhelénskych hier. V Olympii sa dolichos zaviedol na 15. hrách roku 720 pred Kr.. Dĺžka behu bola v rôznych časoch rôzna, ale nikdy nemala menej ako sedem stadií (stadion mal Olympii dĺžku 192,27 metra, 600 stôp) a viac ako dvadsaťštyri stadií. (1356 a 4615 metrov).

Na olympijských hrách sa pri všetkých behoch štartovalo rovnako, z postavenia stojného, s mierným predklonom, s nohami v tesnom založení a prstami alebo pätami nôh zaklesnutými do žľabku na štartovej čiare. Žľabky na štarte tvorili dva súvislé pásy od jednej strany po druhú a boli približne tri cm hlboké. Miesto pretekára na štarte sa určovalo žrebom a signál na štart sa dával stanoveným zatrúbením trubača. Pri vytrvalostnom behu mali bežci telá spriamené, hrude vypnuté, kroky mali kratšie a nižšie, švihy paží miernejšie a ruky zaťaté do pästí. (pri behu na krátke vzdialenosti mali dlane otvorené) Od pretekárov sa požadovalo, aby pôsobili esteticky, ale rozhodovala hlavne rýchlosť, lebo záležalo len na tom, kto dobehne prvý.

Pretekári na olympijských hrách behali bosí, trať mali upravenú a ako sa zdá, posypanú vrstvou piesku. V starších časoch nosili bederné rúška alebo len pásky na ohanbí,  ale od 15. hier, keď Orsippos z Megary svoj pás počas behu na jeden stadion stratil (alebo ho odhodil), bežci pretekali nahí. 
 
Z antického Grécka je pre posúdenie výkonov pri vytrvalostnom behu známych niekoľko príkladov. Argejský bežec Argeus sa po víťazstve na 113. olympijských hrách v dolichu,  rozbehol od radosti domov oznámiť svoje víťazstvo a oznámil ho údajne ešte v ten istý deň, prekonal vzdialenosť dlhšiu ako sto kilometrov a v ceste mu pritom stáli aj dve horstvá. Aténsky štátny posol Feidippides v roku 490 pred Kr. prebehol vzdialenosť medzi Aténami a Spartou, kde prišiel žiadať o pomoc proti Peržanom, za dva dni, prekonal tak vzdialenosť 230 km za dvadsať hodín. Keď následne Atéčania, aj bez pomoci Sparty, zvíťazili proti Peržanom v bitke pri Maratóne, aténsky vojvodca Miltiades vyslal opäť Feidippida, aby túto radostnú zvesť oznámil Aténčanom. Vzdialenosť, ktorú následne prebehol merala 42 km a po slovách „*Radujte sa zvíťazili sme!"*, padol mŕtvy na zem. Na novodobých olympijských hrách sa na jeho počesť zaviedol maratónsky beh. 

## Referencie a bibliografia

## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Športy starovekých olympijských hier
Kategória:Bežecké preteky
L. Ron Hubbard

**Lafayette Ronald Hubbard** (známejší ako **L. Ron Hubbard**, taktiež **L. R. Hubbard**, **Lafayette Ron Hubbard** atď., * 13. marec 1911, Tilden, Nebraska, USA† 24. január 1986 Creston, Kalifornia) bol americký spisovateľ, zakladateľ dianetiky a scientológie. Mimo obrovského množstva scientologickej literatúry napísal taktiež mnoho dobrodružných a vedeckofantastických diel.

## Životopis
Narodil sa v Tildene v Nebraske v rodine armádneho dôstojníka a feministickej vysokoškolskej pedagogičky. V mladosti veľa cestoval (hlavne na Ďaleký východ). V roku 1930 sa zapísal na štúdium stavebníctva na George Washington University vo Washingtone. Zapísal sa tiež napr. do jedného z prvých kurzov jadrovej fyziky (čo neskôr rád zdôrazňoval). Univerzitu nedokončil, opustil ju v roku 1931. Živil sa ako pilot a spisovateľ, ako letec sa zúčastnil rôznych expedícii.

V roku 1933 si vzal svoju prvú ženu, spisovateľku Margaret Grubbovú, s ktorou mal dve deti. Hubbard písal pre rôzne literárne časopisy vedeckofantastické, fantastické, detektívne, westernové a dobrodružné prózy, a to poviedky, romány a jeden scenár. Používal mnoho pseudonymov, bol veľmi známym autorom. Počas druhej svetovej vojny slúžil pri námorníctve u Office of Naval Intelligence.

V roku 1950 publikoval knihu *Dianetika, moderna veda o duševnom zdraví* (Dianetics: The Modern Science of Mental Health), v ktorej opísal vlastnú psychologickú teóriu, nazývanú dianetika. Táto kniha sa aj napriek odmietnutiu odbornou verejnosťou široko rozšírila a stala sa bestsellerom; len za rok po vydaní sa predalo 150 000 výtlačkov. Registroval taktiež spolok Hubbard Dianetic Research Foundation (Hubbardova nadácia pre dianetický výskum).

V roku 1952 rozšíril Hubbard dianetiku o „užitú náboženskú filozofiu“, ktorú nazval scientológia. V tomto roku si taktiež vzal svoju poslednú manželku, Mary Sue Whippovú. Až do konca života stál v čele scientologickej cirkvi. V roku 1957 napísal knihu "Všetko o radiácii" (All About Radiation), v nej propaguje tzv. purifikačný program, ktorý údajne očisťuje telesné bunky od jedov.

V osemdesiatych rokoch sa Hubbard vrátil k literárnej činnosti, napísal sci-fi romány so scientologickým posolstvom *Battlefield Earth* (Bojisko Zeme, 1982) a *Mission Earth* (Misia Zeme, 1987), a taktiež nepublikovaný scenár Revolt in the Stars (Vzbura vo hviezdach), v ktorom zdramatizoval časť dianetického postupu. 24. januára 1986 zomrel na svojom ranči, údajne na mŕtvicu.

Bol veľmi plodným autorom. Len vydanie jeho rukopisných poznámok, prepísaných až po jeho smrti, je napísaných na 110 obsiahlych zväzkoch. Väčšinu diel napísal v rokoch 1930 – 1980 a väčšina bola publikovaná v nakladateľstvách, spojených so scientologickou cirkvou. V roku 2006 bol uznaný Guinnessovou knihou rekordov za najplodnejšieho a najprekladanejšieho autora s údajom, že publikoval 1084 beletristických i nebeletristických diel, ktoré boli preložené do 71 jazykov.

## Externé odkazy
*Oficiálna stránka
*Slovenská verzia oficiálnej stránky

Kategória:Osobnosti z Nebrasky
Kategória:Spisovatelia USA
Kategória:Spisovatelia science-fiction USA
Kategória:Scientológia
Kategória:Konšpirační teoretici
Nord-Trøndelag

thumb|Poloha

**Nord-Trøndelag Fylke** je územnosprávna jednotka v strednej časti Nórska. Správnym centrom územia je mesto Steinkjer a správcom kraja Nord-Trøndelag je *Fylkesmann i Nord-Trøndelag*. Tvorí ho 24 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 128 444. Rozloha kraja je 22 396 km². 

Nord-Trøndelag hraničí na juhozápade s krajom Sør-Trøndelag, na severe s krajom Nordland, na východe so švédskym krajom Jämtland län a na severozápade je pobrežie Nórskeho mora. Nord-Trøndelag vznikol v roku 1904, keď bol Trondhjems amt rozdelený na Sør-Trøndelag amt a Nord-Trøndelag amt. Od roku 1918 sa používa namiesto *amt* označenie *fylke*. 

Správne mesto Steinkjer má 20 527 obyvateľov (2005) a značná časť obyvateľstva žije v Trondheimsfjordene, ktorý je v strede južnej časti kraja. Najväčším jazerom je tu Snåsavatnet, významnejším tokom je Namsen, ktorý preteká severnou časťou územia od severovýchodu a ústi do Nasfjordenu, jedného z hlavných fjordov severnej časti kraja. Nasfjorden ústi do zálivu Folda. 

Pobrežie je členité s mnohými ostrovmi; na severe leží Austra, Leka, okolo Foldy Ytre Vikna, Mellom Vikna, Indre Vikna, Borgan, Kvingla, Otterøya, Joa, Elvalandet a v Trohheimfjordene Ytterøya.

Územím prechádza železničná trať z Trondheimu do Bodø v kraji Nordland. Železnica vedie po východnom brehu Trondheimfjordenu, Breistadfjordu a Snåsavatnetu. Cez juh Nord-Trondelag prechádza tiež železnica z Trondheimu do Östersundu vo Švédsku.

Ľudia obývajú túto oblasť už tisíce rokov, dokladom čoho sú početné skalné kresby.

## Obce
* Flatanger
* Fosnes
* Frosta
* Grong
* Høylandet
* Inderøy
* Leka
* Leksvik
* Levanger
* Lierne
* Meråker
* Mosvik
* Namdalseid
* Namsos
* Namsskogan
* Nærøy
* Overhalla
* Røyrvik
* Snåsa
* Steinkjer
* Stjørdal
* Verdal
* Verran
* Vikna

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Nord-Trøndelag Fylke 

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Sogn og Fjordane

náhľad|Poloha v Nórsku

**Fylke Sogn og Fjordane** je územnosprávna jednotka v západnom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Leikanger, správcom kraja je *Fylkesmann i Sogn og Fjordane*. Tvorí ho 26 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2004 107 032. Rozloha kraja je 18 634 km².

Na severe hraničí s krajom Møre og Romsdal, na východe s krajom Oppland, na juhovýchode s Buskerudom a na juhu s krajom Hordaland. Na západe obmýva brehy kraja Severné more, ktoré sa zarezáva do vnútrozemia druhým najväčším fjordom sveta a najväčším fjordom Nórska. Sognefjorden siaha až k najvyššiemu pohoriu Nórska Jotunheimen. V tej istej oblasti je tiež 4. najvyšší vodopád Nórska Vettisfossen. Na severe sa do pevniny zarezáva Nordfjord a v severovýchodnej časti kraja leží Jostedalsbreen, najväčší ľadovec pevninskej Európy. V severnej časti pri hraniciach s krajom Møre og Romsdal je najhlbšie jazero Nórska a Európy Hornindalsvatnet. 

## Obce
* Askvoll
* Aurland
* Balestrand
* Bremanger
* Eid
* Fjaler
* Flora
* Førde
* Gaular
* Gloppen
* Gulen
* Hornindal
* Hyllestad
* Høyanger
* Jølster
* Leikanger
* Luster
* Lærdal
* Naustdal
* Selje
* Sogndal
* Solund
* Stryn
* Vik
* Vågsøy
* Årdal

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Fylke Sogn og Fjordane 
* Krajská encyklopédia na NRK.no

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Hedmark

náhľad|Poloha v Nórsku

**Fylke Hedmark** je územnosprávna jednotka v juhovýchodnej časti Nórska. Správnym centrom územia je mesto Hamar, správcom je *Fylkesmann i Hedmark*. V kraji je 22 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 188 376. Rozloha kraja je 27 388 km². 

Hedmark hraničí s krajmi Akershus na juhu, Oppland na západe a Sør-Trøndelag na severe. Na východe sa nachádzajú švédske provincie Värmland a Dalarna. 

V kraji sú dobre známe mestá Hamar, Kongsvinger, Elverum a Tynset. Hedmark je jedným z najmenej urbanizovaných krajov v Nórsku a viac ako polovica obyvateľov žije na vidieku. Osídlenie je sústredené predovšetkým do poľnohospodárskych oblastí priliehajúcich k jazeru Mjøsa.

## Dejiny
V ranom vikingskom období pred Haraldom Krásnovlasým bol Hedmark malým kráľovstvom.

## Obce
* Alvdal
* Eidskog
* Elverum
* Engerdal
* Folldal
* Grue
* Hamar
* Kongsvinger
* Løten
* Nord-Odal
* Os
* Rendalen
* Ringsaker
* Stange
* Stor-Elvdal
* Sør-Odal
* Tolga
* Trysil
* Tynset
* Våler
* Amot
* Åsnes

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Fylke Hedmark 
* Fylke Hedmark 

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Kategória:Østlandet
Oppland

náhľad|Poloha v Nórsku

**Fylke Oppland** je územnosprávna jednotka v centrálnej časti Nórska. Správnym centrom územia je mesto Lillehammer a správcom kraja je *Fylkesmann i Oppland*. V kraji je 26 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 183 174. Rozloha kraja je 25 192 km². 

Oppland hraničí s krajom Sør-Trøndelag a Møre og Romsdal na severe, Hedmark na východe, Akershus, Oslo a Buskerud na juhu a Sogn og Fjordane na západe. Oppland sa tiahne od jazier Mjøsa a Randsfjorden k horám Dovrefjell, Jotunheimen a Rondane. 

V Opplande sú krajiny Gudbrandsdalen, Valdres, Toten, Hadeland a Land. Najvýznamnejšie mestá sú Lillehammer, Gjøvik a Otta. Nachádzajú sa tu tiež dve najvyššie hory Nórska Glittertind a Galdhøpiggen.

## Obce
* Dovre
* Etnedal
* Gausdal
* Gjøvik
* Gran
* Jevnaker
* Lesja
* Lillehammer
* Lom
* Lunner
* Nord-Aurdal
* Nord-Fron
* Nordre Land
* Ringebu
* Sel
* Skjåk
* Søndre Land
* Sør-Aurdal
* Sør-Fron
* Vang
* Vestre Slidre
* Vestre Toten
* Vågå
* Østre Toten
* Øyer
* Øystre Slidre

## Iné projekty

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Kategória:Østlandet
Kojetín (Nový Jičín)

**Kojetín** (katastrálne územie **Kojetín u Starého Jičína**) je jednou z miestnych častí mesta Nového Jičína. 

## História
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1497, kedy patrila starojičínskemu panstvu. V roku 1905 tu bola vybudovaná samostatná škola. Miestnou časťou Nového Jičína sa obec stala dňa 1. septembra 1974. 

## Prírodné a kultúrne pamiatky
* Prírodná rezervácia Svinec
* Prírodná pamiatka Pikritové mandlovce u Kojetína
* Neďaleko Kojetína, ale už na katastri susednej dediny Jičina, sa nachádza hradisko Požaha z konca 2. až 1. storočia pred. Kr, patriace tzv. púchovskej kultúre, ktorá má silné väzby na keltské osídlenie Moravy. 

thumb|right|Katastrálne územie Nového Jičína

## Referencie


### Literatúra
* 

## Externé odkazy
* Územno identifikačný register SR
* Aplikácie adresy na MVČR
* Databáza štatistických obvodov 
* Stránka o miestnej časti Kojetín 

## Zdroj

Kategória:Dediny okresu Nový Jičín
Kategória:Nový Jičín
Kategória:Valašsko (Morava)
Møre og Romsdal

náhľad|Poloha v Nórsku

**Fylke Møre og Romsdal** je územnosprávna jednotka v západnom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Molde, správcom kraja je *Fylkesmann i Møre og Romsdal*. Nachádza sa tu 38 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 244 689. Rozloha kraja je 15 105 km². 

Kraj Møre og Romsdal je najsevernejším územím regiónu Vestlandet. Na severovýchode hraničí s krajom Sør-Trøndelag, na juhu s krajmi Oppland a Sogn og Fjordane. Na západe obmýva brehy kraja Nórske more. 

## Obce

vpravo|450px

### Krajina Nordmøre
* Aure
* Averøy 
* Eide 
* Gjemnes 
* Halsa 
* Kristiansund 
* Rindal 
* Smøla 
* Surnadal 
* Sunndal 
* Tingvoll

### Krajina Romsdal
* Aukra 
* Fræna 
* Midsund 
* Molde 
* Nesset 
* Rauma 
* Sandoy 
* Vestnes

### Krajina Sunnmøre
* Ålesund 
* Giske
* Haram
* Hareid
* Herøy
* Norddal
* Ørskog
* Ørsta 
* Sande
* Skodje
* Stordal
* Stranda
* Sula
* Sykkylven
* Ulstein
* Vanylven
* Volda 

## Iné projekty

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Loučka (Nový Jičín)

**Loučka** (katastrálne územie **Loučka u Nového Jičína**, ) je jednou z miestnych častí Nového Jičína. 

## História
Prvá písomná zmienka sa datuje k roku 1374, kedy v tej dobe Loučka patrila starojičínskému panstvu. 
thumb|left|Katastrálne územie Nového Jičína

## Referencie


### Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Územno identifikačný register SR
* Aplikácie adresy na MVČR
* Databáza štatistických obvodov 

## Zdroj

Kategória:Nový Jičín
Kategória:Valašsko (Morava)
Vest-Agder

náhľad|Poloha v Nórsku

**Fylke Vest-Agder** je územnosprávna jednotka na juhu Nórska. Správnym centrom územia je mesto Kristiansand, správcom je *Fylkesmann i Vest-Agder*. Nachádza sa tu 15 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 161 276. Kraj je najjužnejším územím Nórska a jeho rozloha je 7 279 km².

Vest-Agder hraničí s krajom Aust-Agder na východe a Rogaland na západe. Z juhu ho obmýva Severné more, za ktorým sa rozkladá Jutský polostrov. Od pobrežia sa tiahne viac ako sto kilometrov na sever do vnútrozemia, kde pri jazere Auravatn dosahuje svoj najsevernejší bod. V tejto časti leží iba asi 5 kilometrov od Lysefjordu. Najjužnejší bod na ostrove Pysen, respektíve na pevnine pri Lindesnese je najjužnejším suchozemským bodom Nórska. 

Najviac obyvateľov žije pri pobreží, ktoré je členité a nachádzajú sa tu najväčšie mestá Kristiansand, Mandal, Flekkefjord a Farsund. Severná časť je hornatá a riedko osídlená, zatiaľ čo centrálne vrchoviny s vresoviskami slúžia ako pastviny pre dobytok a ovce.

## Obce
* Audnedal
* Farsund
* Flekkefjord
* Hægebostad
* Kristiansand
* Kvinesdal
* Lindesnes
* Lyngdal
* Mandal
* Marnardal
* Sirdal
* Songdalen
* Søgne
* Vennesla
* Åseral

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky Vest-Agder

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Telemark

náhľad|Poloha v Nórsku

**Telemark Fylke** je územnosprávna jednotka v južnom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Skien, správcom kraja je *Fylkesmann i Telemark*. Počet obyvateľov dosiahol v roku 2014 171 333 a rozloha kraja je 13 854 km².

## Poloha
Telemark hraničí na východe s krajom Vestfold, na severe a severovýchode s krajom Buskerud a na západe je Hordaland, Rogaland a Aust-Agder. Na juhovýchode obmýva brehy Telemarku Skagerrak. Významnejšími tokmi sú Skienselva, Måna, Kvenna a jazerá Fyresvatnet, Nisser, Møsvatnet, Bandåk, Tinnsjå​​ a Norsjø. 

Územím Telemarku prechádza železnica z Oslo do Kristiansandu a Stavangeru, pri pobreží cesta E18, severnejšie cesta E134.

## Dejiny
Telemark bol do roku 1919 známy ako Bratsberg amt. 

## Zaujímavosti
* Okolo roku 1870 tu uzrel svetlo sveta lyžiarsky štýl telemark. 
* Počas druhej svetovej vojny tu prebehla tzv. operácia Telemark.

## Obce

## Galéria

|Mapa Telemarku
Súbor:Bunad Telemark.jpeg|Axel Lindahl: Obyvatelia východného Telemarku, 1880-90


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Rogaland

náhľad|Poloha v Nórsku

**Rogaland Fylke** je územnosprávna jednotka v juhozápadnom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Stavanger, správcom kraja je *Fylkesmann i Rogaland*. Nachádza sa tu 27 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 393 104. Rozloha kraja je 9 378 km².

Kraj Rogaland hraničí na severe s krajom Hordaland, na severovýchode s krajom Telemark a Aust-Agder a na východe s krajom Vest-Agder. Rogaland leží pri Severnom mori, ktoré vniká do krajiny početnými fjordami. Najvýznamnejšie sú napr. Boknafjord, Lysefjord, Hylsfjord, Saudafjord, Sandfjord, Vindafjord, Josenfjørd, Gansfjord, Høgsfjord, Ålfjord a Idsefjord. Najväčším ostrovom je Karmøy.

Na severovýchode v obciach Suldal a Sauda sú jazerá Suldalsvatnet, Holmavatnet, Blåsjø a Blåfjellvatnet (posledné dve ležia sčasti na území obce Hjelmeland a sčasti v kraji Aust-Agder). Ďalej sú tu jazerá øvre Tysdalvatnet a Lyngsvatnet v obci Hjelmeland, jazero Svartevatnet v obci Forsand, Orrevatnet pri Kleppu, Ørsdalsvatnet v Bjerkreimu, Lundevatnet na juhu na hranici s Vest-Agder a mnohé ďalšie. 

Rogaland je krajom nórskeho ropného priemyslu; územím prechádza plynovod do Kårstø, ktoré je sídlom spoločnosti Statoil. Územím prechádzajú cesty E134 a E39, ktoré sú sčasti vedené "po mori", kde je prevádzkovaná preprava trajektami. Hlavná železnica z Oslo a Kristiansandu vedie do Stavangeru cez mesto Egersund.

Turisticky obľúbenými miestami sú skalné zrázy Prekestolen a Kjerag. Vullandhaug v Stavangeri je rekonštruovaná usadlosť z doby železnej (500 - 350 pred Kr.). V Avaldnes na ostrove Karmøy je rekonštruovaná vikingská usadlosť. 

## Obce
* Bjerkreim
* Bokn
* Eigersund
* Finnøy
* Forsand
* Gjesdal
* Haugesund
* Hjelmeland
* Hå
* Karmøy
* Klepp
* Kvitsøy
* Lund
* Randaberg
* Rennesøy
* Sandnes
* Sauda
* Sokndal
* Sola
* Stavanger
* Strand
* Suldal
* Time
* Tysvær
* Utsira
* Vindafjord
* Ølen

## Externé odkazy
* Rogaland Fylke 
* Mapy Rogalandu

## Iné projekty

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Hordaland

náhľad|Poloha v Nórsku

**Hordaland Fylke** je územnosprávna jednotka v juhozápadnom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Bergen, správcom kraja je *Fylkesmann i Hordaland*. Leží tu 33 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 448 343. Rozloha kraja je 15 450 km².

Kraj Hordaland hraničí s krajmi Sogn og Fjordane na severe, Buskerud a Telemark na východe a Rogaland na juhu. Na západe jeho brehy obmýva Severné more, z ktorého sa do pevniny zarezávajú fjordy Kvinnheradsfjorden a Hardangerfjorden, ktoré akoby objímali pohorie Folgefonna, pokryté rovnomenným ľadovcom. Na východe na hraniciach s krajom Buskerud a Telemark je náhorná plošina Hardangervidda.

Územím prechádzajú cesty E16, E39 a E134, severnou časťou územia prechádza železničná trať z Oslo do Bergenu. Bergen je významným prístavným mestom Nórska a jeho štvrť Bryggen je na Zozname svetového dedičstva UNESCO. Zaujímavosťou kraja je okolo roku 1790 vznik Hardangerskej výšivky podľa vzoru talianskej čipky *Reticella*.

## Obce
* Askøy
* Austevoll
* Austrheim
* Bergen
* Bømlo
* Eidfjord
* Etne
* Fedje
* Fitjar
* Fjell
* Fusa
* Granvin
* Jondal
* Kvam
* Kvinnherad
* Lindås
* Masfjorden
* Meland
* Modalen
* Odda
* Os
* Osterøy
* Radøy
* Samnanger
* Stord
* Sund
* Sveio
* Tysnes
* Ullensvang
* Ulvik
* Vaksdal
* Voss
* Øygarden

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Fylkesmannen i Hordaland

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Aust-Agder

náhľad|Poloha v Nórsku

**Aust-Agder Fylke** je územnosprávna jednotka na juhu Nórska. Správnym centrom územia je mesto Arendal, správcom je *Fylkesmann i Aust-Agder*. Leží tu 15 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 103 596. Kraj je so susedným krajom Vest-Agder najjužnejším územím Nórska a jeho rozloha je 9 211 km². 

Aust-Agder hraničí na severe a východe s krajom Telemark, na severozápade s krajom Rogaland a na západe a juhozápade s krajom Vest-Agder. Leží pri Severnom mori pri Skagerraku, za ktorým sa rozkladá Jutský polostrov. 

Do roku 1918 bol Aust-Agder známy ako Nedenes amt. 

## Obce
* Arendal
* Birkenes
* Bygland
* Bykle
* Evje og Hornnes
* Froland
* Gjerstad
* Grimstad
* Iveland
* Lillesand
* Risør
* Tvedestrand
* Valle
* Vegårshei
* Åmli

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Aust-Agder Fylke

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Velký kámen

**Velký kámen** môže byť:

*prírodná pamiatka v Česku v okrese Klatovy, pozri Velký kámen (okres Klatovy)
*prírodná pamiatka v Česku v okrese Nový Jičín, pozri Velký kámen (okres Nový Jičín)
Vestfold

náhľad|Poloha v Nórsku

**Vestfold Fylke** je územnosprávna jednotka v juhovýchodnom Nórsku. Správnym centrom územia je mesto Tønsberg, správcom kraja je *Fylkesmann i Vestfold*. Nachádza sa tu 14 obcí a počet obyvateľov dosiahol v roku 2005 220 736. Rozloha kraja je 2 216 km².

Vestfold hraničí na západe s krajom Telemark a Buskerud, na východe sa nachádza Oslofjord a Østfold. Územím preteká od severu k juhu rieka Lagen. Krajom pri pobreží vedie cesta E18 z Oslo do miest Porsgrunn, Arendal a Kristiansand.

## Obce
* Andebu
* Hof
* Holmestrand
* Horten
* Lardal
* Larvik
* Nøtterøy
* Re
* Sande
* Sandefjord
* Stokke
* Svelvik
* Tjøme
* Tønsberg

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Vestfold Fylke 

## Zdroj
* 


Kategória:Kraje v Nórsku
Pikritové mandlovce u Kojetína

**Pikritové mandlovce u Kojetína** je prírodná pamiatka ev. č. 1881, ktorá sa nachádza v okrese Nový Jičín južne od dediny Kojetín na oboch stranách cesty medzi Kojetínom a dedinou Straník. Správa Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.

## Ochrana
Predmetom ochrany je stratotyp podmorskej sopečnej činnosti a opustený lom s odkryvom pikritov. 

## Galéria

File:Pikritové mandlovce u Kojetína (2).jpg|Silnice
File:Pikritové mandlovce u Kojetína (5).jpg|Květina
File:Pikritové mandlovce u Kojetína (10).jpg|Svah
 

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Nariadenie OÚ Nový Jičín o zriadení prírodnej pamiatky strana 1., strana 2.
* Stránka atlasceska.cz

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Nový Jičín
Kategória:Skalné útvary v Česku
Kategória:Podbeskydská pahorkatina
Kategória:Prírodný park Podbeskydí
Kategória:Nový Jičín
Kategória:Geologické lokality v Česku
Trøndelag

**Trøndelag** (čítaj *trönelág*) je časť krajiny (landsdel) Nórska, ktoré sa skladá z dvoch provincií - Nord-Trøndelag (Severný Trøndelag) a Sør-Trøndelag (Južný Trøndelag). Pôvodne k tomuto územiu patrili tiež okresy Nordmøre a Romsdal a obec Bindal. Prirodzeným centrom územia je Trondheim v Južnom Trondelagu.

Obyvateľstvo hovorí trøndelagskými nárečiami (*trøndsk*), podskupinou východonórskych nárečí, charakteristickou predovšetkým zánikom samohláskových koncoviek.

Názov Trøndelag, zložený z kmeňového mená *Trønder* a slová *lag* (právo), znamená "územie kmeňa Trønderov". Dnes sa označenie Trønder vzťahuje k obyvateľom Trondelagu.

## Zdroj
* 


Kategória:Geografia Nórska
Kamenárka

**Kamenárka** je prírodná pamiatka ev.č.2162 neďaleko mesta Štramberk v okrese Nový Jičín. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.

## Ochrana
Predmetom ochrany je významná geologická lokalita s výskytom zvlášť chránených druhov rastlín a živočíchov viazaných na geologický podklad.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Nový Jičín

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Nariadenie OÚ Nový Jičín o zriadení prírodnej pamiatky strana 1., strana 2.
* Stručný popis na stránke taggmanager.cz 
* Natura bohemica.cz

Kategória:Chránené územia v okrese Nový Jičín
Kategória:Štramberk
Kategória:Prírodný park Podbeskydí
Choryňská stráž

**Choryňská stráž** je prírodná pamiatka ev. č. 2028 na západnom okraji obce Choryně v okrese Vsetín. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.

## Ochrana
Predmetom ochrany sú lúky s teplomilnými prvkami fauny a flóry, prirodzené sukcesie pôvodného dubového lesa. Prírodná pamiatka zaberá južný svah rovnomenného 375 metrov vysokého vrchu.

## Galéria

Súbor:Choryňská stráž (33).jpg|Prírodná pamiatka Choryňská stráž
Súbor:Choryňská stráž (48).jpg|Lesný porast
Súbor:Choryňská stráž (42).jpg|Choryňská stráž, v pozadí obec Choryně


## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Vsetín

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Nariadenie OÚ Vsetín o vyhlásení prírodnej pamiatky strana 1., strana 2.

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Vsetín
Kategória:Podbeskydská pahorkatina
Kategória:Valašsko (Morava)
Salonta

**Salonta** () je municípium v Bihárskej župe v Rumunsku. V rámci Rumunska sa nachádza na jeho severozápade, v rámci župy na jej juhozápade na hraniciach s Maďarskom, čo vidieť aj na etnickej skladbe mesta. V meste sa nachádza slovenský konzulárny úrad a slovenský hotel *Slávia*.

## História
Prvá písomná zmienka o meste pochádza z roku 1332, kedy ju pápežský dokument spomína ako „Socerdas de ville Zalantha“. Tento názov mesta vydržal až do obdobia uhorskej autonómie, keď sa prešlo na používanie názvu v maďarskom jazyku a neskôr v jazyku rumunskom (čo de facto nezmenilo výslovnosť názvu mesta). Do 16. storočia patrí mesto šľachtickému rodu Toldiovcov a stáva sa významným centrom obchodu, najmä kvôli blízkosti hradu Culişer. V tomto období má mesto asi 300 obyvateľov. Roku 1598 Turci zničili hrad Culişer a vypálili Salontu. V tomto období vyrástla v centre mesta Vartovka „Turnul Ciunt“. Turecká okupácia však mestu prekvapivo prináša rozvoj, najmä niektorých remeselných činností. 
Počas revolúcie 1848 tu pôsobí básnik János Arany. Po revolúcii prichádza do mesta obdobie vzniku cechov - prvý, obuvnícky vzniká roku 1820.
Po druhej svetovej vojne, od roku 1948 začína mesto meniť svoj charakter zo sídla takmer čisto agrárneho na industriálne. Vznikne tu niekoľko podnikov, avšak 65 % miestneho priemyslu tvorí priemysel potravinársky.

## Demografia
Mimo iné menšiny žije v Salonte aj malá slovenská menšina. V roku 2002 žilo v tomto meste 45 Slovákov.

## Partnerské mestá
*  Békéscsaba, Maďarsko
*  Csepel, Maďarsko
*  Derecske, Maďarsko
*  Hajdúböszörmény, Maďarsko
*  Nagykőrös, Maďarsko
*  Rimavská Sobota, Slovensko
*  Sarkad, Maďarsko
*  Túrkeve, Maďarsko

## Galéria

Obrázok:RO BH Salonta Parcul din centru.JPG| Park v okrsku Centru
Obrázok:RO BH Salonta Alee parc.JPG| Alej v parku v okrsku Centru
Obrázok:Ciaunul cu dimensiuni record.JPG| Najväčší kotol na guľáš na svete
Obrázok:Hotel sigla.JPG| Hotel Slávia
Obrázok:Hotel intrare.JPG| Vstup do hotela Slávia a slovenského konzulárneho úradu
Obrázok:RO BH Salonta Biserica ortodoxa.JPG| Kostol rumunskej pravoslávnej cirkvi
Obrázok:Nagyszalonta Railway Station.jpg| Železničná stanica
Obrázok:Arany jános dolgozószobája.jpg| Pamätná izba Jánosa Aranyho


## Zdroj
*

## Referencie

Kategória:Mestá v Rumunsku
Kategória:Mestá v Bihárskej župe
Ježůvka

**Ježůvka** je prírodná pamiatka ev. č. 149 severovýchodne od mesta Vsetín v okrese Vsetín. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.

## Ochrana
Predmetom ochrany sú druhovo bohaté trávobylinné spoločenstvá.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Vsetín

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Výnos Ministerstva kultúry č.22.235/55 o vyhlásení chráneného územia.
* Popis na stránke nature.cz 

Kategória:Chránené územia v okrese Vsetín
Kategória:Hostýnsko-vsetínská hornatina
Kategória:Valašsko (Morava)
Kategória:Vsetín
Kladnatá - Grapy

**Kladnatá - Grapy** je prírodná pamiatka ev. č. 2062 východne od obce Horní Bečva v okrese Vsetín. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Beskydy.

## Ochrana
Predmetom ochrany je výskyt vzácnych druhov rastlín na rozmanitých pôdnych typoch a geomorfologických útvaroch.

## Galéria

Súbor:Kladnatá - Grapy (22).jpg|Pohľad na podmáčanú pôdu
Súbor:Kladnatá - Grapy (41).jpg|Kamenisté sute a svahy
Súbor:Kladnatá - Grapy (48).jpg|Lesný porast


## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Vsetín
* Chránená krajinná oblasť Beskydy

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Vyhláška Správy CHKO Beskydy o zriadení prírodnej pamiatky strana 1., strana 2.

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Vsetín
Kategória:Chránená krajinná oblasť Beskydy
Kategória:Horní Bečva
Xenofón z Korintu

**Xenofón** (*Xenofón*) bol dvojnásobný olympijský víťaz v piatom stor. pred Kr.

Xenofón, syn olympionika Thessala z Korintu, zvíťazil na 79. olympijských hrách v roku 464 pred Kr. v behu na jedno stadion a v päťboji. Xenofón sa po tomto výkone, ktorý ešte žiadny olympionik nedokázal, dočkal v domovine veľkolepého privítania. Pred mestskou bránou ho čakal chór, ktorý mu na jeho počesť zaspieval oslavnú ódu a následne mu ďalší chór zaspieval hymnus pred Apolónovým chrámom. Hudbu i text oslavnej ódy a hymnu zložil Pindaros, najvýznamnejší predstaviteľ zborovej lyriky starovekého Grécka, ktorý ich s nimi aj osobne nacvičil. 
 
Pre atléta starovekého Grécka znamenalo korunovanie olympijským vencom vrcholný okamih jeho života a často aj začiatok nového života. Dôkazom toho je spev prvej Pindarovej *Olympijskej ódy*, ktorá znie: „*Do ďaleka žiari sláva vydobytá na olympijských hrách, kde bojuje rýchlosť a sila spojená s odvahou o najvýššiu cenu. Kto tam zvíťazí, teší sa po celý život úcte sladkej ako med, ktorá odmieňa úspech. Veď stále a každodenné šťastie je to najlepšie, čo si môže človek priať."*

## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v behu na jedno stadion
Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v päťboji
Kopce (prírodná pamiatka)

** Kopce** sú prírodná pamiatka, ev.č. 2039 neďaleko obce Lidečko v okrese Vsetín. Lokalitu spravuje  Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.

## Opis
Pamiatka predstavuje mohutný kryhový zosuv pieskovcov s rozsadlinovými pseudokrasovými jaskyňami na severovýchodne orientovanom svahu asi  severne od kóty (). Nachádza sa v nadmorskej výške 645 –  v Komoneckej hornatine na okraji Vizovických vrchov, asi  severne od obce Lidečko.

## Ochrana
Pamiatka bola vyhlásená s cieľom ochrany jej mohutného skalného zosuvu pieskovcov s rozsadlinovými jaskyňami predstavujúcimi významné zimovisko netopierov.

## Pseudokrasové javy
Do dnešnej doby je tu zdokumentovaných 12 rozsadlinových a suťových jaskýň.

## Flóra
Les na území PP tvoria prevažne smrek obyčajný (*Picea abies*), primiešaný je buk lesný (*Fagus sylvatica*) a menej jedľa biela (*Abies alba*).

## Fauna
Lokalita je významným hniezdiskom lesných druhov vtákov ako je napr. holub plúžik (*Columba oenas*), tesár čierny (*Dryocopus martius*), žlna sivá (*Picus canus*), zriedkavo orešnica perlavá (*Nucifraga caryocatactes*) a bocian čierny (*Ciconia nigra*).

Lokalita je významným zimoviskom netopierov, predovšetkým kriticky ohrozeného podkovára krpatého (*Rhinolophus hipposideros*).

## Galéria

Súbor:Kopce (11).jpg|Pieskovcové zosuvy
Súbor:Kopce (19).jpg|Prístup k jednej z jaskýň
Súbor:Kopce (43).jpg|Lesný porast


## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* PP Kopce 
* Nariadenie OÚ Vsetín o vyhlásení prírodnej pamiatky strana 1. , strana 2. 

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Česku
Kategória:Chránené územia v okrese Vsetín
Kategória:Skalné útvary v Česku
Kategória:Jaskyne v Česku
Østlandet

**Østlandet** alebo neformálne **Východné Nórsko** je časť krajiny (landsdel) Nórska v jeho juhovýchodnej časti. Región je tvorený krajmi Telemark, Vestfold, Østfold, Akershus, Oslo, Buskerud, Oppland a Hedmark. Názov regiónu Østlandet znamená *"Východné krajiny"*, v novonorčine (nynorsk) je používaný názov *Austlandet*.

## Prírodné pomery
Región je na severe a na západe ohraničený horami, na východe hranicou so Švédskom. Hranica s regiónom Sørlandet je menej zreteľná. Hory regiónu dosahujú  v Jotunheimene, kde je zároveň najvyšší vrchol severských krajín na východ od Grónska. Ďalšie dobre známe pohorie je Dovrefjell na severe a Rondane na severovýchod od Lillehammeru. V náhornej plošine Hardangervidda sa región stretáva s regiónom Vestlandet. Údolia sa zarezávajú do hôr, z východu na západ sa tiahnu hlavné údolia Østerdalen, Gudbrandsdalen, Valdres, Hallingdal, Numedal a údolie Telemarku. Østerdalen je obklopený väčšinou pomerne plochými územiami s ihličnatými lesmi, ale zvyšok územia leží v hlboko zarezaných údoliach.

Územie okolo Oslofjordu a smerom na severovýchod je pomerne ploché, s pásmi ekonomicky intenzívne využívanej krajiny, predovšetkým v oblastiach Hedemarken, Toten, Hadeland a Ringerike. Hustota zaľudnenia je v rovinách najvyššia a zhruba 40% obyvateľov žije vo vzdialenosti do 200 km od Osla. Množstvo ostrovčekov chráni pobrežie a v lete je rajom plavcov a jachtárov.

## Ľudia, kultúra a tradície
Nórske dialekty na juhovýchode Nórska sa odlišujú svojím prízvukom, ktorý je pre ostatných Nórov nezameniteľný, ale odlišuje sa aj pravopisom, slovnou zásobou a hláskoslovím. Najviac odlišné sú však dialekty horských údolí, zatiaľ čo štandardná nórčina (bokmål) sa používa predovšetkým okolo mesta Oslo.

Horské údolia si udržali odlišnú kultúru s tradičnou architektúrou a ľudovou hudbou, krajovými jedlami a dialektom, z nich niektoré takmer nezrozumiteľné pre ostatných Nórov. Ráz týchto horských údolí je dnes ohrozený predovšetkým rekreantmi z iných častí krajiny, ktorí sem prichádzajú hlavne v zimnom období.

Východné lesy Finnskogen sú domovom etnických menšín prisťahovalcov z Fínska, ktorí sem prišli v 17. storočí. Svoj jazyk a kultúru si uchovali až do 20. storočia, dnes si udržujú len ľudové piesne a tradičné jedlá. Okolie Engerdalu obývajú najjužnejšie skupiny nórskych Laponcov.

Husto obývané pobrežie s dlhotrvajúcim priemyselným vývojom si vytvorilo silnú kultúrnu identitu pracujúcej triedy, ale rovnako tak sa uchovala pokojná konzervatívna kultúra rybárskych osád. V ostrom kontraste k tomu je Oslo, kde sa usadili Nóri z celej krajiny a tiež viac než 300 000 prisťahovalcov. Vyrástli tu mešity, sikhské a hindské svätyne i budhistické stúpy.

## Zdroj
*