Katarína Alexandrijská

**Svätá Katarína Alexandrijská** (; * ? – † 307) bola podľa legiend kresťanská panna a mučeníčka žijúca v 4. storočí.

Ide do istej miery o apokryfnú postavu, ktorej život a skutky sa zakladajú iba na legendách. Vzhľadom na jednu z najznámejších legiend spájaných so svätou Katarínou záver jej života možno časovo ohraničiť obdobím panovania rímskeho cisára Maxentia (vládol v rokoch 306 – 312).

## Svätá Katarína v legendách

Ako napovedá jej meno narodila sa v egyptskej Alexandrii a podľa všetkého bola veľmi vzdelanou a krásnou  mladou ženou pochádzajúcou dokonca z kráľovského rodu. V najstarších gréckych životopisoch sa nazývala *Aikatheriné*, t. j. „stále čistá“. Z toho sa odvodzoval starý latinský tvar mena *Ecaterina* a pravdepodobne aj ruské *Jekaterina*.

Najznámejšia legenda o svätej Kataríne vraví, že ako kresťanská veriaca verejne protestovala u cisára Maxentia proti uctievaniu pohanských modiel. Cisár dal zavolať päťdesiat najváženejších učencov a filozofov, ktorí mali za úlohu vyvrátiť jej vieru. Kataríne, napriek jej mladému veku, sa však podarilo pred filozofmi svoju vieru obhájiť a dokonca ich presvedčila aby sa obrátili na kresťanstvo. Keď učenci priznali pred cisárom svoj neúspech, dal ich okamžite všetkých popraviť. Napriek Kataríninmu víťazstvu bola i ona napokon mučená a popravená. Predchádzala tomu však cisárova ponuka na sobáš. Katarína sa však odvolala na Ježiša Krista, ktorému sa sľúbila, a ponuku odmietla. Nasledovalo väzenie a mučenie. Ešte vo väzení obrátila na kresťanstvo cisárovu manželku a dvesto vojakov.

Maxentius sa rozhodol Katarínu zlomiť na kolese s vyčnievajúcimi hrotmi. Pri mučení sa však koleso zlomilo a preto rozhodol meč, ktorým bola sťatá. Koleso ako nástroj jej múk sa stalo Kataríniným hlavným atribútom, s ktorým býva najčastejšie zobrazovaná. Prostredníctvom neho sa svätá Katarína stala patrónkou všetkých povolaní, pri ktorých hrá koleso významnú úlohu (mlynári, kolári, lodníci a pod.).

Podľa tradície zomrela 24. novembra 304.

## Kult svätej Kataríny
Kult svätej Kataríny je od najstarších čias veľmi rozšíreným a zasiahol takmer celý kresťanský svet. Dostala titul veľkomučenica. Jeho prvotným strediskom sa stal známy Monastier svätej Kataríny na Sinajskom polostrove. Monastier patriaci gréckej ortodoxnej cirkvi hojne navštevujú pútnici, ktorým ukazujú údajný Katarínin hrob. Podľa povesti ostatky svätice odniesli po jej smrti anjeli práve na vrch Sinaj, kde ich pochovali. Pri jej hrobe sa zastavovali aj križiaci, ktorí sa od počiatku druhého tisícročia vydávali k Svätému hrobu.

O popularite a význame kultu svätej Kataríny svedčí množstvo kostolov zasvätených tejto svätici. Aj na Slovensku je ich hojný počet; k veľmi známym patria:
* Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej na Mestskom hrade, Kremnica
* Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej, Banská Štiavnica
* Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej, Dolný Kubín
* Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej, Handlová
* Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej, Smolník
* ruiny bývalého Kláštora sv. Kataríny Alexandrijskej pri Dechticiach,
* Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej, Dechtice.

V Česku k známym kostolom patria napr. Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej v Olomouci, veľmi významnou pamiatkou románskeho slohu je Rotunda svätej Kataríny v Znojme.

Svätá Katarína Alexandrijská bola istý čas druhou najuctievanejšou svätou ženou (hneď po Panne Márii). V západnom kresťanstve patrí medzi štrnásť svätých pomocníkov v núdzi a spolu so svätou Barborou, svätou Dorotou a svätou Margitou tvorí skupinu štyroch veľkých panien.

V gréckokatolíckej a pravoslávnej cirkvi sa jej sviatok slávi 24. novembra, ide o menší (tzv. šestiričný) sviatok bez veľkého slávoslovia.

## Svätá Katarína v umení
Svätá Katarína býva častým umeleckým námetom a to už od najstarších čias. Mnoho veľkých svetových maliarov sa inšpirovalo pri tvorbe jej legendou (Fra Angelico, Raffael, Lorenzo Lotto, Correggio, Lucas Cranach starší, Peter Paul Rubens); k známym dielam patrí freska *[[Dišputa svätej Kataríny Alexandrijskej pred cisárom Maxentiom]]* od renesančného maliara Pinturicchio (v Apoštolskom paláci vo Vatikáne) zachytávajúca ústrednú scénu svätokatarínskej legendy.

## Galéria

Obrázok:Meister Theoderich von Prag 010.jpg|Majster Theodorik, *Svätá Katarína Alexandrijská*, 14. stor., tempera na dreve, Národná galéria, Praha
Obrázok:Niccolo di Segna.jpg|Niccolò di Segna, *Svätá Katarína Alexandrijská*, 14. stor., Pinacoteca nazionale, Siena
Obrázok:Abbazia San Nazzaro (NO) Affresco Chiesa 1.JPG|Giovanni Antonio Merli, *Svätá Katarína Alexandrijská a svätý Rochus*, 1480, freska, Opátstvo svätých Nazaria a Celsa, Novara 
Obrázok:DelPiombo-Sainte-famille-Louvre.jpg|Sebastiano del Piombo, *Svätá rodina so svätou Katarínou, svätým Šebestiánom a donátorom*, okolo 1507, olej na dreve, Musée du Louvre, Paríž
Obrázok:Raffael 020.jpg|Raffael, *Svätá Katarína Alexandrijská*, 1508, olej na dreve, Národná galéria, Londýn
Obrázok:Coronation of Mary with saints by Guido Reni.jpg|Guido Reni, *Korunovanie Panny Márie so svätými Katarínou Alexandrijskou, Jánom Evanjelistom, Jánom Krstiteľom a Romualdom*, 1595 – 1598, olej na plátne, Pinacoteca nazionale, Bologna
Obrázok:La Sagrada Familia, por José de Ribera.jpg|José de Ribera, *Mystický sobáš svätej Kataríny*, 1648, olej na plátne, Metropolitan Museum of Art, New York
Obrázok:Rajhradský klášter, socha (19).jpg|Socha svätej Kataríny Alexandrijskej v opátskom Kostole svätých Petra a Pavla benediktínskeho kláštora v Rajhrade 
Obrázok:1963 - Byzantine Museum, Athens - St. Catherine - 14th century - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Ikona sv. Kataríny, 14. stor., Byzantské múzeum v Aténach
Obrázok:St catherine with wheel, icon from st. catherine's monastery-mt. sinai-17th c..jpg|Ikona sv. Kataríny, 17. stor.,  Monastier sv. Kataríny na Sinaji


## Iné projekty

## Pozri aj

* Zoznam kostolov zasvätených sv. Kataríne Alexandrijskej

## Zdroje

* Sl. Ravik, *O světcích a patronech*, Levné knihy KMa, Praha, 2006, ISBN 80-7309-343-X
* 
* 24. november - Svätá veľkomučenica Katarína 

## Externé odkazy
* divadelná hra o sv. Kataríne: *[http://digitalna.kniznica.info/s/a80DqWa4Jk Catharina Gurzianorum Regina, Proprio fanguine purpurata Theatro data / Caterina kralowna Gurziánska wlastní krwe ozdobena na diwadlo prestavena.]* Tyrnaviae : Typis Academicis, 1701. 13 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB

Kategória:Svätci
Kategória:Anglikánski svätci
Kategória:Narodenia v 3. storočí
Kategória:Úmrtia v 4. storočí
Kategória:Popravení sťatím
Kategória:Ranokresťanskí mučeníci
Kategória:Katolícki svätci majúci sviatok 25. novembra