open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tibetské výtvarné umenie

**Tibetské výtvarné umenie** je súčasť tibetského umenia; ovplyvnené lamaizmom (kláštorná architektúra, nástenné maľby, chrámové zástavy, bronzové plastiky, obradné nádoby, kostýmy a pod.) a tradíciami severnej Indie; v 17. stor.-19. stor. takisto vplyv Číny, strednej Ázie a iránskej oblasti.

Po megalitickom a nomádskom umení rozvoj od 7. stor. vo forme lamaistického umenia pod vplyvom indického umenia, neskôr aj niektoré naturalistické prvky čínskeho umenia:

Chrámová a kláštorná architektúra (stĺpové sály, čh"rteny, kvadratické stupové stavby s kruhovou nadstavbou), stredoveké palácové stavby pevnostného charakteru (palác Potala v Lhase). Obytné domy sa rozvíjali ako pevnostné stavby vežovitého charakteru zdobené maľovaným vlysom a pestrými tkaninami na fasáde.

Maliarstvo a sochárstvo silne ovplyvnené budhizmom, rozvíjané najmä v kláštoroch (nástenné maľby, knižné maliarstvo, polychrómované skalné reliéfy, bronzové a drevené plastiky bohov, démonov, portrétne sochy svätcov).

V úžitkovom umení tradičné techniky a výzdobné prvky (výšivky, koberce, hudobné nástroje, bronzové kultové náradie).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Tibet
Kategória:Výtvarné umenie
Preferenčný utilitarizmus

**Preferenčný utilitarizmus** je učenie austrálskeho etika P. Singera.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Utilitarizmus
Trón

[náhľad|[slonovina|slonovinový trón Ivana IV., Rusko]]
**Trón** (gr.) je slávnostné kreslo panovníka reprezentujúce jeho moc, vladársky prestol, panovnícka moc, vláda a vladárstvo.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Monarchia
Kategória:Stoličky
Tyroxín

**Tyroxín** alebo 3:5,3':5' tetra­jodotyronín (často skracované na **T4**) je jeden z dvoch dôležitých hormónov produkovaných vo folikulárnych bunkách štítnej žľazy. Tyroxín viaže v tele jód a ovplyvňuje látkovú výmenu v telových bunkách. Spolu s trijódtyronínom (T3) je uvoľňovaný do krvi, pomer uvoľneného T4 ku T3 je zhruba 20 ku 1.

## Reakcie
400px|thumb|left|Syntéza

Kategória:Hormóny
Talianske výtvarné umenie

**Talianske výtvarné umenie** je výtvarné umenie, ktoré sa vyvíjalo v jednotlivych oblastiach
Apeninského polostrova v súlade s ich historickým, politickým a kultúrnym
vyvojom.

V severnom Taliansku sa uplatňoval vplyv Francúzska a Nemecka. V strednom Taliansku sa uplatňoval vplyv antickej tradície. Na juhu a na Sicílii byzantské, islamské a francúzsko-normanské umelecké
vplyvy.

## Pozri aj
* výtvarné umenie

## Externé odkazy

* 

Kategória:Kultúra v Taliansku
Kategória:Umenie v Taliansku
Utilitarizmus

**Utilitarizmus**- prelom 19.str.- je etická teória, ktorá pokladá za úplné kritérium mravnosti konania jeho užitočnosť. Zakladateľ utilitarizmu Bentham vymedzil jeho základný princíp ako *zabezpečenie čo najväčšieho šťastia pre čo najväčší počet ľudí* uspokojením ich osobných záujmov. Mravnosť statku možno matematicky vyčísliť ako bilanciu blaha a utrpenia, ktoré sú dôsledkom konania. J. S. Mill zaviedol do utilitarizmu princíp kvalitatívneho hodnotenia blaha, požiadavku uprednostňovať duševný pôžitok pred telesným.

Rôzne druhy utilitarizmu vznikajú v závislosti od toho, či sa pri formulácii kritéria užitočnosti zameriavajú na úžitok pre daný subjekt, pre iných alebo pre spoločnosť ako celok.

Utilitarizmus býva i základom chápania funkcií štátu a práva.

Prenesenia absolutizovaného princípu úžitku do teórie poznania podnietilo vznik pragmatizmu.

## Externé odkazy
* 


Kategória:Filozofické smery
Kategória:Etické prístupy
Umelý

**Umelý** môže byť:
*opak prírodného
*označenie neprirodzeného, hraného prejavu
* z umelej hmoty

## Externé odkazy
*
Trópos

**Trópos** (gr.) je metodické pravidlo, pomocou ktorého predstavitelia antického skepticizmu dochádzali k epoché. Trópos je hľadisko, tvrdenie, téza alebo dôvod, ktorým alebo pomocou ktorého sa má dokázať, že pravda neexistuje, že svet je
nepoznateľný a poznanie je vôbec nemožné.

Ainesidemovi pripisujú autorstvo desiatich trópov:

#. Sme len ľudia a nepoznáme spôsob chápania a hodnotenia ostatných živočíchov.
#. I ako ľudia sa individuálne odlišujeme, máme rôzne záľuby a predstavy o užitočnosti.
#. Veci menia svoje stavy a rôznym spôsobom sa nám potom javia.
#. My sami sa meníme.
#. Rôzne žijeme a máme odlišné názory na mravnosť a oprávnenosť zákonov.
#. Nemôžeme poznať veci v ich čistom stave, samy osebe.
#. Klamlivé sú vzdialenosti a priestorové vzťahy.
#. Je ťažké poznať mieru vecí, patričný pomer kvantity a kvality.
#. Ináč chápeme a hodnotíme veci trvalé, cudzie a vzácne.
#. Naše hodnotiace presvedčenie a naše bežné termíny sú relatívne, ale relatívne termíny nemôžeme poznať samy osebe.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Útlak

**Útlak** môže byť:
*násilné obmedzovanie, potláčanie základných ľudských slobôd a práv;
*násilné obmedzovanie, potláčanie rozvoja alebo vývoja niečoho

## Externé odkazy
*
Útlm

**Útlm** môže byť:
*vo fyziológii: aktívny proces, ktorý tlmí proces vzruchu, vyvoláva pokoj, spomaľuje alebo zastavuje činnosť, pozri útlm (fyziológia)
*prechodne oslabená sústredenosť
*(najmä prechodná) redukcia, obmedzenie
*prechodné zastavenie činnosti

## Externé odkazy
*
Praktické umenie

**Praktické umenia** (gr. technai praktikai, lat. artes in agendo positae) sú umenia tvoriace súčasť ľudskej praxe, napr. rétorika ako rečnícke umenie.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Umenie
Tyrsus

**Tyrsos** alebo **tyrsus** (, )  je palica ovenčená viničovými listami a brečtanovými úponkami; symbol boha Dionýza.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Grécka mytológia
Kategória:Náboženské predmety
Útok

**Útok** môže byť:
* všeobecne: činnosť zacielená na prudké napadnutie; prudké napadnutie
* vo vojenstve: úder na nepriateľa, s cieľom zničiť ho, alebo obsadiť jeho územie, pozri útok (vojenstvo)
* v športe: herná činnosť jednotlivca, ktorého cieľom je streliť gól; skupina útočiacich hráčov, pozri útok (šport)
* v textilníctve: sústava priečnych nití v tkanine, pozri útok (tkanina)

## Pozri aj
* kryptografický útok
Tróp

**Tróp** (iné názvy: **trópus**, **zástupka**, **[[obraz]]**, **obrazné pomenovanie**, **nepriame pomenovanie**, v básni aj **básnické pomenovanie**) je výraz (slovný zvrat a spojenie) založený na prenesenom význame slova. Vzniká na základe podobnosti. Tróp nepriamo označuje predmety alebo javy a na základe podobnosti prenáša pomenovanie z jedného javu na druhý. 

Delenie trópov:
*primárne trópy:
** metonymia
** synekdocha (je v podstate druhom metonymie)
** metafora
** irónia (niekedy sa chápe ako zvláštny druh metafory a/alebo metonymie)
*sekundárne trópy (t.j. trópy v konečnom dôsledku odvodené od primárnych trópov): 
**perifráza
**epiteton
**alegória
**personifikácia
**animalizácia
**hyperbola
**symbol
**prirovnanie
**alúzia
**epizeton (ojedinele požívaný tróp - napr. vyklíči semä, rumunská ryba)
**... (ďalšie)

Kategória:Literárne pojmy
Úpadok

**Úpadok** alebo zastarano **krida** (lat. crida) môže byť v obchodnom a trestnom práve: 
*v súčasnosti aj v minulosti: a) podľa zákona 7/2005 Z.z. platobná neschopnosť dlžníka (dlhodobá a voči viacerým veriteľom) a/alebo predlženosť dlžníka, b) voľnejšie: (dlhodobá) platobná neschopnosť (či predlženosť) dlžníka (často ako podnet k jeho konkurzu),  resp. ňou spôsobený hospodársky krach (zastavenie aktivity) podniku vedúci (obyčajne prostredníctvom konkurzu) k zániku tohto podniku, pozri úpadok (platobná neschopnosť)
*v minulosti:
**konkurzné konanie, pozri konkurz (konkurzné právo)
**súhrnné označenie pre (dlhodobú) platobnú neschopnosť (či predlženosť) dlžníka a pre konkurzné konanie, pozri platobná neschopnosť a konkurz (konkurzné právo)

**Úpadok** môže byť aj všeobecne pokles, rozklad, rozpad dobrého stavu, napr. úpadok kultúry

**Krida** môže byť aj:
*podvodný úpadok
*v 17. storočí: vyrovnanie (vyrovnávacie konanie), pozri vyrovnanie (úpadok podniku)

## Poznámky


## Referencie


## Iné projekty
Krásne umenia

**Krásne umenia** môžu byť:
* umenia, ktoré v protiklade k umeleckopriemyslovému umeniu (arts et métieres) zdôrazňujú estetickú tvorbu na rozdiel od umelecky remeselnej priemyselnej vyroby
* umenia, ktoré sú aj v protiklade k priemyselnému umeniu a dekoratívnemu umeniu (arts décoratif) alebo úžitkovému umeniu (arts appliqués). Ide tu o tvorivé aktivity z estetického hľadiska považované za najčistejšie a najprepracovanejšie, pretože produkujú diela, ktoré sú určená výhradne k tomu, aby sa stali predmetom kontemplácie

## Externé odkazy
*
Týždeň

**Týždeň** je obdobie siedmich po sebe idúcich dní, počítané najmä od pondelka do nedele. V niektorých krajinách sa týždeň začína nedeľou a nie pondelkom.

Moderný sedemdňový týždeň pochádza od Babylončanov, ktorí ho používali vo svojom kalendári. Ostatné staroveké kultúry mali rôzne dĺžky týždňa, vrátane desaťdňového v Egypte a osemdňového u Etruskov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jednotky času
Úpadok kultúry

**Úpadok kultúry** je pokles, rozklad, rozpad kultúry.  Úpadok kultúry podľa F. Nietzscheho súvisí s prijatím vplyvov, ktoré pôsobia na život deštruktívne, ochabnutosti namiesto zdravia, zženštilosti namiesto mužnosti.

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Kultúra
Kategória:Filozofické pojmy
Abstraktné umenie

[náhľad|[Kazimir Severinovič Malevič|K. S. Malevič: *Čierny štvorec*, 1913]]

**Abstraktné umenie** je nefiguratívne umenie, ktoré nezobrazuje žiadny predmet, človeka, krajinu, vyjadruje sa len zostavou farebných škvŕn, plôch, čiar, geometrických prvkov ap. Prvá výstava abstraktného umenia bola usporiadaná v roku 1930 v Paríži, prvé múzeum vzniklo roku 1937 v USA. Základnými priekopníkmi abstraktného umenia boli Kazimir Severinovič Malevič a František Kupka. Malevičov obraz **Čierny štvorec na bielom pozadí** je na svoju dobu radikálnou redukciou námetu, v ktorom sa usiloval spodobiť nič. František Kupka sa zasa inšpiroval hudbou a vedou.

Niektorí umelci a kritici navrhujú hovoriť tu skôr o konkrétnom umení, čím by sa podčiarklo, aký dôraz diela kladú na vlastný materiál, a zdôraznilo sa, že takto chápané dielo sa nevzťahuje na nijaký vonkajší vzor a stáva sa svojbytným konkrétnym predmetom.

Abstraktné umenie tvorí viacero prúdov, základné delenie je na lyrickú abstrakciu a geometrickú abstrakciu.

## Pozri aj
* Abstraktné výtvarné umenie
* Abstraktný expresionizmus

## Externé odkazy

*
Africké umenie

**Africké umenie** je významná súčasť africkej kultúry, umenie pôvodných a prisťahovaných obyvateľov Afriky, etnických skupín a národov v černošských a negroidných oblastiach Afriky od praveku do 20. storočia. Zahrňuje umeleckú tvorbu až doposiaľ len veľmi málo preskúmanej doby prehistorickej, z ktorej sa zachovali najmä skalné maľby, rytiny a sošky, cez starovek a stredovek, kedy do severných častí kontinentu preniká islam, až do súčasnosti, v ktorej je živá tradícia etnických "primitívnych" umení (obradné masky, drevené a hlinené plastiky, tance, piesne, kroje).

K najstarším centrám svetového umeleckého vývoja patrí staroegyptské umenie, ktoré malo vplyv na antické umenie.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Umenie
Utopizmus

**Utopizmus** môže byť:

podľa románu Thomasa Moreho:
*fantastické učenie o ideálnom spoločenskom zriadení bez reálneho podkladu, pozri utopizmus (spoločnosť)
*neuskutočniteľná vidina, výmysel, fantázia, pozri utópia
Trpkosť

**Trpkosť** môže byť:
*trpká chuť; 
*bolestný, neradostný, horký duševný zážitok.

## Externé odkazy
*
Účasť na vedeckom bádaní

**Účasť na vedeckom bádaní** je podmienka toho, aby sa dospelo k jasnému a pravému filozofovaniu. Vedecké bádanie má dva korene: prírodné vedy a filológiu a vetví sa do neprehľadného množstva jednotlivých vedných odborov. Pomocou skúseností z vied, vedeckých metód a kritického myslenia sa dospieva k vedeckému postoju, ktorý je nevyhnutným predpokladom ozajstného filozofovania.

V rámci účasti na vedeckom bádaní ako cesty k pravému filozofovaniu je nevyhnutné vybrať si podobu tejto cesty, čiže zodpovedať si otázku *Akú určitú vedu sa chcem pokúsiť dôkladne zvládnuť?* Tento výber podporuje zoznam vedných odborov, vedných disciplín a pod.

*Odpoveď na túto otázku si musí nájsť každý sám. Nemožno ju predpísať, predložiť ako niečo definitívne platné, nie je to ani nič vonkajšie. Treba si tu zachovať možnosť a odvahu k pokusom. Výber treba spraviť rozhodne, ale neľpieť na ňom, ale neustále overovať a opravovať. Nejde tu však o ľubovôľu, lež treba tu postupovať s vážnosťou, ktorá nás nakoniec privedie k jednote.*

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofický slovník
Úpadok systému

**Úpadok systému** je proces uvoľňovania väzieb medzi prvkami systému a zhoršovania transformačných vlastností systému, ktorý vedie k zhoršeniu funkcie systému. Úpadok systému môže viesť až k zániku systému.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kybernetika
Tršna

**Tršna** (sanskr.) je *tanhá* (pálí) je túžba po živote, ôsma z dvánástich postupných príčin znovuvtelovania nidána.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Kategória:Sanskritské výrazy
Utrpenie

**Utrpenie** je veľké trápenie, súženie, ťažkosti, bolesti, muky.

Podľa Budhu je celý život utrpenie. Utrpenie sa vo filozofii alebo náboženstve tematizuje často ako zlo.

Podľa V. Frankla utrpenie nevedie samo osebe človeka k zúfalstvu. Iba utrpenie, ktoré sa zdá bezo zmyslu, plodí zúfalstvo.

## Pozri aj
* trpkosť

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofický slovník
Kategória:Náboženstvo
Kategória:Vnímanie
Kategória:Pocity
Primož Trubar

**Primož Trubar** (* 9. jún 1508, Raščica, Slovinsko - † 28. jún 1586, Derendingen, Nemecko) bol slovinský luteránsky reformátor, teológ, duchovný, zakladateľ a prvý superintendent Evanjelickej cirkvi augsburského vyzania v Slovinsku, konsolidátor Slovinska a autor prvej slovinskej tlačenej knihy.

## Život
Trubar sa narodil v dedine Raščica. Ako mladý strávil čas v Rijeke, Salzburgu a Terste, kde sa zoznámil s prácami európskych humanistov 16. storočia. Pod patronáciom tertského biskupa Pietra Bonoma získal prístup k štúdiu, vytvoril si široký rozhľad a stal sa katolíckym kňazom. Odišiel do Slovinska kde sa stal kanovníkom. Jeho rozpory s katolíckou cirkvou rástli až sa stával pre cirkevnú správu neprijateľným. Vlna kritika vzrástla po tom čo sa pridal k reformácii a stal sa superintendentom evanjelickej cirkvi. V období protireformácie bol nútený odísť do Tübingenu v dnešnom Nemecku, kde sa však taktiež skrýval a vystupoval pod rôznymi preudonymmi. Tu sa venoval písaniu a prekladaniu. Preložil Nový zákon do slovinčiny a vyšlo celkovo 25 jeho kníh. Zomrel v Derendigene. 

## €- eurové mince
Jeho portrét zdobí zadnú stranu slovinskej euromince 1 € mince .

Na výročie jeho narodenia bola v júni roku 2008 vydaná pamätná minca (commemorative coins) s jeho portrétom a nápisom: PRIMOŽ TRUBAR 1508-1586 SLOVENIA 2008.

## Externé odkazy
* Primož Trubar - Consolidator of the Slovene language and the first Slovene writer  
 

Kategória:Reformácia
Kategória:Slovinskí spisovatelia
Kategória:Osobnosti na slovinských bankovkách
Učebnica

[náhľad|Ruská učebnica o [Aritmetika|aritmetike z roku 1925.]]
**Učebnica** je knižná učebná pomôcka, ktorá obsahuje metodicky spracované učivo vymedzené učebnými osnovami a je základným didaktickým prostriedkom pri rozvíjaní vyučovania.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Pedagogika
Kategória:Knihy
Kategória:Učebnice
Nikolaj Sergejevič Trubeckoj

**Nikolaj Sergejevič Trubeckoj** (* 15. apríl 1890, Moskva, Rusko – † 25. jún 1938, Viedeň, Rakúsko) bol ruský jazykovedec, tvorca fonologickej teórie, jeden z hlavných, Rakúsko
predstaviteľov štrukturalizmu. Venoval sa všeobecnej jazykovede a staroslovienskej gramatike.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ruskí jazykovedci
Účel

**Účel** je ideálne anticipovaný (predvídaný) výsledok činnosti, procesu.

Pojmy účel, cieľ a úmysel sú podobné, ale nie identické. Kým cieľ ideálne anticipuje budúci stav alebo relatívne konečný bod určitého vývoja a je viazaný na osobu, ktorá si ho kladie, účel je spojený s prostriedkami, s úmyslom použiť na dosiahnutie cieľa určitý prostriedok alebo činnosť. Účel je identický s cieľom, ak sa účel stane cieľom, ktorý sa má uskutočniť. 

Vlastnosť javov a procesov zodpovedať určitému relatívne zakončenému stavu, materiálnemu nebo ideálnemu modelu, ktorý je účelom či cieľom sa nazýva účelnosť. V dejinách filozofie se často stavia účelnosť proti príčinnosti. Cieľasmernosť a účelnosť je významnou vlastnosťou ľudského konania. Vedomie prostredníctvom stanovovania si účelu a cieľov realizuje svoju teleonomickú funkciu.

## Zdroje

Kategória:Filozofia
Útrpnosť

**Útrpnosť** môže byť:
*ľútostivosť, súcit
*matie ľútosti, súcitu
*vlastnosť vyjadrovať či presadzovať ľútosť, súcit
*úmornosť
Sergej Nikolajevič Trubeckoj

**Sergej Nikolajevič Trubeckoj** (; * 4. august 1862, Akstyrka, Rusko– † 12. október 1905, Petrohrad) bol ruský filozof, ktorý nadväzoval na platonizmus, slavianofilstvo a Soloviova. 

V roku 1905 bol zvolený za rektora Moskovskej univerzity. Podľa neho je prameňom poznania viera, ktorá je podmienkou skúsenosti i špekulácie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ruskí filozofi
Goswin Karl Uphues

**Goswin Karl Uphues** (* 13. marec 1841, Brochterbeck, Nemecko - † 10. september 1916, Halle) bol nemecký filozof, teológ a zástanca teizmu. Bol žiakom Edmunda Husseral. 

## Životopis
Študoval filozofiu a teológiu na *Westfälische Wilhelms-Universität* v Münsteri, v roku 1867 sa stal rímskokatolíckym kňazom. Do roku 1876 pôsobil ako vychovávateľ a učiteľ na súkromných školách. Po odchode z katolíckej cirkvi učil v rokoch
1877 - 1882 na *Alte Kantonsschule Aarau* vo švajčiarskom Aarau. V roku 1881 vstúpil do protestantskej cirkvi. Od roku 1882 do roku 1884 bol opäť učiteľom na súkromnej škole v Halle. V roku 1884 sa úspešne habilitoval z filozofie na *Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg*, na ktorej bol od roku 1890 až do svojej smrti v roku 1916 mimoriadnym profesorom..

Poznanie chápe ako ilumináciu umožnenú účasťou ľudského vedomia na Božom vedomí. Pravda má nadčasovú platnosť: je to intuícia poznania spočívajúca v osvietení a účasti na nadčasovom vedomí. V takomto poznaní sa pravda bezprostredne vyjavuje a ohlasuje sa ako nadčasový svet poznania, ktorý je v zásade rovnaký pre všetkých a ktorý nachodí svoje naplnenie v Božom vedomí.

## Dielo (výber)
* *Die definition des satzes: nach den Platonischen dialogen Kratylus, Theaetet. Sophistes*, 1882.
* *Grundlehren der logik. Nach Richard Shute's Discourse on truth*, 1883.
* *Wahrnehmung und Empfindung. Untersuchungen zur empirischen Psychologie*, 1888.
* *Über die Erinnerung: Untersuchungen zur empirischen Psychologie*, 1889.
* *Psychologie des Erkennens vom empirischen Standpunkte*, 1893.
* *Sokrates und Pestalozzi: zwei Vorträge bei Gelegenheit der Pestalozzifeier*, 1896.
* *Einführung in die moderne Logik*, 1901.
* *Zur Krisis in der Logik. Eine Auseinandersetzung mit Dr. Melchior Palágyi*, 1903.
* *Kant und seine Vorgänger. Was wir von ihnen lernen können*, 1906.
* *Erkenntniskritische Psychologie; Leitfaden für Vorlesungen*, 1909.
* *Geschichte der Philosophie als Erkenntniskritik: Leitfaden für Vorlesungen*, 1909.
* *Die sinnenwelt und ideenwelt*, 1914.
* *Sprachtheorie und Metaphysik bei Platon, Aristoteles und in der Scholastik*, 1972. 

## Literatúra
* *Philosophen-Lexikon. Handwörterbuch der Philosophie nach Personen*. 2 Bde. Hrsg. v. Werner Ziegenfuß.  Berlin 1949–1950. Bd. 2.  
* Gerhard Stammler: *Karl Goswin Uphues und Theodor Ziehen*. In: Philosophisches Denken in Halle. Bd. 2: Beförderer der Logik. Halle Saale 2002. S. 259–470.

## Referencie


## Externé odkazy
* 

## Zdroj

Kategória:Nemeckí filozofi
Kategória:Nemeckí teológovia
Účel (aristoteles)

**Účel** môže byť:
*ideálna anticipácia výsledku činnosti
*vo filozofii: pozri účel (filozofia)
Upali

**Upali** (v sanskrite उपालि - *upāli*) bol mních a predstaviteľ budhizmu; formuloval pravidlá učenia (vinaja).

Nasledoval Gautama Buddhu a bol jeho učňom. Pôvodne bol holičom a kaderníkom v rode Šákjov, ale neskôr bol prijatý medzi Budhových žiakov.

Podľa tradície to bol Upali, ktorý dokonalo poznal pravidla rádu a počas prvého budhistického koncilu ich hovoril a odpovedal na všetky otázky mníchov, hlavne Mahákášjapy. Jeho slová neskôr utvorili vinajapitaku, jednu z troch častí Tipitaky.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Útvar

**Útvar** môže byť:
*všeobecne: 
**prirodzený celok so štruktúrou, usporiadaná jednotka, formácia 
**organizačná jednotka alebo jej zložka, prípadne skupina osôb združených do takého celku
**zoskupenie, najmä vozidiel, cvičencov a podobne
*v geometrii: pozri útvar (geometria)
*v geológii: chronostratigrafická jednotka zodpovedajúca perióde (resp. v minulosti aj niektorým iným dnešným geochronologickým jednotkám), pozri útvar (chronostratigrafia)
*v športe: situačné zoskupenie hráčov zamerané na účelné riešenie hernej situácie, synonymum formácia, pozri útvar (šport)
*v vojenstve: všeobecné označenie pevne organizovaných vojenských celkov typu pluk, samostatný prapor či oddiel, ktoré sú spravidla organizačne začlenené do zväzku a tvoria samostatný hospodársky celok, pozri útvar (vojenstvo)
*v jazykovede: útvar národného jazyka

## Pozri aj
*formácia
Dlžobný úpis (listina)

[thumb|right|Dlhopis [Nizozemská východoindická spoločnosť|Nizozemskej východoindickej spoločnosti (1623)]]
**Dlžobný úpis** alebo z právneho hľadiska nepresne **dlhopis** je listina, ktorou sa dlžník zaväzuje k majetkovému plneniu druhovo určených vecí, spravidla peňazí. Ak je pôžička, na ktorej je dlžobný úpis založený, odplatná, dlžobný úpis zakotvuje aj úhradu odplaty (čiže v prípade pôžičky peňazí tzv. úrok).

Na Slovensku sa v zmysle niektorých zákonov dlžobný úpis majúci povahu cenného papiera označuje ako dlhový cenný papier a v zmysle zákona o dlhopisoch dlžobné úpisy majúce povahu cenného papiera a spĺňajúce isté náležitosti označujú ako dlhopis. 

## Pozri aj
*dlh

Kategória:Záväzkové právo
Eidetická variácia

**Eidetická variácia** je u E. Husserla procedúra, prostredníctvom ktorej sa získava invariantné jadro fenomenálnych daností (eidos) v imanentnom vedomí očistenom redukciou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Epistemológia
Kategória:Fenomenológia
Astrálny útvar

**Astrálny útvar** je jav utkaný z duševných emanácií a obývajúci duševný priestor bytosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Parapsychológia
Účelnosť

**Účelnosť** môže byť vlastnosť:
*sledovať účel, slúžiť nejakému účelu
*plniť svoj účel
Úplnosť

**Úplnosť** môže byť:
* nechýbanie ničoho, celosť, plnosť,
* dokonalosť, absolútnosť.

## Externé odkazy
*
Účelovosť

**Účelovosť** môže byť:
* zameranie na určitý cieľ
* určenosť na určitý účel, viazanosť istým účelom
* bytie zavádzajúci, falošnosť, vlastnosť sledovať osobný či skupinový prospech 
* v jazykovede: vlastnosť vyjadrovať účel
Úplnosť axiomatickej teórie

**Úplnosť axiomatickej teórie** je dokázanosť všetkých pravdivých viet danej teórie v danom axiomatickom, formálnom systéme, t. j. ich odvodenosť z axióm. Logicko-metodologická
požiadavka úplnosti axiomatickej teórie sa kladie na axiomaticky vybudované teórie.

V súvislosti s rozdielom medzi syntaktickými a sémantickými axiomatickými teóriami sa požíadavky úplnosti diferencujú. Rozlišujeme syntaktickú úplnosť v slabom zmysle (všetky vety určitého systému sa v ňom dajú odvodiť alebo vyvrátiť) a v silnom zmysle (ak pridáme k axiómam vetu, ktorá je v tomto
systéme neodvoditeľná, stáva sa tento systém protirečivým), sémantickú úplnosť vzhľadom na určitý model (každá veta, ktorá v danom modeli zodpovedá pravdivému výroku, je v tomto systéme odvoditeľná) atď.

Počas skúmania dostatočne bohatých axiomatických teórií (napríklad aritmetiky) bola dokázaná (Kurt Gödel - r. 1931 a ďalšie výsledky) ich principiálna neúplnosť, t. j. existencia takých viet, ktoré v rámci týchto teórií nemožno ani dokázať, ani vyvrátiť. Požiadavka úplnosti nie je celkom nevyhnutnou podmienkou úspešnej axiomatizácie, t.z. neúplné teórie sa dajú úspešne prakticky aplikovať.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Teórie
Trup (časť tela)

thumb|Mužský trup (''Gray's Anatomy'').

**Trup** (lat. *truncus*) je:
* u chordátov (vrátane človeka): a) telo okrem hlavy, krku, končatín (a chvosta), t. j. hlavná časť tela obsahujúca vnútornosti, b) zriedkavo: telo okrem končatín (t.j. vrátane hlavy a krku)
*u chytadlovcov, polochordátov a ostnatokožcov: metasoma
*u článkonožcov: tagmy nesúce končatiny, okrem hlavy, resp. v užšom zmysle len telo bez hlavy u tých článkonožcov, kde sa telo nedelí na hlavu-hruď-zadoček, ale len na hlavu a trup 
Podobný je zriedkavý termín **kmeň tela**, ktorý znamená buď trup vo vyššie uvedenom význame a) alebo trup vo vyššie uvedenom význame b) (prípadne vo význame b) okrem hlavy)

## Trup človeka
Delenie trupu človeka (a podobne aj stavovcov), definovaného ako telo okrem hlavy, krku a končatín, závisí od toho ako je definované brucho (t. j. najmä či brucho zahŕňa aj dutinu malej panvy – porov. brucho (stavovce)) a od toho, či sa chrbát uvádza ako súčasť ostatných častí trupu alebo ako samostatná časť a či chrbát zahŕňa bedrá alebo nie. Podľa toho teda možno v literature nájsť takéto delenia trupu:
* hrudník (t.j. bez [horného] chrbáta; čiže hruď/prsia) – brucho (t. j. bez bedier a vrátane panvy) – chrbát (t. j. vrátane bedier)
* hrudník (t. j. vrátane [horného] chrbáta) – brucho (t. j. vrátane bedier) – panva
* hrudník (t.j. bez [horného] chrbáta) – brucho (t.j. bez bedier) – panva – chrbát (t. j. vrátane bedier)
*hrudník (t.j. vrátane [horného] chrbáta) - brucho (t.j. vrátane panvy a bedier)

## Poznámky


## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Ľudské telo
Elena Várossová

**Elena Várossová**, rodená Segéňová (* 8. február 1926, Rovňany – † 9. november 2010, Bratislava) bola slovenská filozofka. Zaoberala sa najmä dejinami slovenskej filozofie.

Po ľudovej škole v Rovňanoch študovala na gymnáziu v Lučenci a po školskom roku 1937/38 prešla na gymnázium do Tisovca, kde maturovala (1945). Vysokoškolské štúdiá filozofie a francúzštiny absolvovala na Univerzite Komenského v Bratislave (1945 – 50); PhDr 1950 (dizertácia Filozofia Henri Bergsona).

Začiatkom r. 1951 nastúpila do SAVU, po založení SAV v r. 1953 sa stala pracovníčkou Filozofického ústavu SAV, kde pracovala až do dôchodku. Zastávala v ňom funkciu vedúcej oddelenia dejín filozofie (1953 – 70), členku Vedeckej rady FÚ SAV a redakčnej rady FČ. V r. 1961 obhájila kandidátsku prácu Základné idey slovenského obrodenia, absolvovala študijné pobyty (1962 Moskva, Petrohrad; 1967 Paríž), zúčastnila sa na medzinárodných kongresoch a sympóziách (Salzburg 1964, Cordoba 1965, Varšava 1965, Varna 1969), pracovala na domácich interdisciplinárnych podujatiach s historikmi, literárnymi historikmi a etnografmi, rovnako na spoločnej výskumnej úlohe s oddelením filozofie FÚ ČSAV, z čoho vznikli aj spoločné publikácie: Antológie z dejín českej a slovenskej filozofie (1963), iné varianty a zväzky v r. 1981 a 1987, zborník Der Streit um Hegel bei den Slawen a ďalšie.

Práce pražských a brnianskych kolegov sledovala sústavne a mnohé recenzovala. V rokoch 19701989 bola ponechaná v ústave ako odborná pracovníčka. Po r. 1989 spolupracovala na obnove slobody a pluralizmu filozofického myslenia a nadviazala v svojom odbore spoluprácu aj so zahraničnými pracoviskami (Viedeň, Göttingen). Je nositeľkou Herderovej ceny za rok 1993. V roku 2005 vyšiel vo vydavateľstve VEDA výber z jej štúdií a rozhovorov s ňou pod názvom *Filozofia vo svete – svet filozofie v nás*.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Profil
* Opustila nás filozofka Elena Várossová... 

Kategória:Slovenskí filozofi
Kategória:Osobnosti z Rovnian
Kategória:Slovenskí vedci
Kategória:Pracovníci Slovenskej akadémie vied
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Chögyam Trungpa

**Chögyam Trungpa** (* február 1939 - † 4. apríl 1987) bol tibetský filozof, 11. Trungpa tulku tibetského budhizmu. 

Ako Trungpa tulku bol rozpoznaný vo veku 1 roka. V roku 1959 emigroval po potlačení tibetského povstania Číňanmi do Indie. V roku 1963 získal Spaldingovu cenu, ktorá mu umožnila študovať na Oxfordskej univerzite. V roku 1967 spoluzakladal budhistické centrum Samyé Ling v Škótsku a oženil sa. Po sporoch v Škótsku sa roku 1970 presťahoval do Severnej Ameriky, kde založil viacero budhistických centier. Svojou autobiografiou (*Born in Tibet*, 1977) a mnohými ďalšími dielami propagoval tibetský budhizmus na Západe.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1939
Kategória:Úmrtia v 1987
Kategória:Tibetskí filozofi
Kategória:Budhistickí filozofi
Úprava

**Úprava** môže byť:
*vonkajší vzhľad, vybavenie z vonkajšej stránky;
*uvádzanie, uvedenie do žiadúceho stavu, zlepšovanie;
*prispôsobenie požiadavkám, prerobenie, adaptácia;
*prispôsobenie, usporiadanie z vnútornej i z vonkajšej stránky;
*príprava;
*pokyn, smernica, inštrukcia.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Útvar národného jazyka

**Útvar národného jazyka**  (iné názvy: **jazykový útvar, útvar (jazyka), varieta (jazyka), forma (jazyka)**, zriedkavejšie **úroveň (jazyka)**) je forma jestvovania národného jazyka, t. j. ustálený spôsob realizácie jazykového systému v danom národnom spoločenstve. Je dôsledkom územnej, sociálnej a/alebo komunikačnej diferenciácie spoločenstva. Členenie jazyka na útvary sa volá **stratifikácia národného jazyka**. 

## Stratifikácia národného jazyka podľa slovenských jazykovedcov
Encyklopédia jazykovedy (str. 467) ako prehľad rozlišuje:
*spisovná forma resp. spisovný jazyk
*nadnárečová forma (interdialekt) - nie vždy sa vyčleňuje
*nárečové formy (zemepisné a sociálne nárečia)
Na konci hesla je poznámka: "Často sa popri spisovnej forme uplatňuje ako osobitný útvar bežný hovorený jazyk resp. hovor. forma spisovného jazyka".

Ján Horecký rozlišuje pre slovenčinu:
*spisovná forma (resp. celonárodná spisovná forma)
*štandardná forma (resp. štandardná spisovná forma)
*subštandardná forma (resp. subštandardná spisovná forma)
*(nadnárečová forma - v novších dielach Horeckého vynechaná kategória)
*nárečová forma
Ako špecifickú (prierezovú) kategóriu autor uvádza jazyk umeleckej literatúry.

Ivor Ripka rozlišuje pre slovenčinu:
*spisovný jazyk
*hovorový spisovný jazyk (štandard)
*bežný hovorený jazyk (subštandard)
*supradialekt*
*interdialekt
*tradičný teritoriálny dialekt
(*Novšie, zdá sa, Ripka položku supradialekt uvádza ako totožnú so subštandardom. )

Slančová a Sokolová rozlišujú pre slovenčinu:
*spisovná varieta
*štandardná varieta (bežná varieta)
*subštandardná varieta/subštandardné variety
*nárečové variety
*sociálne variety (slangy, argot, žargón, profesijná reč) - ide špecifickú kategóriu, tzv. semivariety

Ján Bosák (1995) uvádza pre slovenčinu "v pozícii štandardnej formy (bežnej variety)" hovorový jazyk.

KSSJ rozlišuje (s výhradou, že "nespisovné prostriedky zachytáva iba vo veľmi obmedzenej miere") pre slovenčinu:
*spisovné slová (vrátane hovorových slov)
*nespisovné slová:
**subštandardné slová 
**nárečové slová
**slangové slová

Braňo Hochel rozlišuje (v texte zameranom na nespisovný jazyk):
*spisovný jazyk
*nespisovné vrstvy (útvary):
**(teritoriálne) nárečia
**slang
**sociolekty (profesionálne nárečia + sociálne nárečia + záujmové nárečia)
**argoty
**žargóny

## Zdroje

* Hochel, B.:Slovník slovenského slangu, 1993
* útvary národného jazyka. In: 
* národný jazyk. In: 
* slovenský jazyk. In: 
* https://web.archive.org/web/20090206022728/http://www.unipo.sk/files/docs/pf_katedry/svk/dokument_1195_613.pdf
* http://www.juls.savba.sk/varia/1/pages/Varia1-071.pdf
* https://web.archive.org/web/20090711120727/http://www.janapa.szm.sk/Download/6_vektory_komun%20.pdf
* BOSÁK: Stratifikácia slovenčiny podľa profesora Horeckého. In: ŠIMKOVA: Človek a jeho jazyk 3 - Inšpirácie profesora Horeckého. Bratislava: Veda, 2015 http://www.juls.savba.sk/attachments/pub_clovek_a_jeho_jazyk_3/horecky_3.pdf S. 227

Kategória:Jazykoveda
Veštba

**Veštba** alebo **orákulum** je prorocká predpoveď budúcnosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Mystika
Úrad

**Úrad** je zariadenie verejnej správy, ktoré uskutočňuje zákonné nariadenia a predpisy (prípadne inú verejnú činnosť) a kontroluje ich plnenie.

## Pozri aj
* úradný jazyk

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Administratíva
Učenec

**Učenec** môže byť:
*človek majúci dôkladné vedomosti, je školený, vzdelaný a múdry;
*člen vedeckej spoločnosti

## Pozri aj
* Fili
* Vedec

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Učeníci

**Učeníci** sú v Starej zmluve stúpenci a hlásatelia učenia nejakého majstra alebo proroka, napr. Elizeus bol Eliášovým učeníkom (1Kr 19,19). V Novej zmluve
spoločné pomenovanie tých, čo sa pridali k Ježišovi, teda predovšetkým apoštolov (Mt 10,1; Lk 10,1).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kresťanstvo
Priestorový útvar

**Priestorový útvar** je neprázdna množina bodov v priestore; priestorový útvar môže byť zložený z bodov, ale aj z priamok, prípadne z rovín, z guľových plôch a pod.

## Pozrite aj
* Konvexná množina

## Externé odkazy
* 

Kategória:Geometria
Psychická vlastnosť

**Psychická vlastnosť** je stabilný prejav psychiky indivídua, jeho ustálenie a opakovateľnosť v štruktúre osobnosti indivídua. Poznávanie psychických vlastností človeka sa uskutočňuje napr. v psychodiagnostike. Psychická vlastnosť je fixácia všeobecných stránok psychického procesu.

Súhrn psychických vlastností tvorí základ osobnosti človeka.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj

* vlastnosť
* akcidencia
* akcidens
* antikoróznosť
* atribút
* črta
* inakosť
* invariantnosť
* konkrétnosť
* následnosť
* pravdivosť
* schopnosť
* spin
* správnosť
* povahová vlastnosť
* charakter
* povaha
* prirodzenosť

Kategória:Psychológia
Veštectvo

**Veštectvo** alebo (najmä v staroveku) **mantika** je predpovedanie budúcnosti spojené s vierou, že nadprirodzené sily určujú chod udalostí, a s úkonmi, ktorými sa majú získať od božstiev poznatky
o budúcnosti ich zjavením alebo podľa znamení planét, snov, dlane, kariet a pod..

## Pozri aj
*veštenie

## Externé odkazy
* 
* Za koho sa vydám? 80-stranové dielko o veštení budúcnosti z kariet pre vydajachtivé devy z r. 1892 (po nemecky) http://digitalna.kniznica.info/s/eXrd0Ct11KWer wird mein Mann? : Ein untrügliches Kartenwahrsagebuch... - dostupné v elektronickej podobe v Digitálnej knižnici Univerzitnej knižnice v Bratislave

Kategória:Okultizmus
Úradník

**Úradník** je zamestnanec verejnej správy, administratívny zamestnanec.

Na Slovensku v roku 2015 pracovalo v oblasti verejnej správy 439 tisíc ľudí, ktorí tvorili 19,4 % všetkých pracujúcich.

## Referencie

## Pozri aj
* taverník
* úrad

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Administratíva
Literárny útvar

**Literárny útvar** je konkrétnejší kontextový literárny celok ako žáner.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Učenie

**Učenie** môže byť:
* súbor procesov získavania skúsenosti sprevádzaného tvorbou či korigovaním pamäťového bohatstva, pozri učenie (pedagogika)
*vytváranie nových nervových spojení (synapsii), ktorých výsledkom je pamäťová stopa, pozri učenie (fyziológia)
* súhrn myšlienok, zásad mysliteľa, myšlienkového smeru, hnutia, náboženstva a podobne, náuka, pozri učenie (filozofia)
* zastarano: učňovský pomer, pozri učeň
Slohový útvar

**Slohový útvar** je významovo a formálne uzavretá jednotka prehovoru.

## Príklady slohových útvarov
*list
*pieseň
*poviedka
*recenzia
*reportáž
*román
*rozprava
*štúdia
*úvodník
*zmluva

## Pozri aj
*žáner

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Všeobecné

**Všeobecné** je:
*týkajúce sa druhu; opak pojmov individuálne alebo jednotlivé; súvislosť všeobecného s jednotlivým sprostredkúva zvláštne.
*universale
*podľa Aristotela druhé podstaty, rody, druhy – nejestvuje samo osebe, ale len 'na veciach' a 'vo veciach', prvých podstatách. Toto všeobecné je v nich uskutočnené a individualizované, a dá sa o nich vypovedať ako spoločný rodový či druhový tvar, druhá podstata.
*pozitivizmus obhajuje názor, že všeobecné je len kreáciou rozumu

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Filozofický významový útvar

**Filozofický významový útvar** je významový útvar vygenerovaný filozofom. Filozofické významové útvary sú všetky útvary / entity, ktoré (re)konštituuje vedomie filozofa, filozofická reflexia. Základnou formou fixácie, vyjadrenia filozofických významových útvarov je filozofický text. Filozofickými významovými útvarmi sú
napríklad filozofické pojmy (a v rámci nich filozofické kategórie), filozofické predstavy, filozofické súdy, filozofické úsudky, filozofické
teórie/učenia/koncepcie, filozofické problémy, filozofické idey, filozofické projekty, filozofické programy atď.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Vlna

**Vlna** môže byť:
* vo fyzike:
** objekt predstavujúci okamžitý priestorový stav vlnenia, pozri pod vlnenie
** nepresne: vlnenie
** skrátene:
*** vodná vlna (najmä morská vlna)
*** zvuková vlna
* srstnatý pokryv tela niektorých cicavcov (oviec, kôz, tiav, lám a angorských králikov), pozri vlna (pokryv tela)
* vlákno, ktoré vzniká spriadaním tohto pokryvu (resp. látka z takýchto vlákien), pozri vlna (vlákno)
* vlákna z rozličného materiálu pripomínajúce ovčiu vlnu, napr. sklenená vlna, trosková vlna
* prenesene:
** vodná hladina či voda toku/vodnej plochy
** vec tvarom podobná vodnej vlne, napr. vlna (vlasy), terénna vlna
** náhly výskyt niečoho v náraze/-zoch vo väčšom množstve, napr. vlna demonštrácií, vlna prisťahovalcov
* priezvisko, pozri Vlna (priezvisko)
* film
** český televízny film z 2008, pozri Vlna (film)
## Pozri aj
* Vlny
* Vlna-urbánny splietací mag
* pilotná vlna
* časticovo-vlnový dualizmus
* seizmická vlna
* nová vlna (v hudbe)
* tlaková vlna (prudký nárast tlaku napríklad pri jadrovom výbuchu)
* zelená vlna
* vlnka
Filozofická viera

**Filozofická viera** (podľa K. Jaspersa) je viera utvárajúca sa na základe skúsenosti transcendencie, ktorá dovoľuje rozšifrovať šifry (32) transcendencie. Filozofická viera umožňuje utvárať svoj život voľbou napriek radikálnej  konečnosti človeka.

## Externé odkazy
*
Explicitný filozofický významový útvar

**Explicitný filozofický významový útvar** je výslovne formulovaný výsledok filozofického poznávania univerzálneho aspektu miesta človeka vo svete.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Viera (náboženstvo)

[náhľad|Veriaci [mních sa modlí.]]
**Náboženská viera** alebo **viera** je špecifický druh viery tvoriaci podstatnú súčasť náboženstva. Pojem alebo predstava viery závisí od toho, aké kategórie a iné významové útvary intervenujú v priebehu reflexie viery: napr. v kresťanstve a jeho filozofii sa pri reflexii viery uplatňujú pojmy existenciálnej väzby, základu, zmyslu, milosti, vyvolenosti atď. Vedecko-systematickú reflexiu určitej náboženskej viery označuje A. Anzenbacher ako teológiu.

## Náboženská viera podľa Anzenbachera
Podľa Anzenbachera je to existenciálna väzba na Základ a Zmysel. Viera je to, čo presahuje všetky možnosti, ktoré má človek sám zo seba. Viera je Boží dar. Viera je milosť.

Viera je vyvolenie. Vieru nemožno oddeliť od pohybu, ktorý vychádza zo Základu a Zmyslu.

## Augustín z Hippa
Viera sa delí na vieru cirkvi a vieru jednotlivca. Viera cirkvi nie je to isté čo viera jednotlivca. Inštitucionalizovaná viera nevyhnutne speje k normatívnosti a dogmám, za čo platí rozchodom s ľuďmi a so skupinami, ktoré si vykladajú niektoré články jednej a tej istej viery do istej miery odlišne.

## Katolícka teológia
Viera je podľa katolíckej teológie:
* objektívne: zjavené pravdy; to čo sa verí; 
* subjektívne: nadprirodzená cnosť, ktorou sa prijímajú náboženské pravdy; to, čím sa verí

Viera z pohľadu katolicizmu je začiatok večného života, pretože dáva akoby vopred zakúšať radosť a svetlo blaženého hľadenia na Boha.

Podľa rímskokatolíckej teológie je viera dar Božej milosti, ktorá nám predchádza; viera je v človeku, vnútorne lipne na ňom. Viera je v spolupatričnosti s nádejou a láskou. Pri ospravedlnení je vliata ako bezprostredný a trvalý účinok. Viera je základňou a koreňom každého ospravedlnenia, začiatku spásy, pričom však k uskutočneniu spásy vedie len v najtesnejšom spojení s nádejou a láskou.

## Kresťanská teológia
Viera je osobná základná opcia (voľba), v ktorej človek v milosti a dôvere v účinnú Božiu moc v Ježišovi Kristovi odpovedá na spásne dianie Zjavenia v súhlase s cirkvou vo Vyznaní; viera je absolútne presvedčenie, spočívajúce vo vnútornej istote.

## Externé odkazy
* 
* 
* 
* 
* 

Kategória:Náboženská filozofia
Významový útvar

**Významový útvar** je súbor významových konštituentov. 

Súbor významovych útvarov (a významových procesov) istého mysliteľa je významový svet (významové univerzum) tohto mysliteľa. Napríklad Platónov významový svet je obsah manifestácie sveta v Platónovom vedomí zahrnujúci Platónove kognitívne, emotívne i volitívne významové útvary a procesy. 

Prvky, z ktorých pozostávajú významové útvary, sú významové konštituenty - napríklad tie prvky významového útvaru (povedzme pojmu objektu), ktoré vygenerovala gnozeologická reflexia objektu, označujeme ako gnozeologické významové konštituenty pojmu objektu. Gnozeologické významové konštituenty pojmu objektu začali v pojme objektu prevažovať počnúc 17. storočím.

Významovými útvarmi sú napríklad kategórie, pojmy, súdy, úsudky, teórie, hypotézy, vedecké zákony, princípy, dôkazy, emócie, motívy, myšlienky, problémy.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Vlnenie

::*Pozri aj rozlišovaciu stránku [[Vlna]]*

**Vlnenie** alebo **[[undulácia]]** alebo **[[vlnivý pohyb]]** alebo trocha nepresne **[[vlna/vlny]]** je fyzikálny dej, ktorý spočíva v časovej a priestorovej periodickej zmene stavu prostredia, čiže v šírení zmeny hodnoty nejakej fyzikálnej veličiny priestorom, pričom dochádza k prenosu energie, ale nedochádza k prenosu látky. Príkladom tejto fyzikálnej veličiny je:
* v prípade mechanického vlnenia napr. výchylka, tlak, deformácia
* v prípade elektromagnetického vlnenia intenzita elektrického poľa a magnetická indukcia

Vlnenie je pojem odlišný od pojmu kmitanie. Kmitanie je časová periodická zmena fyzikálnej veličiny. Vlastnosťou kmitania je premena energie, kým vlastnosťou vlnenia je prenos energie. Vlnenie vzniká, ak sa kmitavý dej šíri v takom priestore, v ktorom sú objekty (častice, polia) schopné kmitať. Vlnenie je vlastne rozšírenie kmitania jedného objektu na ďalšie. Kmitanie je teda prvkom vlnenia.

Princíp, na základe ktorého možno objasniť procesy pri šírení vlnenia, sa nazýva Huygensov princíp.

Bežné vlastnosti vlnenia sú:
* odraz vlnenia
* lom vlnenia
* ohyb vlnenia
* interferencia vlnenia
* polarizácia vlnenia

## Delenia
Podľa druhu fyzikálnych veličín:
* mechanické vlnenienapr. zvukové vlnenie
* elektromagnetické vlnenienapr. Hertzove vlnenie, svetelné vlnenie, röntgenové vlnenie

Podľa zobrazenia funkcie:
* harmonické vlnenie
* neharmonické vlnenie

Podľa smeru kmitania a postupu vlnenia:
* priečne vlnenie
* pozdĺžne vlnenie
* cirkulárne vlnenie

Podľa fázy kmitania:
* postupné vlnenie
* stojaté vlnenie

Podľa šírenia:
* lineárne vlnenie
* plošné vlnenie
* priestorové vlnenie
## Príklad
Ak hodíme do pokojnej hladiny jazera kamienok, bod v ktorom sa kameň dotkol hladiny (zdrojový bod) sa rozkmitá . Keďže voda je pružné prostredie, rozkmitajú sa aj miesta okolo tohto bodu. Toto kmitanie sa šíri po hladine čomu hovoríme vlny.

Ak zdroj kmitá harmonicky (časová závislosť je sínusoida s určitou frekvenciou) a prostredie je dokonale pružné, aj vzniknuté vlnenie je harmonické. Ak sa na takéto vlnenie pozrieme v ľubovoľnom okamihu vlnenie má tvar sínusoidy. Na druhej strane, ak sa pozrieme na pohyb jedného bodu, grafom závislosti výchylky z rovnovážnej polohy od času je tiež sínusoida.
Filozofické učenie

**Filozofické učenie** je jedna zo základných filozofém alebo jeden zo základných filozofických významových útvarov, ktoré sú predmetom dejín filozofie.

## Pozri aj
* Filozofické smery
* Filozofia

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofická terminológia
Účasť

**Účasť** môže byť:
* činné prispenie, súčinnosť, spolupráca, aktívny podiel (najmä na nejakej činnosti)
* v obchodnom práve skrátene:
** kapitálová účasť
** účasť na zisku
* osobná prítomnosť na alebo pri niečom
* porozumenie, záujem, súcit

## Iné projekty
Mechanické vlnenie

**Mechanické vlnenie** je vlnenie opisované mechanickými veličinami (napr. výchylkou, tlakom, deformáciou). Pri tomto vlnení častice odovzdávajú kmitavý pohyb okoliu. Typickým príkladom sú zvukové vlny, morské vlny alebo seizmické vlny.

Mechanické vlnenie vzniká v pevných, kvapalných a plynných látkach. Jeho príčinou je existencia väzbových síl medzi atómami, molekulami prostredia, v ktorom sa vlnenie šíri. Vlnenie môže byť: zvuk, ultrazvuk a infrazvuk.

## Vlny na strune
Je to druh postupne priečneho mechanického vlnenia. Vlny na strune (pohyb častíc struny) nám popisuje funkcie **<math>u = u(x, t)</math>**, ktorá určuje priečnu výchylku x v čase t.

Vlnová rovnica v jednom rozmere, kde c je rýchlosť vlny na strune (v):

{ \partial^2 u\over \partial t^2 } = c^2 { \partial^2 u\over \partial  x^2 }

### Rýchlosť vlny na napnutej strune
Platí vzťah:

v = \sqrt\frac{\tau}{\mu}

kde \tau je napätie struny (sila akou pôsobíme na strunu) a \mu dĺžková hustota struny.

Frekvencia f prvého harmonického kmitu je priamo úmerná v
 a nepriamo úmerná L
:

f_1 = \frac{v}{\lambda} =  \frac{v}{2L} = \frac{\sqrt{\frac{\tau}{\mu}}}{2L}


kde L
 je dĺžka struny vibrujúcej struny (dĺžka medzi dvoma uzlami), ktorá je rovná polovičnej vlnovej dĺžky prvého harmonického kmitu.

Kategória:Vlnenie
Všeobecnosť

**Všeobecnosť** môže byť:
*týkanie sa všetkého, čohokoľvek
*netýkanie sa podrobností
*podľa I.Kanta atribút vedeckého poznania, ktorý súvisí s priestorom, časom a kategóriami
Implicitný významový útvar

**Implicitný významový útvar** je významový útvar, ktorý je zahrnutý, obsiahnutý v nejakom inom významovom útvare a nie je pritom slovne alebo jasne vyjadrený, neupozorňuje sa na to expressis verbis.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Elementárny výrok

**Elementárny výrok** je výrok, ktorý z hľadiska logickej analýzy okrem seba neobsahuje žiaden iný výrok.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Kognitívny významový útvar

**Kognitívny významový útvar** je významový útvar konštituovaný v poznávacom procese.

Napr. pojem, súd, úsudok, teória, pravidlo, vedecký zákon, hypotéza, ....

## Externé odkazy
* 

Kategória:Poznávanie
Priečne vlnenie

**Priečne vlnenie** alebo **transverzálne vlnenie** je vlnenie, pri ktorom sa čiastočky pohybujú kolmo na smer postupu vlnenia. Príkladmi sú vlnenie na lane či svetelné vlny.

Kategória:Vlnenie
Parakategoriálny významový útvar

**Parakategoriálny významový útvar** je mimokategoriálny významový útvar, napríklad pojem, ktorý sa ešte nestal kategóriou, alebo pojem, ktorý už prestal byť kategóriou. Napríklad v niektorých filozofických učeniach pojem látky prestal byť filozofickou kategóriou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Vloha

**Vloha** môže byť:
*dedičný faktor, gén
*vrodená fyziologicko-anatomická zvláštnosť predovšetkým nervovej sústavy
*v psychológii: vrodená skupina dispozícií alebo schopností umožňujúca dosiahnuť mimoriadne a špeciálne znalosti alebo zručnosti, pozri vloha (psychológia)

## Externé odkazy
*
Logický význam

**Logický význam** je dôležitý významový útvar, ktorý tvorí ten význam slova alebo ten
konštituent významu slova, od ktorého závisí správnosť usudzovania.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Hypotetický výrok

**Hypotetický výrok** je v tradičnej logike spojenie výrokov, v ktorom dva výroky sú navzájom spojené logickou konštantou *ak,... tak*. Hypotetický sa nazýva tento výrok preto, lebo druhá časť výroku je podmienená jeho prvou časťou. Formu hypotetického výroku ma prevažná časť prírodných zákonov. V predikátovej logike sa zapisuje pomocou všeobecného kvantifikátora výrokových funkcií a implikácie. Príklad: Pre všetky x platí: Ak x je kov, tak z toho vyplýva, že x je
elektricky vodivé.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Význam mena

**[[Význam]] mena** je poľudšťujúca prítomnosť toho, čo meno označuje, vo vedomí.

## Externé odkazy
* 
Kategória:Sémantika
Vedecký významový útvar

**Vedecký významový útvar** je kognitívny významový útvar generovaný v rámci vedy, napríklad sociologický významový útvar.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj

*významový útvar

Kategória:Veda
Učenie o dvojakej pravde

**Učenie o dvojakej pravde** alebo **teória dvojakej pravdy** je učenie o vzájomnej nezávislosti právd filozofie a teológie, ktoré vzniklo v stredoveku.

Jeho cieľom bolo oddeliť vedu od náboženstva. Najvýraznejšie bolo učenie o dvojakej pravde sformulované v arabskej filozofii, napr. Ibn Rušd sa domnieval, že filozofické pravdy sú neprijateľné pre teológiu a teologické pravdy neprijateľné pre filozofiu. Zástancami učenia o dvojakej pravde bol averroizmus, stredoveký nominalizmus (John Duns Scotus, William Occam) a v období renesancie napr. Pietro Pomponazzi.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Teologické pojmy
Kategória:Epistemológia