Koncil v Aachene (809)

**Koncil v Aachene**, tiež **Aachenská synoda**, bolo zhromaždenie franských teológov v novembri roku 809. Zvolal ho Karol Veľký s cieľom preukázať ortodoxnosť vsuvky *[[Filioque]]*, a tak prinútiť vtedajšieho pápeža Leva III., aby uznal záväznosť tejto dogmatickej formulácie pre celú cirkev.

## Historický kontext
V roku 381 bol počas Prvého konštantínopolského koncilu sformulovaný text Vyznania viery, ktoré neskôr vošlo do dejín pod názvom *[[Nicejsko-carihradské vyznanie viery]]*. V čase konania synody v Aachene bol text tohto *Kréda* akýmsi jednotiacim prvkom celého kresťanstva.

Efezský koncil v roku 431 zakázal akýmkoľvek spôsobom meniť text *Vyznania viery*, Chalcedónsky koncil v roku 451 tento zákaz ešte doplnil a sprísnil.

V najzápadnejšej časti Európy, vo Vizigótskom kráľovstve na území dnešného Španielska, sa v boji proti arianizmu kvôli zdôrazneniu rovnakej podstaty Syna a Otca zaviedla do Vyznania viery formulácia, že Duch Svätý vychádza z Otca *aj Syna* (*Filioque*).

Do akej miery Toledské koncily reflektovali dogmatickú vsuvku *Filioque*, nie je celkom jasné. Faktom však zostáva, že v iných súdobých západných textoch sa *Filioque* resp. obdobná formulácia nachádzajú pomerne často, ako príklad možno uviesť tzv. *[[Athanasianum]]* (… Spiritus Sanctus a Patre *et Filio*: non factus, nec creatus, nec genitus, sed procedens …).

Okolo roku 807 vypukol spor: grécki mnísi v Jeruzaleme obvinili franských mníchov kvôli vsuvke *[[Filioque]]* z herézy. Frankovia sa následne obrátili na rímskeho pápeža Leva III. s prosbou o zaujatie stanoviska k tejto záležitosti. Tvrdili, že Vyznanie viery so vsuvkou *[[Filioque]]* prvýkrát počuli na cisárskom dvore v Aachene, ale v konečnom dôsledku aj tak nehovorí nič iné než *Athanasianum*.

Pápež Lev III. nariadil franským mníchom, aby v liturgii používali doslovné znenie Nicejsko-carihradského vyznania viery, schváleného autoritou Prvého konštantínopolského ekumenického koncilu. Zároveň informoval o celej záležitosti aj cisára Karla Veľkého.

## Reakcia Karla Veľkého
Karol Veľký vzápätí poveril najvýznamnejších teológov svojej ríše, aby písomne vypracovali apológie *[[Filioque]]*. Nasledujúci zoznam ponúka prehľad výsledkov práce týchto teológov:
* Arno zo Salzburgu: *Testimonia ex sacris voluminibus collecta*
* Smaragd zo Saint-Mihiel: *Epistula de processione Spiritus Sancti*
* Theodulf z Orléansu: *Libellus de processione Spiritus Sancti*
* Heito z Bazileji: *Testimonia de processione Spiritus Sancti*
* Adalwin z Regensburgu: *Testimonia de aequalitate Spiritus Sancti cum Patre et Filio seu de processione Eius ex Ambobus*

Aachenská synoda v novembri 809 napokon vydala tzv. *Decretum Aquisgranense*, ktorý sa v problematike *[[Filioque]]* z podstatnej časti opiera práve o argumenty Arna zo Salzburgu. Do Ríma sa *Decretum Aquisgranense* dostal až začiatkom roku 810.

## Výsledok a následky
O prijatí *Decretum Aquisgranense* pápežom Levom III. nám podáva správu protokol *Ratio de symbolo fidei inter Leonem III Papam et missos Caroli Imperatoris*. Z tohto spisu sa dozvedáme, že Lev III. síce sympatizoval s apológiou *[[Filioque]]*, no rázne odmietol akúkoľvek zmenu textu Nicejsko-carihradského vyznania viery. Na znak tohto svojho principiálneho postoja nechal neskôr pápež pripevniť na vstupnú bránu Chrámu sv. Petra stále platný, pôvodný latinský a grécky text Vyznania viery.

Franská cirkev však naďalej – proti vôli pápeža – používala vo Vyznaní viery vsuvku *[[Filioque]]*.

Do „liturgie mesta Ríma“, ktorá mala byť vzorom aj pre celý kresťanský svet, „*[[Filioque]]*“ oficiálne zaviedol až pápež Benedikt VIII. v roku 1014.

Dnes predstavuje vsuvka *[[Filioque]]* azda najväčšiu dogmatickú prekážku zjednotenia katolíckej cirkvi s nekatolíckymi cirkvami kresťanského Východu.

## Pozri aj
* Veni creator spiritus

## Literatúra
* BÖHNKE, Michael – KATTAN, Assaad Elias – OBERDORFER, Bernd (ed.). *Die Filioque-Kontroverse.* *Historische, ökumenische und dogmatische Perspektiven 1200 Jahre nach der Aachener Synode.* Freiburg: Herder Verlag, 2011. ISBN 978-3-451-02245-6.
* BORGOLTE, Michael. *[http://www.mgh-bibliothek.de/dokumente/b/b059931.pdf Papst Leo III., Karl der Große und der Filioque-Streit von Jerusalem.]* In: *Byzantina 10.* 1980. S. 401 – 427.
* WILLJUNG, Harald. *[http://www.dmgh.de/de/fs3/object/display/bsb00000640_00002.html?context=%22Helmut+Boese%22&leftTab=toc&sortIndex=020:040:0002:020:02:00 Das Konzil von Aachen 809.]* In: *Monumenta Germaniae Historica.* **Concilia.** (Tomus II, Supplementum II). Hannover: Hahnsche Buchhandlung, 1998.

## Externé odkazy
* http://www.geschichtsquellen.de
* http://www.aachener-geschichtsverein.de 
* https://scholarworks.iu.edu
* http://www.archaeologie-online.de 

## Zdroj

Kategória:Koncily
Kategória:Aachen
Kategória:809