Repa obyčajná

**Repa obyčajná** (zriedkavo: *mangold*; zastarano: *manholt*, *cvikla obecná*, *cvikla* , *červená repa*; lat. *Beta vulgaris*) je druh zeleniny z rodu repa (*Beta*).  

Repa obyčajná vo väčšine súčasných systémov pozostáva z približne dvoch divých poddruhov (jeden z nich sa volá repa obyčajná prímorská) a z jedného pestovaného poddruhu, ktorý sa skladá z taxónov mangold, kŕmna repa, cukrová repa a cvikla. Uvedené pestované taxóny sa delia na veľké množstvo kultivarov. Pestovaná repa obyčajná sa využíva ako koreňová zelenina, listová zelenina, kŕmna plodina či technická plodina.  

## Charakteristika
Repa obyčajná je dvojročná rastlina. V 1. roku sa vytvorí buľva a z buľvy vyrastajúca listová ružica, pričom buľva (=koreň v širšom zmysle) vzniká zhrubnutím a zdužinatením troch častí rastliny:
*spodnej časti stonky (t.j. stonky v užšom zmysle, čiže stonky bez hypokotylu), t.j. epikotylu (výsledok je tzv. hlava buľvy), 
*hypokotylu (výsledok je tzv. krk buľvy, čo je - jednoducho povedané - nadzemná časť toho, čo voľným okom vyzerá ako zhrubnutý koreň),
*koreňa v užšom zmysle (to je všetko to, čo je pod zemou).
V 2. roku vznikne kvetonosná stonka s metlinou klbkovitých drevnatejúcich súkvetí. U mangoldu a u divých poddruhov repy obyčajnej je buľva veľmi tenká, čiže vyššie spomínané zhrubnutie a zdužinatenie je veľmi malé až žiadne. 

Využitie jednotlivých typov pestovanej repy obyčajnej (t.j. taxóny repy obyčajnej pravej):
*Mangold sa pestuje kvôli konzumácii listov alebo listových stopiek ľuďmi, 
*Kŕmna repa slúži ako krmivo hovädzieho dobytka či ovcí (ale listy môžu konzumovať aj ľudia), 
*Z cukrovej repy sa využíva buľva na výrobu cukru a celá rastlina ako krmivo, 
*Z cvikly (t.j. červenej repy) konzumujú ľudia buľvu.

Dejiny jednotlivých typov pestovanej repy obyčajnej:
*Mangold je asi najstarší z pestovaných taxónov. Zrejme vznikol na Strednom Východe okolo roku 8500 pred Kr. z divého poddruhu známeho ako repa obyčajná prímorská (*Beta vulgaris* subsp. *maritima*). Doložený je napr. v starovekom Egypte 3500 pred Kr., v Sýrii 1200 pred Kr., v starovekom Grécku 1000 pred Kr. a v starovekej Číne 600 pred Kr..
*Kŕmna repa možno pochádza už zo starovekého Grécka, ale každopádne je v Európe doložená najneskôr od prelomu stredoveku a novoveku. Podľa jednej verzie sa kŕmna repa vyskytovala v Nemecku už najneskôr na konci stredoveku, podľa inej verzie sa rozšírila v 15. storočí zo Španielska (kam ju svojho času priniesli Arabi) do Holandska a odtiaľ v druhej polovici 16. storočia do časti Nemecka. Faktom však je, že na ostatné územia Nemecka sa kŕmna repa rozšírila až v priebehu 18. stor. a na konci 18. storočia odtiaľ do Francúzska, Čiech a ostatnej strednej Európy. Do Anglicka sa kŕmna repa dostala takisto až na konci 18. stor., pravdepodobne z Flámska. Zhruba do polovice 18. storočia sa kŕmna repa obyčajne nepoužívala ako krmivo, ale ju (celú) konzumovali ľudia. 
*Prvá cukrová repa vznikla až koncom 18. storočia, konkrétne v Sliezsku, bežnou sa stala až v 1. polovici 19. storočia.
*Cvikla je doložená už v Rímskej ríši, jej presný pôvod je neznámy.

## Systematika
druh repa obyčajná A [zriedkavo: mangold A; zastarano: manholt A/cvikla obecná/cvikla A/červená repa A] (lat. *Beta vulgaris* A):
*poddruh ''Beta vulgaris'' subsp. ''adanensis'' - dnes niekedy považovaná za samostatný druh *[[Beta adanensis]]*; staršie považovaná za súčasť poddruhu *Beta vulgaris* subsp. *maritima*
*poddruh repa obyčajná prímorská/repa prímorská/prímorská repa/repa divá (*Beta vulgaris* subsp. *maritima*) - dnes niekedy považovaná za súčasť poddruhu *Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* A; staršie považovaná buď za samostatný druh *Beta maritima* A, alebo za samostatné druhy *Beta maritima* B, repa vytrvalá (*Beta perennis*) a *Beta orientalis* (=*Beta beng(h)alensis*); staršie často zahŕňala aj dnes samostatný druh *[[Beta macrocarpa]]* (alternatívne bola macrocarpa v rámci Beta vulgaris obsiahnutá ako samostatný poddruh *Beta vulgaris* subsp. *macrocarpa*)
*poddruh repa obyčajná pravá/repa pravá (*Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* A [alebo zastarano subsp. *sativa*]) - zahŕňa všetky pestované taxóny repy obyčajnej; niekedy považovaná za samostatný druh repa obyčajná B (*Beta vulgaris* B/*Beta sativa*) alebo za súborný druh repa obyčajná B (*Beta vulgaris* agg.):
** repa obyčajná pravá zeleninová/repa obyčajná zeleninová/repa zeleninová/mangold B [zastarano: manholt B]/špenátová repa A/repa obyčajná špenátová A/listová repa/zriedkavo: repa sicílska/cvikla listová/repa obyčajná cvikla/repa cvikla/staršie: cvikla mangold/staršie:cvikla B [zastarano: cvikla obecná cvikla] (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris*] convar. *vulgaris* [alebo convar. *cicla* alebo var. *cicla* A alebo Skupina Cicla A]/*Beta vulgaris* subsp. *cicla* A) - ojedinele uvádzaná ako samostatný druh *Beta cicla* (zastarané varianty: *Beta cycla*, *Beta sicla*, *Beta sicula*, *Beta cicula*) A/*Beta hortensis* A/*Beta alba* A/*Beta vulgaris* C (V dávnejšej minulosti u niektorých autorov existoval taxón *Beta cicla* B [resp. *Beta vulgaris* subsp. *cicla* B]/*Beta hortensis* B/*Beta alba B*,  ktorý zahŕňal nielen mangold A, ale aj kŕmnu repu a prípadne aj cukrovú repu B, t.j. išlo o opak červenej repy, čiže taxónu *Beta vulgaris* E):
*** mangold C/špenátová repa B/repa obyčajná špenátová B/repa obyčajná pravá zeleninová špenátová (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *vulgaris*] Skupina Cicla B [alebo var. *cicla* B alebo (pro)var. *vulgaris* alebo var. *hortensis* alebo var. *lustensis* alebo var. *angustinervia* alebo var. *communis*]/ *Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* B [alebo subsp. *cicla* C]):
**** s bielym povrchom koreňa (f. *virescens*/f. *alba*/f. *cicla*)
**** so žltým (či oranžovým) povrchom koreňa (f. *luteola*/f. *lutescens*/f. *flavescens*)
**** s červeným povrchom koreňa (f. *vulgaris*/f. *rubra*/f. *purpurascens*)
**** so zvlnenými listami (f. *crispa*; zastarano *Beta crispa*/ *Beta vulgaris* var. *crispa* A) - táto forma sa alternatívne považuje za súčasť predchádzajúcich troch foriem
*** stopkový mangold/stopková repa/špargľová repa/repa obyčajná pravá zeleninová špargľová (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *vulgaris*] Skupina Flavescens [alebo (pro)var. *flavescens* alebo var. *macropleura* alebo var. *latinervia* alebo var. *crispa* B]/ *Beta vulgaris* subsp. *flavescens*) - zastarano niekedy uvádzaný ako samostatný druh *Beta chilensis*/*Beta brasiliensis*/*Beta italica* A:
**** s bielou listovou čepeľou (f. *leucopleura* [et *macropleura*]/f. *alba*)
**** so žltou (či oranžovou) listovou čepeľou (f. *flavescens*/f. *chrysopleura*/f. *xanthopleura*/f. *lutescens*)
**** s červenou listovou čepeľou (f. *rhodopleura* [et *phoenicopleura*]/f. *rubescens*/f. *incarnata*)
**** s viacfarebnou listovou čepeľou (f. *variocicla*)
** repa obyčajná pravá kŕmna/repa obyčajná kŕmna A/repa kŕmna A/repa koreňová [zastarano: cvikla obecná repová/burák A/cvikla C/botvina/kvaka/nepresne: cukrová repa A (cukrovka A)] (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris*] convar. *crassa* A [alebo convar. *vulgaris* alebo var. *rapacea* A alebo var. *rapa* A]/ *Beta vulgaris* subsp. *esculenta* A [alebo subsp. *rapacea* A alebo subsp. *vulgaris* C]) -  ojedinele uvádzaná ako samostatný druh *Beta vulgaris* D/*Beta rapacea*/*Beta rapa* A/*Beta esculenta*/*Beta crassa* A:
***s primárne bielym vnútrom buľvy - 1. Vnútro buľvy (teda dužina) može byť často namiesto bielej skôr žltkasto-zelenkasté a ojedinele inej farby (žlté či červené - pozri nižšie). 2. Hoci dnes tento taxón nemá vedecké meno (ale porov. Doplnkovú informáciu č. 4), do začiatku 19. stor. išlo v podstate o kŕmnu repu v širšom zmysle, pretože do začiatku 19. stor. bola cukrová repa ešte novinkou a spravidla sa uvádzala zahrnutá do kŕmnej repy (lat. názvy boli napr. *Beta vulgaris* var. *alba* A či *Beta alba* C; porov. aj Doplnkovú informáciu č. 2):
**** kŕmna repa/repa obyčajná kŕmna B/repa kŕmna B/repa obyčajná pravá kŕmna zeleninová  (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *crassa*] Skupina Crassa [alebo Skupina *Rapacea* alebo (pro)var. *crassa* alebo convar. *crassa* B alebo var. *rapacea* B alebo var *rapa* B alebo var. *burgundica* alebo var. *alba* B]/ *Beta vulgaris* subsp. *crassa* [alebo subsp. *rapacea* B]) - zastarano niekedy uvádzaná ako samostatný druh *Beta alba* D/*Beta burgundica*/*Beta crassa* B/nesprávne: *Beta altissima* A (Pozri doplnkovú informáciu č. 6); vnútro buľvy je štandardne biele či žltkasto-zelenkasté, ojedinele žlto-bielo pruhované až žlté (napr. kultivar Golden Tankard) alebo červeno-bielo pruhované až červenkasté; z iného hľadiska sa rozlišuje kŕmna repa:
***** s bielym povrchom buľvy (f. *crassa*/f. *alba*/f. *globosa* et *depressa*; po slovensky: repa obyčajná pravá kŕmna zeleninová sladkastá)
***** so žltým (či oranžovým) povrchom buľvy (f. *lutea*/f. *lutescens*/f. *xanthina*/ [oranžová:] f. *aurantia*)
***** s červeným povrchom buľvy (f. *incarnata*/ f. *rosea*/ f. *rubidus*; po slovensky: repa obyčajná pravá kŕmna zeleninová ružovkastá)
**** cukrová repa B/repa cukrová A/cukrovka B/repa obyčajná pravá cukrová A/repa obyčajná cukrová A/repa obyčajná pravá kŕmna cukrová A (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *crassa*] Skupina Altissima [alebo (pro)var. *altissima* alebo convar. *altissima* Pozri Doplnkovú informáciu č. 6/ *Beta vulgaris* subsp. *altissima* [alebo subsp. *saccharifera*]) - zastarano niekedy uvádzaná ako samostatný druh *Beta altissima* B/*Beta saccharifera*/*Beta rapa* B/*Beta silesiaca*/*Beta alba* E; vnútro buľvy je štandardne biele či žltkasto-zelenkasté, ojedinele žlté alebo červené, zatiaľ čo povrch buľvy môže byť biely resp. žltkastý (f. *altissima*) či čierny (f. *nigra*), zriedkavo žltý či červený, z iného hľadiska sa rozlišuje:
***** cukrová repa C/repa cukrová B/cukrovka C/repa obyčajná pravá cukrová B/repa obyčajná cukrová B/repa obyčajná pravá kŕmna cukrová B (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris*] var. *altissima* f. *saccharifera*/*Beta vulgaris* subsp. *altissima* var. *saccharifera*/ resp. latinské názvy uvedené vyššie pre cukrovú repu B)
***** repa polocukrová/polocukrovka (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris*] var. *altissima* f. *semisaccharifera*/*Beta vulgaris* subsp. *altissima* var. *semisaccharifera*) - alternatívne zaraďovaná ako podskupina kŕmnej repy (t.j. Skupiny Crassa); v súčasnosti sa už takmer nepestuje
*** s primárne nebielym vnútrom buľvy (sekundárne však môže byť biele - pozri nižšie), t.j. jediný taxón: 
****cvikla D/repa obyčajná cviklová/repa pravá cviklová/repa cviklová/repa obyčajná pravá cviklová/repa obyčajná pravá kŕmna cviklová/červená repa B/repa červená/jedlá repa/repa obyčajná jedlá/červená šalátová repa/červená repa šalátová/šalátová repa/repa šalátová/zriedkavo: záhradná repa [zastarano: baršč, zastarano alebo ľudovo: červená cvikla A]  (*Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *crassa*] Skupina Conditiva [alebo Skupina Vulgaris alebo (pro)var. *conditiva* alebo convar. *conditiva* alebo var. *vulgaris* alebo var. *rubra* non Linnaeus alebo convar. *cruenta*]/*Beta vulgaris* subsp. *esculenta* B [alebo subsp. *rubra* non Linnaeus alebo subsp. *conditiva* alebo subsp. *vulgaris* D]) - zastarano niekedy uvádzaná ako samostatný druh *Beta vulgaris* E/*Beta rubra* non Linnaeus A/*Beta hortensis* C/*Beta conditiva*/*Beta cruenta*/*Beta italica* B:
******delenie najmä podľa farby vnútra buľvy*:
****** s červeným vnútrom buľvy (f. *conditiva*; zastarano: *Beta rubra* non Linnaeus B; po slovensky ľudovo červená cvikla B)
****** s červeno-bielo pruhovaným vnútrom buľvy (f. *zonata*; zastarano: *Beta zonata*) - takéto vnútro buľvy alternatívne vzniká ako porucha pri pestovaní formy *conditiva*
****** s bielym vnútrom buľvy (latinský názov nie je; po slovensky ľudovo biela cvikla/biela repa (porov. Doplnkovú informáciu č. 2)) - táto forma bola v minulosti zriedkavá (i keď sa v náznaku spomína už v roku 1806); biele vnútro buľvy alternatívne vzniká ako porucha pri pestovaní formy *conditiva* alebo formy *lutea*
****** so žltým (či oranžovým) vnútrom buľvy, prípadne s náznakmi bledých pruhov (f. *lutea*/f. *lutescens*/f. *xantha* et *pusilla*; zastarano: *Beta lutea*/*Beta lutea major*/*Beta flava*) - niekedy uvádzané ako samostatný taxón vedľa cvikly D, a to pod názvom *Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *crassa*] (pro)var. *lutea*; po slovensky repa obyčajná pravá kŕmna žltá/repa žltá/žltá repa/zlatá repa/žltá cvikla/zlatá cvikla; pozri aj Doplnkovú informáciu č. 1
****** ozdobná forma s kovovo sa lesknúcimi listami (f. *metallica*)
****** ozdobná forma s úzkymi, dlhým, červenými listami (f. *dracaenaefolia*)
******delenie najmä podľa farby listov:*
******s tmavozeleno-červenými listami (var. *atrorubra*)
******s červenými listami (var. *rubrifolia*)
******so zelenými či tmavozelenými listami (var. *viridifolia*)
******so zeleno-žltými listami (latinský názov nie je) - takéto listy má forma *lutea*
******delenie podľa tvaru buľvy:* rozlišujú sa a) buď formy: f. *globosa*, f. *longa* a f. *semilonga*, b) alebo formy: f. *globosa*, f. *longa*, f. *conica*, f. *cylindrica*, f. *ovalis*, f. *depressa*.

*Vysvetlivka: Znak / oddeľuje úplné synonymá. Písmeno A, B, C... pomocne označuje rôzne významy toho istého názvu.*

### Doplnkové informácie
Technická poznámka: Slová "Doplnkové informácie" tu majú podobu nadpisu, aby sa na ne dali presmerúvať články.

1. Žltá repa môže byť:
:a) žltá cvikla D, t.j. (vyššie uvedený) taxón *Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *crassa*] (pro)var. *conditiva* f. *lutea*/ *Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris*] (pro)var. *lutea* [t.j. lutea podľa Lam. et DC. 1805]/historicky *Beta lutea*/historicky *Beta lutea major* (pozri vyššie) 
:b) kŕmna repa so žltým povrchom buľvy, t.j. (vyššie uvedený) taxón *Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *crassa*] (pro)var. *crassa* f. *lutea* [t.j. lutea podľa Hegi 1912, pričom ako autor sa často nesprávne uvádza DC.]
:c) nepresne: predchádzajúce dva významy spolu, t.j. súhrnné označenie žltej cvikly D a kŕmnej repy so žltým povrchom buľvy
:d) historicky: súhrnné označenie žltej cvikly D a stopkového mangoldu so žltou listovou čepeľou (t.j. mangoldu s lat. názvom *Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *vulgaris*] (pro)var. *flavescens* f. *flavescens*) 
:*Názov žltá repa má aj významy mimo témy tohto článku, znamená totiž ľudovo aj:*
:e) kvaka (=kapusta repková kvaková);
:f) historicky: mrkva;
:g) historicky: paštrnák.

2. Biela repa (zastarano vo významoch a, b, c, e, f aj: manholt biely) môže byť:
: a) (i) sliezska biela cukrovka/biela sliezska cukrovka  (dobové lat. názvy: *Beta alba* F/ *Beta vulgaris* subsp. [alebo var.] *alba*) resp. novšie zodpovedajúca biela forma cukrovej repy , (ii) prípadne akákoľvek cukrová repa B (dobový lat. názov *Beta alba* E [t.j. alba podľa Langethal 1858]);
: b) (i) kŕmna repa s buľvou, ktorá je na povrchu biela (a teda nie žltá ani červenkastá) (lat. *Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* (con)var. *crassa*] f. *alba* [alebo f. *crassa*] [t.j. alba podľa DC. alebo podľa Gürke]/ *Beta alba* G), (ii) prípadne akákoľvek kŕmna repa (*Beta alba* D) ;
: c) historicky: kŕmna repa a cukrová repa (dobový názov *Beta vulgaris* [var.] *alba*, vyššie uvedené *Beta alba* C)
: d) neologizmus: biela cvikla, t.j. cvikla D s bielym vnútrom (a povrchom) buľvy
: e) biela forma mangoldu B  (lat. *Beta vulgaris* [subsp. *vulgaris* convar. *vulgaris*] f. [alebo subsp. alebo var.] *alba* [t.j. alba podľa Lam. et DC. 1805 alebo podľa Döll 1843]/*Beta alba* H);
: f) historicky: vyššie uvedené *Beta alba* A alebo B, t.j. biela repa ako opak červenej repy
:*Názov biela repa má aj významy mimo témy tohto článku, znamená totiž aj:*
: g)  okrúhlica (=kapusta poľná pravá);
: h)  kvaka (=kapusta repková kvaková) .

3. Burgundská repa/burgundica/burgundia/burgyňa (po česky aj burgundka) je kalk nemeckého slova Burgunderrübe (resp. v skrátenej podobe aj prevzatie rakúskeho variantu Burgunda) a v historických textoch sa takto označuje nejaký typ repy obyčajnej. Podľa rôznych zdrojov je to konkrétne: 
:a) nejaký podtyp kŕmnej repy (staršie lat. *Beta sylvestris*), v závislosti od zdroja uvádzaný ako: (i) biely, (ii) bledočervený či žltý, (iii) žltý (žltý podtyp je zhodný s taxónom žltá repa - pozri vyššie); 
:b) kŕmna repa, 
:c) repa obyčajná pravá kŕmna (prípadne okrem cvikly D) (niekedy uvádzaná pod lat. názvom *Beta burgundica* resp. *Beta vulgaris* var. *burgundica*); 
:d) sliezska biela cukrovka (pozri vyššie), prípadne akákoľvek cukrová repa B;
:e) (nejasne) cvikla D.

4. Súčasné ľudové (nárečové) názvy kŕmnej repy (t.j. Skupina Crassa) a/alebo cukrovej repy (v niektorých prípadoch aj cvikly D, čiže celej repy obyčajnej pravej kŕmnej) sú:
: - burgyňa (slovo burgyňa alternatívne znamená červený melón), burgunica, burgonica, burgunda, borgunda, burbunda, burgundia, borgondia, burbungia, burgondia, burdia, burguľa, burbuľa, bumbura, bumburica (Tieto názvy sú odvodené z vyššie spomínaného výrazu burgundská repa. O slove byrgyňa a burgundia pozri aj vyššie); 
: - runkľa, runkla, rumkla, rungľa, rumpľa  (Tieto názvy sa vyskytujú najmä na východnom Slovensku. Alternatívne tieto názvy znamenajú kvaku. Tieto názvy sú odvodené z nem. slova Runkel(rübe), ktoré v (a) minulosti znamenalo buď kŕmnu a cukrovú repu B (prípadne vrátane cvikly D), alebo len cukrovú repu B, alebo všetku (pestovanú) repu obyčajnú, zatiaľ čo (b) dnes skôr znamená len kŕmnu repu.); 
: - futrovka, futrovica, futrová repa, futrová cvikla, futrová burgyňa (Tieto názvy sú odvodené z nemeckých slov Futter resp. Futterrübe = krmivo resp. kŕmna repa.); 
: - cvikla E (Výskyt na Záhorí) 
: - repa (Výskyt v užských nárečiach). 

5. *[[Beta nigra]]* (doslova "repa čierna", dobový slovenský názov však znel manholt č(i)erny) je pojem používaný v textoch od staroveku do 18. storočia po Kr. Označuje sa ním:
: a) podskupina mangoldu B (t.j. Skupiny Cicla) majúca tmavozelené listy
: b) podskupina cvikly D (t.j. Skupiny Conditiva) majúca tmavočervenú buľvu (synonymum: *Beta rubra vulgaris*), alebo alternatívne podskupina cvikly D majúca pretiahnutú bledočervenú či tmavočervenú buľvu (synonymum: *Beta nigra romana*), alebo alternatívne akákoľvek cvikla D.

6. Názvy obsahujúce prívlastok *altissima*, napr. názov *Beta altissima*, sa v minulosti (napr. u Polívku) nesprávne používali na označenie kŕmnej repy -vysvetlenie porov. napr. v Helm 1957.

7. Cvikla F je zastaraný slovenský názov celého rodu *Beta* (dnešný názov tohto rodu je: repa).

8. Hoci latinské slovo *cicla* (zastarano: *cycla*, *sicla*, *sicula*, *cicula*) a slovanské slovo cvikla podobne znejú (nie je isté, či aj majú spoločný pôvod), v súčasnej slovenčine (ako vidno aj vo vyššie uvedenom systéme) to, čo sa dnes najčastejšie po slovensky označuje názvom cvikla (t.j. cvikla D, čiže červená repa) nie je zhodné s tým, čo má latinský vedecký názov *cicla* (t.j. mangold B).

9. "Provar." znamená provarieta. Provarieta je ekvivalent pojmu varieta (staršie: odroda), ktorý niektorí autori používajú pri klasifikácií pestovaných rastlín.

## Iné projekty

## Poznámky


## Zdroje

Kategória:Láskavcovité
Kategória:Koreňová zelenina