Viditeľné svetlo

**Viditeľné svetlo** (iné názvy: **svetlo, svetelné žiarenie, viditeľné žiarenie, viditeľné elektromagnetické žiarenie, svetelná radiácia**; ako časť elektromagnetického spektra aj: **viditeľné spektrum, svetelné spektrum, svetelné pásmo**; ako vlnenie aj: **svetelné** **vlny, viditeľné vlnenie**; pozri aj optické žiarenie) je elektromagnetické žiarenie, ktoré je vďaka svojej vlnovej dĺžke viditeľné ľudským okom, čiže žiarenie s vlnovou dĺžkou od 380 nm (alebo 300/350/400 nm) do 780 (alebo 700/750/760/800) nm. Fyziologický vnem, ktorý spôsobuje viditeľné svetlo v ľudskom oku, sa nazýva videnie.
## Základné vlastnosti

Tak ako elektromagnetické žiarenie vôbec, má aj viditeľné svetlo tak vlastnosti vlnenia, ako aj vlastnosti častice. 

Vzťah medzi frekvenciou svetla (elektromag. žiarenia) f a jeho vlnovou dĺžkou λ znie:

: c = f \lambda\;\!

pričom c je rýchlosť svetla vo vákuu.

O rýchlosti svetla pozri článok rýchlosť svetla.

## Rozsah viditeľného svetla
Rozsah vnímaných vlnových dĺžok je daný predovšetkým tým, že v oblasti viditeľného svetla je maximum elektromagnetického žiarenia zo Slnka dopadajúceho na zemský povrch.

Presné hranice rozsahu viditeľného svetla nemožno presne stanoviť, lebo sa môžu meniť v závislosti od pozorovateľa (človeka). Okrem toho treba poznamenať, že niektoré druhy živočíchov vnímajú rozsah iný - napríklad včely ho majú posunutý smerom ku kratším vlnovým dĺžkam (ultrafialové svetlo), naopak niektoré plazy vnímajú ako viditeľné aj infračervené žiarenie.

## Lom svetla

V rôznych prostrediach sa svetlo šíri rôznou rýchlosťou. Keď svetlo prechádza rozhraním medzi takýmito dvomi rôznymi prostrediami, spomaľuje sa (alebo zrýchľuje) a podlieha lomu. Spomalenie v danom prostredí oproti vákuu vyjadruje jeho absolútny index lomu.

Keď svetlo prechádza z vákua/materiálu do iného materiálu/vákua, frekvencia zostáva rovnaká, ale mení sa vlnová dĺžka. Keď lúč nedopadá kolmo na rozhranie, zmení sa aj uhol šírenia. Lom na šošovke sa využíva v okuliaroch, lupách, kontaktných šošovkách, mikroskopoch či refrakčných teleskopoch.

## Optika

Veda zaoberajúca sa štúdiom svetla a jeho interakcií s materiálom sa nazýva *optika

== Farba a vlnová dĺžka ==

Rôzne vlnové dĺžky mozog interpretuje ako [[farba (fyzika)|farby]], od [[červená|červenej]] s najväčšou vlnovou dĺžkou (780 nm), po [[fialová|fialovú]] s najmenšou vlnovou dĺžkou (380 nm).

Hneď vedľa viditeľného svetla sa nachádza *ultrafialové* (UV), smerom do kratších vlnových dĺžok, a *infračervené žiarenie'' (IR), smerom do dlhších vlnových dĺžok. Napriek tomu, že ľudia nevidia infračervené žiarenie, môžu ho cítiť receptormi v pokožke ako teplo.

## Meranie svetla
Nasledujúcimi veličinami opisujeme svetlo:
* jas
* osvetlenie (jednotka: lux)
* svetelný tok (jednotka SI: lúmen)
* svietivosť  (jednotka SI: kandela)

Svetlo opisujú aj:
* amplitúda,
* farba (alebo frekvencia), a 
* polarizácia.

## Zdroje svetla
* sálanie tepla (žiarenie čierneho telesa)
** žiarenie žiarovky
** slnečné svetlo
** žeravé pevné častice v plameňoch (oheň)
* atómová spektrálna emisia (emisie môžu byť stimulované alebo spontánne)
** laser a maser (stimulovaná emisia)
** LED
** plynové výbojky
* urýchlenie voľného nosiča prúdu (zvyčajne elektrónu)
* chemiluminiscencia
* fluorescencia
*fosforescencia
**katódové žiarenie
* bioluminiscencia
* sonoluminiscencia
* triboluminiscencia
* rádioaktívny rozpad
* anihilácia páru častica-antičastica

## Iné projekty

Kategória:Elektromagnetické žiarenie

Kategória:Optika