Sestry Mirabalové

náhľad|Patria, Minerva a María Teresa Mirabalové
[náhľad|Dom v [Salcedo (Dominikánska republika)|Salcede, v ktorom sestry Mirabalové žili v roku 1960, je v súčasnosti múzeum]]
**Sestry Mirabalové** () boli tri sestry, ktoré sa postavili diktatúre Rafaela Trujilla v Dominikánskej republike a podieľali sa na tajných protirežimných aktivitách. Všetky tri boli 25. novembra 1960 zavraždené.

## Sestry a ich rodina
* Patria Mercedes Mirabalová Reyesová (* 27. február 1924 – † 25. november 1960)
* Bélgica Adela Mirabalová Reyesová (* 1. marec 1925 – † 1. február 2014) – ako jediná zo sester sa do odboja nezapojila a zomrela prirodzenou smrťou.
* María Argentina Minerva Mirabalová Reyesová (* 12. marec 1926 – † 25. november 1960)
* Antonia María Teresa Mirabalová Reyesová (* 15. október 1935 – † 25. november 1960)

Sestry pochádzali z dobre zaistenej rodiny obchodníka a získali kvalitné vzdelanie. Predovšetkým Minerva vynikala svojou inteligenciou a dosiahla právnického vzdelanie na univerzite, ale licenciu na zavedenie právnickej praxe jej režim odmietol udeliť.

## Odbojová aktivita sestier
Generál Rafael Trujillo, prezývaný „El Jefe“, sa stal prezidentom po vojenskom puči v roku 1930, keď bol zosadený Horacio Vásquez, a Dominikánsku republiku premenil v jednu z najkrvavejších diktatúr 20. storočia. Jeho vláda bola plná represálií a v krajine silne vzrástla rasová diskriminácia, ktorú svojimi činmi podporoval. Na jeho príkaz bola uskutočnená aj obrovská rasová čistka, pri ktorej bolo zavraždených viac ako 20 000 haitských prisťahovalcov.

K prvému osobnému stretnutiu Mirabalových s autoritatívnym prezidentom Trujillom došlo v roku 1949, konkrétne na letnej záhradnej slávnosti. Prezidentovi sa tu zapáčila Minerva, avšak tá sa zviesť nenechala.  Keď potom rodina Mirabalových ešte pred koncom slávnosti odišla, Trujillo sa cítil dotknutý. Rodinu nechal sledovať a Minervu aj jej otca dal zatknúť.  Prezident svojej moci často zneužíval na absurdné zatýkanie, sestry sa ocitli za mrežami aj preto, že si nekúpili knihu o jeho osobe.

Sestry Mirabalové Trujillov režim ostro kritizovali a stali sa súčasťou odboja, tiež sa vydali za odporcu režimu.  Stali sa súčasťou opozičného hnutia zvaného Agrupación política de 14 junio (), ktoré svojím názvom odkazovalo na krvavo potlačený puč, o ktorý sa v roku 1959 neúspešne pokúsilo Hnutie za oslobodenie Dominikánskej republiky. Hnutie sa nebálo otvorene hovoriť o nelegálnych a brutálnych aktivitách dominikánskeho prezidenta.  Sestry Mirabalové neboli jedinými členkami zoskupenia, ale boli jeho výraznými osobnosťami. Získali si prezývku „Las Mariposas“ () a boli známe pre svoj obdiv ku kubánskemu revolucionárovi Fidelovi Castrovi.

Pre svoje aktivity boli tŕňom v oku prezidenta a jeho režimu a opakovane boli väznené, rovnako ako ich manželia a ďalší členovia hnutia.

## Smrť
Dňa 25. novembra 1960 sa sestry vracali z návštevy svojich manželov vo väzení pri meste Puerto Plata, keď ne bol spáchaný nariadený atentát. Trujillov pobočník Peña Rivera a jeho muži najprv zastavili svoje auto, potom ich aj s riaditeľom Rufinom de la Cruz škrtili a ubili na smrť. Vraždu sa potom pokúsili zamaskovať, že telá posadili späť do auta a to nechali zísť zo zrazu, aby ich smrť vyzerala ako nehoda.

Verziu, že by mohlo ísť o nehodu, ale spoločnosť neverila a udalosť odštartovala obdobie protestov proti generálovej vláde. Vrahovia sa k svojim činom priznali až po Trujillovej smrti v máji 1961, na ktorej sa podieľali bývalí predstavitelia režimu a vysokí dôstojníci s podporou americké tajnej služby CIA. „El Jefe“ sa stal obeťou atentátu, čím sa skončila jeho viac ako tridsaťročná vláda v Dominikánskej republike.

### Odkaz sestier Mirabalových
Sestry Mirabalové sú dodnes symbolom ľudového aj feministického odporu proti bezpráviu. Deň, keď boli sestry Mirabalové na príkaz Rafaela Trujilla zavraždené, bol na ich počesť rezolúciou Valného zhromaždenia OSN ustanovený 25. november Medzinárodným dňom za odstránenie násilia páchaného na ženách.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Dejiny Dominikánskej republiky
Kategória:Obete atentátov
Kategória:Odboj
Kategória:Politickí väzni