Vadžrajána

**Vadžrajána** (ďalšie názvy pozri nižšie) je jeden z hlavných smerov budhizmu. Sú to učenia, ktoré Budha Šákjamuni podľa tradície odovzdal predovšetkým v indickom Vaišálí žiakom, ktorí ho videli ako zrkadlo vlastnej mysle a stav budhu nepokladali za niečo vonkajšie. Základom pre učenia Vadžrajány sú učenia veľkého voza (mahájány). Je to cesta jogovej metódy budhizmu, ktorá sa v Indii rozšírila v 5. stor. až 10. stor. 

## Názvy
**Vadžrajána** (písmom dévanágarí: वज्रयान) je sanskritský slovný kmeň, sanskritský nominatív znie **vadžrajánam**; doslovný význam je: "nezničiteľné vozidlo", "hromové vozidlo" alebo "diamantová cesta". Ďalšie názvy sú: **vadžrajánový budhizmus, tantrajána(m), cesta tajnej mantry, mantrajána(m), mantramahájána(m), phalajána(m), diamantová cesta, diamantový voz, diamantové vozidlo, hromové vozidlo**. Cudzojazyčné názvy sú:  po tibetsky *rdo rje theg pa*, čín. 金剛乘 (pchin-jin: jīngāng chéng; slov. prepis: ťin-kang čcheng), a jap. 金剛乗 - kongódžó.

## Rozšírenie a školy
Vadžrajána je súčasťou tibetského budhizmu – je jadrom každej z jeho štyroch veľkých škôl (Ňingma, Kagjü, Sakjapa a Gelugpa). Tibetský budhizmus je rozšírený v Tibete, Bhutáne, severnej Indii, Nepále, juhozápadnej a severnej Číne, Mongolsku a niekoľkých častiach Ruska, a to v Burjatsku, Kalmyckej republike, Tuvianskej republike, Chabrovsku, oblasti Čita a v oblasti Amuru. Od konca šesdesiatych rokov 20. storočia sa vadžrajánový budhizmus postupne dostal aj do Európy a Severnej Ameriky.

## Úvod
Obsiahle náuky Budhu Šákjamuniho, ktorých je podľa tradície 84000, sa zvyčajne delia na štyri skupiny po 21000. Sú to:
* vinaja – pravidlá kláštorného života a zásady správania sa pre mníchov a mníšky, v tejto sekcii sú obsiahnuté aj anekdoty zo života Budhu.
* sútra – prednášky a poučenia Budhu a jeho blízkych žiakov na rôzne témy.
* abhidharma – učenia o javoch, sú založené na matriciach, krátkych výrokoch Budhu na danú tému a sú doplnené komentármi neskorších budhistických učencov. Zahŕňajú meditačné techniky. Rozbor a kategorizáciu  mentálnych i fyzikálnych javov ako aj  vysvetlenia ohľadom mechanizmov ich fungovania.

Tibeťania tieto prvé tri úrovne učení kvôli všeobecnému prehľadu väčšinou zahŕňajú pod spoločný názov sútra (tib. *mdo*, čítaj do), v preklade „vlákno", s významom „vodiaca niť".

## Tantra
Slovo tantra(m) (po tibetsky *rgyud* – čítaj gjü) znamená „tkať" alebo „plynúť". Toto pomenovanie sa vzťahuje na prirodzenosť každej bytosti, kde sa v kontinuu jej mysle striedajú povstávanie myšlienok s nekonceptuálnym stavom, z ktorého vznikajú a v ktorom zanikajú. 

O význame slova tantra pozri aj článok budhistický tantrizmus a rozlišovaciu stránku tantra.

Tantra je teda aj označenie pre texty tantrizmu (v našom prípade budhistického tantrizmu, presnejšie vadžrajány) a praktík, ktoré sú v nich opisované. Tantry sa podľa obsahu delia na korenné a vedľajšie, alebo komentárové. Korenná tantra obsahuje všeobecné vysvetlenie k jej jednotlivým témam a komentárové tantry dávajú podrobné vysvetlenia ku kľúčovým bodom jednotlivých tém, o ktorých pojednáva korenná tantra. Napríklad Hévadžratantra je korenná tantra a Mahámudrátilakatantra je jej komentárová tantra.

V rámci tibeto-indickej tradície sa vytvorilo viacero systémov členenia tantier. Najpoužívanejšie sú dva systémy kategorizácie: podľa tradície starých prekladov – Ňingma a podľa tradície nových prekladov – Sarma. Ňingma klasifikuje tantry do dvoch kategórií http://www.lotsawahouse.org/tibetan-masters/alak-zenkar/nine-yanas: 
* vonkajšie tantry védskeho rituálu, ktoré zahŕňajú tantry triedy kríja, čárja (ubhaja) a joga. Tieto tantry kladú väčší dôraz na vonkajší rituál a menší na vnútornú meditačnú techniku. Keďže ich vonkajšie rituály pripomínajú rituály védskych tradícií, napríklad očistný kúpeľ, obetovanie ohňa a podobne, nazývajú sa aj tantrami védskeho rituálu.
* vnútorné tantry zahŕňajúce tantry mahájoga, anujoga a atijoga. Tieto tantry kladú dôraz na meditáciu a rituál plní v nich len sekundárnu úlohu.
Sarma, klasifikuje tantry na nižšie, ktoré zodpovedajú trom triedam vonkajšej tantry ňingmy a vyššie – anuttarajogatantry, ktoré zodpovedajú mahajógatantre.

## Charakteristika vadžrajány
Vadžrajána tvrdí, že poskytuje urýchlenú cestu k osvieteniu. To je dosiahnuté použitím tantrických metód. Kým prax malej cesty a veľkej cesty môže viesť k dosiahnutiu osvietenia v priebehu niekoľkých kalp, tvrdí sa, že prax Vadžrajány vedie k tomuto výsledku za kratší čas, dokonca je to možné v priebehu jedného života. Budhisti Vadžrajány pritom netvrdia, že malá cesta a veľká cesta nie sú správne – v podstate sú učenia týchto tradícií považované za základy, na ktorých stavajú učenia Vadžrajány.

Metóda tantry je založená na náhľade, že naša vízia (tib. *snang*), teda náš spôsob prežívania sveta, je nečistý – je znečistený základnou nevedomosťou a piatimi z nej plynúcimi vášňami. Tieto sú zdrojom našej cyklickej existencie – sansáry, ktorá je plná utrpenia. Naproti tomu stav budhu – nirvána je čistou víziou, lebo už nie je znečistená piatimi vášňami, ale je nadaná piatimi múdrosťami. Esencia základnej nevedomosti a jej piatich vášní je rovnaká ako je u prvotnej múdrosti (tib.*ye shes*) a jej piatich aspektov. Preto je možné najprv nečistú víziu pretransformovať na čistú a v konečnom dôsledku prekročiť dualitu čistej a nečistej vízie a dosiahnuť tak osvietenie.   

Na tento účel slúži aplikácia meditačných techník, ktoré sa opierajú o: 
* vizualizáciu meditačného božstva (tib. *yi dam lha*) a jeho paláca – mandaly ako adeptovho vlastného čistého prebudeného buddhovského tela. Toto meditačné božstvo,
ale nemá nič spoločné so svetskými, či nadsvetskými bohmi náboženstiev, ide čiste o meditačnú metódu. Jidamové božstvo tak nie je niečim vonkajším ale je vyjadrením vlastného prebudeného stavu meditujúceho.
* recitáciu mantry ako adeptovej vlastnej prebudenej reči.
* meditáciu v nekonceptuálnom stave bdelého vedomia poza dualitu ako adeptovej prebudenej mysle.

Tieto metódy sú spoločné ako nižším, tak aj vyšším tantrám, špecifické metódy anuttarajoga a mahájoga tantier možno kategorizovať na dva prístupy, a to na cestu metód, cestu vhľadu. Cesta metód sa opiera predovšetkým o "schválne konanie" (tib. *brtul zhugs spyod pa*) a aplikáciu praxe energetických kanálov, vetrov a esenciálnych kvapiek (tib. *rtsa rlung thig le*). Cesta vhľadu sa opiera o meditáciu v stave poza dualistické koncepty. 

Esenciálnou metódou vadžrajány je prax gurujogy, kde sa adept identifikuje s prebudeným stavom učiteľa (san. *guru*, tib. *lama*) Výsledkom je trvalý stav osvietenia.

## Iné projekty

Kategória:Školy budhizmu
Kategória:Tibetský budhizmus