Edith Steinová

**Edith Steinová**, rehoľným menom **Terézia Benedikta od Kríža** (* 12. október 1891, Vroclav&nbsp;–&nbsp;† 9. august 1942, nacistický koncentračný tábor Auschwitz-Birkenau), bola nemecko-židovská filozofka, bosá karmelitánka, mučenica katolíckej cirkvi, vyhlásená za svätú a za spolupatrónku Európy. Podľa katolíckeho kalendára sa jej sviatok slávi 9. augusta.

## Študentka a konvertitka
Narodila sa ako posledné z jedenástich detí na sviatok Jom kipur roku 1891 v ortodoxnej židovskej rodine v pruskom, neskôr nemeckom Vroclave. Už v roku 1904 (ako štrnásťročná) sa vzdala židovskej viery a vyhlásila sa za ateistku. Roku 1911 začala študovať na vroclavskej univerzite germanistiku a históriu, od roku 1912 sa stala žiačkou Edmunda Husserla na univerzite v Göttingene, neskôr pôsobila ako jeho asistentka na univerzite vo Freiburgu. V roku 1916 obhájila svoju dizertáciu na tému *O probléme empatie* (*Zum Problem der Einfühlung*). Ako žene jej neumožnili habilitovať sa ani u Husserla ani na iných univerzitách vtedajšieho Nemecka. V tomto období spoznala i Maxa Schellera a Romana Ingardena, ktorí jej ponúkli nový pohľad na vieru.

Zásadný obrat v jej živote nastal počas prázdnin roku 1921. Pri čítaní *Autobiografie* sv. Terézie z Ávily prežila vnútornú konverziu. 1. januára 1922 prijala krst a vstúpila do katolíckej cirkvi. Krátko nato zanechala miesto asistentky u Husserla a začala vyučovať na dievčenskej škole sestier dominikánok v Speyeri.

Pri práci na preklade spisu Tomáša Akvinského *O pravde* (*Quaestiones disputatae de veritate*) sa bližšie zoznámila s katolíckou filozofiou. Medzi rokmi 1927&nbsp;–&nbsp;1933 udržiavala čulé kontakty s benediktínskym opátstvom v Beuron. V roku 1932 začala ako docentka prednášať na Nemeckom inštitúte vedeckej pedagogiky (*Das Deutsche Institut für wissenschaftliche Pädagogik*) v Münsteri, ale po nástupe nacistického režimu roku 1933 musela miesto opustiť. Krátko nato napísala list pápežovi Piovi XI., aby Vatikán neprehliadal perzekúcie Židov a katolíkov, ktoré sa dejú v hitlerovskom Nemecku.

## Karmelitánka a filozofka
V roku 1934 vstúpila do karmelitánskeho kláštora v Kolíne nad Rýnom a prijala rehoľné meno *Terézia Benedikta od Kríža* (toto meno malo i symbolický význam „Terézia, požehnaná skrze kríž“). Tu napísala svoju metafyzickú prácu *Časné a večné Bytie* (*Endliches und ewiges Sein*), v ktorej sa pokúsila o syntézu tomistickej filozofie a Husserlovej fenomenológie.

Roku 1938 zložila večné sľuby, ale ešte v tom istom roku, 31. decembra, kvôli silnejúcemu útlaku židovského obyvateľstva odišla do kláštora v holandskom Echte. Tu pracovala na štúdii o sv. Jánovi z Kríža s názvom *Veda kríža* (*Kreuzeswissenschaft*). V roku 1940 Hitler obsadil i Holandsko a i tu začalo prenasledovanie židovského obyvateľstva. To vyvrcholilo v júli 1942 po zverejnení listu holandských biskupov proti nacistickému rasizmu, kedy sa prenasledovanie obrátilo i voči pokrsteným Židom.

V nedeľu 2. augusta 1942 ju v kláštore zatklo Gestapo, spolu s jej rodnou sestrou Rózou, ktorá ako konvertitka tiež vstúpila do karmelitánskeho rádu. Obe transportovali do koncentračného tábora Auschwitz-Birkenau (Osvienčim II&nbsp;–&nbsp;Brzezinka), kde zahynuli v plynovej komore pravdepodobne 9. augusta 1942.

Edith Stein sa stala prvou kanonizovanou židovského pôvodu. Za blahoslavenú ju vyhlásil pápež Ján Pavol II. 1. mája 1987 v Kolíne nad Rýnom. Ten istý pápež ju v nedeľu 11. októbra 1998 vyhlásil za svätú a súčasne za spolupatrónku Európy.

## Dielo Edith Stein
* *Život v židovskej rodine: Nedokončená autobiografická črta* 
* *Eseje o žene*
* *Problém empatie* (1917, dizertačná práca)
* *Možnosť a čin* (*Potenz und Akt*)&nbsp;–&nbsp;náčrt habilitácie
* *Bádanie sv. Tomáša Akvinského o pravde* (1931, preklad)
* *Husserlova fenomenológia a filozofia sv. Tomáša Akvinského* (1931, k Husserlovmu jubileu)
* *Časné a večné bytie* (1937)
* *Veda kríža. Štúdia o sv. Jánovi z Kríža* (nedokončené)
* *Svet a osoba*
* *Autoportrét v listoch. 1916&nbsp;–&nbsp;1942*

## Polemika
Už pri jej blahorečení sa ozvali hlasy zo strany niektorých židovských skupín, ktoré poukazovali na to, že považovaný za mučeníka a vyhlásený za svätého môže byť niekto, kto trpel a zomrel za svoju vieru. Edith Steinová však zomrela pre svoj židovský pôvod. Z katolíckeho hľadiska však okrem jej pôvodu hrala rolu i jej viera, ako aj fakt, že zomrela v dôsledku verejného zavrhnutia nacistického režimu zo strany holandskej cirkevnej hierarchie, a teda má právo nazývať sa mučenicou.

## List Edity Steinovej z roku 1933 pápežovi Piusovi XI.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Osobnosti z Vroclavu
Kategória:Nemeckí katolícki svätci
Kategória:Patróni Európy
Kategória:Kresťanskí filozofi
Kategória:Filozofi 20. storočia
Kategória:Nemeckí teológovia
Kategória:Obete holokaustu
Kategória:Väzni nacistických koncentračných táborov
Kategória:Mníšky
Kategória:Nemecké osobnosti židovského pôvodu
Kategória:Kanonizovaní Jánom Pavlom II.
Kategória:Blahorečení Jánom Pavlom II.
Kategória:Nemeckí vysokoškolskí pedagógovia
Kategória:Vyučujúci na Albert-Ludwigs-Universität Freiburg
Kategória:Osobnosti na nemeckých poštových známkach
Kategória:Katolícki svätci majúci sviatok 9. augusta