Deep Impact (sonda)

náhľad|Test kamier na sonde

**Deep Impact** bola americká kometárna sonda určená na prieskum periodickej kométy 9P/Tempel 1. Ako prvá kozmická sonda v histórií niesla zariadenie, ktoré sa dotklo kométy (projektil, ktorý do nej narazil). Postavila ju americká firma Ball Aerospace & Technologies Corp. Po technickej stránke riadilo let sondy Laboratórium prúdového pohonu v Pasadene v Kalifornii. Po odbornej stránke projekt riadili vedci z University v Marylande. Názov sondy bol inšpirovaný rovnomenným katastrofickým sci-fi filmom *[[Drvivý dopad|Drvivý dopad (Deep Impact)]]*.

Sonda v tvare päťbokého hranola má výšku  a priemer približne . Nesie na svojej palube dva ďalekohľady. K dlhofokálnemu ďalekohľadu s priemerom optiky  sú pripojené jedna CCD multispektrálna kamera s vysokým rozlíšením (rozlíšenie až 2 metre na obrazový bod vo vzdialenosti ) a infračervený spektrometer pre zisťovanie chemického zloženia plynov v kóme kométy. Ku krátkofokálnemu ďalekohľadu s priemerom  je pripojená multispektrálna kamera s nízkym rozlíšením (až  na obrazový bod vo vzdialenosti ). Z boku je pripojený rozkladací panel fotovoltaických batérií, ktorý zásobuje systémy sondy elektrickou energiou (max. 92 W). Ďalej je vybavená systémom trysiek na hydrazín, slúžiacich pre stabilizáciu a korekciu dráhy.

Na spodnej strane sondy bol pripevnený projektil (impaktor) s hmotnosťou , z čoho  pripadalo na medený balast. Elektrickú energiu dodávala po oddelení od materského telesa jediná chemická batéria s kapacitou 250 Ah. Na jeho palube bol okrem autonómneho navigačného systému, slúžiaceho pre navedenie projektilu na jadro kométy, zásob pohonných látok (hydrazínu) a korekčných motorčekov, tiež ďalekohľad s priemerom  s kamerou, ktorej snímky slúžili predovšetkým navigačnému systému na presné navádzanie na cieľ, ale tiež pre získanie podrobných snímok jadra kométy s rozlíšením až .

## Fáza letu
right|thumb|Schéma sondy
Sonda bola vypustená 12. januára 2005 nosnou raketou Delta 2 Model 7925 z kozmodrómu Cape Canaveral na Floride na medziplanetárnu dráhu smerom ku kométe 9P/Tempel 1. Po ceste bola dráha spresnená niekoľkými drobnými korekciami. Dňa 25. apríla 2005 sonda urobila prvé snímky kométy.

## Približovacia fáza
Približovacia fáza začala 60 dní pre plánovaným stretom (5. máj) a skončila 5 dní pred stretom. Šestdesiat dní bol najbližší čas, keď sonda Deep Impact mohla pomocou svojej MRI kamery detegovať kométu. V skutočnosti sonda zachytila kométu 69 dní pred stretom. Od tej chvíle sa začalo intenzívne skúmanie rotácie kométy, jej zloženia a aktivity.

14. júna a 22. júna sonda Deep Impact zaznamenala dva výbuchy z kométy, druhý bol šesťkrát väčší ako prvý .

23. júna bol úspešne uskutočnený tretí korekčný manéver. Bola potrebná korekcia rýchlosti na /s.


obrázok:DI_MRI_T1_doy150.jpg|30. máj 2005, 35 dní pred stretom
obrázok:PIA03297.jpg|15. jún, 19 dní pred stretom
obrázok:PIA02101.jpg|21. jún, 13 dní pred stretom
obrázok:DI_MRI_log_T1_doy178.jpg|27. jún, 7 dní pred stretom, tesne pred koncom približovacej fázy


## Fáza stretu
Táto fáza sa začala dňa 29. júna 2005. 3. júla o 6:00 (6:07 UTC) sa od materskej sondy  Flyby oddelil projektil a materská časť sondy uskutočnila korekčný manéver, aby sa vyhla jadru kométy a minula ho vo vzdialenosti približne . Prvé zábery z projektilu Impactor sa očakávali dve hodiny po oddelení.

Podľa plánu mal projektil naraziť relatívnou rýchlosťou /s do jadra kométy 4. júla 2005 približne o 03:46 UTC. Kinetická energia nárazu bola 19 GJ, čo zodpovedá explózii asi 4,5 tony TNT. Vzhľadom na to, že v dobe zrážky sa kométa nachádzala vo vzdialenosti 133 mil. km od Zeme, bol tento jav pozorovaný pozemskými observatóriami na západnej pologuli o približne 7 minút neskôr. Do pozorovania boli zapojené aj družicové observatória Hubbleov vesmírny ďalekohľad, Spitzerov vesmírny ďalekohľad a ďalšie.

Kolízia sa uskutočnila o 05:45 UTC (05:52 pozemského UTC, +/- 3 minúty, vzdialenosť vo svetelnom čase = 7m 26s) ráno 4. júla, menej ako sekundu od očakávaného času.

Poslednú snímku spravil Impactor iba tri sekundy pred dopadom. Väčšina dát, ktoré Impactor odvysielal, bolo zachytených materskou sondou Flyby a počas nasledujúcich dní, boli odoslané na Zem.
right|thumb|Kométa Hartley
## Misia EPOXI
NASA sa po splnení všetkých cieľov výskumu kométy Tempel 1 rozhodla predĺžiť činnosť sondy v rámci projektu EPOXI (skr. z *Extrasolar Planet Observation and Deep Impact Extended Investigation*). Cieľom tejto misie je využiť ďalekohľady sondy na fotometriu hviezd s cieľom hľadania extrasolárnych planét a tiež pokračovať vo výskume komét uskutočnením blízkeho preletu okolo ďalšej z nich. Pôvodne bol pre tento účel plánovaný prelet okolo kométy 85P/Boethin v decembri 2008, no keďže sa ju astronómom pravdepodobne kvôli jej rozpadu nepodarilo viac lokalizovať, bola nakoniec pre tento účel vybraná kométa 103P/Hartley. Sonda okolo nej preletela vo vzdialenosti asi  4. novembra 2010 a stala sa tak prvou kozmickou sondou v histórii, ktorá uskutočnila úspešný blízky výskum viac ako jednej kométy. V januári 2003 ešte vykonala vzdialený prelet okolo kométy C/2012 S1, pričom pomohla určiť jej dráhu. Spojenie Zeme so sondou skončilo 8. augusta 2013.

## Galéria

obrázok:PIA02112.jpg|Kométa Tempel 1 zo vzdialenosti 4,2 miliónov km na začiatku fázy stretu
obrázok:DI_MRI_Impactor_-24hr.jpg|Impactor ako ho videla Flyby krátko po oddelení

obrázok:Deep_Impact_Impactor_3.jpg|Blízky obrázok z Impactora, krátko pred dopadom
obrázok:Deep Impact approach 2.jpg|Kolízia s jadrom kométy


## Zdroje
* Časová os fázy stretu  (NASA) 

### Referencie

## Externé odkazy
* Domovská stránka sondy Deep Impact 
* Deep Impact Comet Encounter 
* Sonda Deep Impact v encyklopédii SPACE-40 

Kategória:Kometárne sondy
Kategória:Program Discovery
Kategória:Kozmonautika v 2005
Kategória:Neaktívne sondy
Kategória:Prieskum planétok
Kategória:Úspešné sondy