open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
San Ġiljan

**San Ġiljan** () je prímorské mesto, letovisko a správne stredisko rovnomennej lokálnej oblasti vo Východnom regióne na Malte. Nachádza sa asi 9 km severozápadne od Valletty a je súčasťou jej aglomerácie. V roku 2019 tu žilo 13 792 obyvateľov, vďaka čomu je San Ġiljan jedenástym najväčším maltským mestom. Susednými mestami sú Pembroke, Swieqi, San Ġwann, Gżira a Sliema.

Okrem hlavnej časti mesta sa tu tiež nachádzajú osady *Paceville*, *Ta' Ġiorni*, *Tal-Għoqod* a *St Andrew's*. V San Ġiljan sa nachádza najvyššia budova na Malte, ktorá sa nazýva *Mercury Tower* a je 122 metrov vysoká.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestá na Malte
Trsťový potok (prítok Kamenice)

**Trsťový potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Valaškovce v okrese Humenné v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Vihorlatské vrchy. Ústi do Kamenice. Má dĺžku . Rád toku VIII. 
## Sútok zdrojníc
Vodný tok *Trsťový potok* sa začína sútokom zdrojníc v lesnom extraviláne na území obce Valaškovce v katastrálnom území *Valaškovce - Sever* v okrese Humenné v Prešovskom kraji, v lese *Malé Trstie* na západnom svahu vrchu Tŕstie s , ktorý leží na obecnej hranici medzi vojenským obvodom Valaškovce a obcou Remetské Hámre v okrese Sobrance, zároveň na okresnej hranici medzi okresom Humenné a okresom Sobrance a na krajskej hranici medzi Prešovským krajom a Košickým krajom. Západná zdrojnica pramení v ; má dĺžku . Východná zdrojnica pramení v ; má dĺžku .  
## Opis toku
*Trsťový potok* tečie od sútoku zdrojníc severozápadným smerom cez lesný extravilán územia vojenského obvodu Valaškovce v katastrálnom území *Valaškovce - Sever*, pravým brehom obmýva úpätie lesa *Pod Tŕstím*, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok, v  v lesnom extraviláne  ústi do Kamenice ako jej ľavostranný prítok. Kamenica ďalej ústi do Cirochy. *Trsťový potok* patrí do okresu Humenné v Prešovskom kraji. Začína sa, preteká a ústi do vodného toku Kamenica na území obce Valaškovce v okrese Humenné. Patrí do geomorfologického celku Vihorlatské vrchy, geomorfologického podcelku Vihorlat. Vodný tok má jeden bezmenný prítok. 

## Pôvod názvu
Prvá zložka dvojslovného názvu vodného toku *Trsťový potok* má pôvod v názve vrchu a lesa Tŕstie s , na svahoch ktorého pramenia obe zdrojnice vodného toku.  Názov vrchu bol prenesený na vodný tok po rozšírení o formant prídavného mena *-ový* s významom *patriaci k vrchu Tŕstie alebo ináč spájaný s týmto vrchom a lesom*. Z prídavného mena *trsťový* bolo po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Trsťový potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov vodného toku *Trsťový potok* bol štandardizovaný v roku 1975. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Trsťový potok* nie je jedinečným hydronymom (október 2025); na Slovensku sú dva vodné toky s týmto homonymným názvom.
## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Humenné
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky vo Vihorlatských vrchoch 
Valaškovce  
Kategória:Povodie Cirochy
The Slovak Spectator

***The Slovak Spectator*** (doslovne „slovenský divák/pozorovateľ“) sú anglickojazyčné noviny, vydávané na Slovensku od roku 1995 spoločnosťou The Rock s.r.o., od roku 2001 majoritne vlastnenou vydavateľstvom Petit Press.

Ich čitateľskú základňu tvoria najmä cudzinci žijúci a pracujúci na Slovensku, Slováci s dobrou úrovňou ovládania anglického jazyka, manažéri slovenských a zahraničných firiem so zastúpením na Slovensku, vládne orgány a organizácie, zastupiteľské úrady, ambasády, obchodné komory a Slováci trvalo žijúci v zahraničí. Články sú písané anglo-americkým žurnalistickým štýlom a prinášajú ekonomické, politické, regionálne a kultúrno-spoločenské informácie, doplnené o kontext potrebný pre pochopenie súvislostí v dianí na Slovensku.

## Dejiny
Zakladateľmi novín boli štyria Američania pôsobiaci v roku 1994 na Slovensku: Rick Zednik, Richard Lewis, Eric Koomen a Daniel J. Stoll. Traja z nich pracovali pre *The Slovak Mirror*, osemstranový anglickojazyčný mesačník, ktorého však vyšli len tri čísla. Keďže verili, že slovenský trh unesie aj rozsiahlejšie anglickojazyčné noviny, založili spolu vydavateľstvo The Rock, ktoré bolo 3. januára 1995 oficiálne zaregistrované ako s. r. o. Lewis a Zednik boli spolueditormi, Stoll obchodným manažérom a Koomen finančným manažérom. Začínali s rozsahom 12 strán a dvojtýždňovou periodicitou.

V roku 2001 do spoločnosti The Rock majetkovo vstúpilo najprv vydavateľstvo VMV podnikateľov Petra Vajdu, Jozefa Majského a Reného Vochyana, následne Petit Press. V súčasnosti (2025) vlastní Petit Press majoritný 75 % podiel a dvaja zo zkladateľov, Koomen a Stoll, disponujú každý 12,5 % podielom.

Tlačené vydanie vychádzalo pôvodne ako dvojtýždenník, od septembra 1998 ako týždenník, od roku 2015 opätovne ako dvojtýždenník a od roku 2018 ako mesačník. Online verzia, pôvodne na doméne spectator.sk, neskôr spectator.sme.sk, vychádza od septembra 1998.

## Šéfredaktori
* Richard Lewis
* Rick Zednik
* Daniel J. Stoll
* Tom Nicholson (19982002)
* Rachel Salaman (20022003)
* Beata Balogová (20032014)
* Michaela Terenzani (20152023)
* Peter Dlhopolec (od 2023)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* ''The Slovak Spectator'' – oficiálny web, online vydanie
* ''The Slovak Spectator'' – archív tlačených vydaní v Digitálnej knižnici SNK (vyžaduje prihlásenie)
* ''The Slovak Spectator'' v zozname periodickej tlače Ministerstva kultúry SR
* Články, týkajúce sa ''The Slovak Spectator'' na portáli *O médiách*

Kategória:Týždenníky na Slovensku
Kategória:Dvojtýždenníky na Slovensku
Kategória:Mesačníky na Slovensku
Kategória:Časopisy v anglickom jazyku
Kategória:Slovenské periodiká v anglickom jazyku
Kategória:Slovenské webové periodiká
Kategória:Petit Press
Kategória:Vzniklo v 1995
Cyklooktén

náhľad|Možné izoméry cyklookténu.

**Cyklooktén** je cykloalkén, ktorý má 8 atómov uhlíka usporiadaných do kruhu spojených siedmimi jednoduchými a jednou dvojitou väzbou.

Cyklooktén je významná zlúčenina, pretože to je najmenší cykloalkén, ktorý existuje stabilne v oboch cis/trans stereoizoméroch – ako ''cis''-cyklooktén a ''trans''-cyklooktén. *Cis*-cyklooktén je stabilnejší. Na základe teoretickej analýzy existuje celkom 16 konformačných a konfiguračných izomérov, ktoré tvoria 8 párov enantiomérov. *Cis*-cyklooktén môže nadobúdať rôzne konformácie, pričom najstabilnejšia z nich vyzerá ako stužka. Najstabilnejšia konformácia *trans*-cyklookténu sa podobá na stoličkovú konformáciu cyklohexánu.

Obidve formy cyklookténu sú stabilné a keďže majú rôzne priestorové usporiadanie atómov, majú i rôzne dipólové momenty. *Cis* izomér má dipólový moment 0,43 Debye, trans izomér potom 0,82 Debye (merané v benzéne pri 25 °C). Dlhšie cykloalkénové kruhy, napríklad cyklodecén s desiatimi atómami uhlíka, sa taktiež vyskytujú v *cis* a *trans* izoméroch.

Znalosti najstabilnejších geometrických usporiadaní cyklookténu boli využité na posúdenie jeho reaktivitu počas epoxidácie a dizajn reaktantov pre bioortogonálne reakcie.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Cykloalkény
Brutus

**Brutus** môže byť:

* česká hudobná a tanečná skupina, pozri Brutus (skupina)
* hackerský program, pozri Brutus (software)
* anticena za architektúru, pozri Brutus (cena)
* filipínsky film z roku 1976, pozri Brutus (film)
Tráva (seriál)

***Tráva*** (orig. *Weeds*) je americký televízny seriál z dielne Jenji Kohanovej v hlavnej úlohe s Mary-Louise Parkerovou. V rokoch 2005 – 2012 bolo na televíznej stanici Showtime odvysielaných osem sérií s celkovým počtom epizód 102.

## Postavy a obsadenie
Hlavnou postavou je Nancy Botwinová (Mary-Louise Parkerová), ktorá je v úlohe vdovy po bohatom židovskom manželovi. Čoskoro jej však dôjdu peniaze, ktoré jej zosnulý manžel zarábal a aby si udržala svoj doterajší životný štandard, začne predávať marihuanu. Ďalšími postavami sú dvaja jej synovia – starší Silas (Hunter Parrish) a mladší Shane (Alexander Gould), švagor Andy (Justin Kirk), známa Nancy Celia Hodesová (Elizabeth Perkinsová), účtovník Doug Wilson (Kevin Nealon) a niekoľko ďalších.

## Umiestnenie deja
Dej prvých 3 sérií sa odohráva na predmestí mesta Los Angeles, konkrétne v Agresticu. Na konci 3. série však známy Nancy náhodou podpáli celé mesto a Nancy pre istotu ešte poleje svoj dom benzínom. Potom sa presunie do pohraničia USA s Mexikom v okolí mesta Tijuana, presláveného vojnou gangov narkomafie. Celá 4. a 5. séria se odohráva v tejto oblasti. Piata séria končí, keď Shane zabije Nancyinu rivalku Pilar Zuazovú.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 
* https://web.archive.org/web/20120511032350/http://www.theweeds.cz/

## Zdroj

Kategória:Televízne seriály USA
Kategória:Kriminálne televízne seriály USA
Kategória:Dramatické televízne seriály
Kategória:Komediálne televízne seriály
Kategória:Televízne seriály z roku 2005
Allyzín

**Allyzín** alebo **2-aminoadipát-6-semialdehyd** je metabolit aminokyseliny lyzínu. Namiesto koncovej aminoskupiny lyzínu obsahuje aldehydovú skupinu. Okrem toho vzniká i ako posttranslačná modifikácia.

## Metabolizmus

### Rozklad lyzínu
Allyzín vzniká pri rozklade lyzínu zo sacharopínu pôsobením enzýmu sacharopíndehydrogenázy. V procese sa redukuje NAD<sup>+</sup> a odstupuje glutamát:

: sacharopín + NAD+ + H2O → allyzín + NADH + glutamát

Ďalšiu reakciu tejto dráhy katalyzuje 2-aminoadipát-6-semialdehyddehydrogenáza, ktorá zároveň redukuje NAD+ alebo NADP<sup>+</sup>. V tejto reakcii vzniká α-aminoadipát:

: allyzín + NAD(P)+ → α-aminoadipát + NAD(P)H

### Ako posttranslačná modifikácia
Allyzín taktiež vzniká dodatočnou úpravou bielkovín pôsobením lyzyloxidázy, keď je tento semialdehyd priamo súčasťou bielkovín. Táto aminokyselina sa nachádza v chemickej rovnováhe so svojou cyklickou formou.

: 

## Biologický význam
Allyzín sa účastn tvorby elastínu a kolagénu. Jeho zvýšená hladina v tkanivách môže naznačovať fibrózou.

Nesprávnym štiepením sacharopínu vzniká porucha známa ako sacharopinúria.

Allyzín reaguje s 2-hydroxynaftalén-6-sulfonátom sodným za vzniku fluorescentného produktu. Okrem toho ho možno zredukovať tetrahydridoboritanom sodným na 6-hydroxynorleucín, ktorý na rozdiel od allyzínu odoláva proteolýze.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Aldehydokyseliny
Kategória:Aminokyseliny
Kategória:Amíny
Softcore

**Softcore** alebo **Soft core** môže byť:

* ľahká forma erotiky alebo pornografie, pozri softcore (pornografia)
* digitálna elektronika, pozri Soft core (syntéza)

## Pozri aj
* Hardcore
Kjonjú

náhľad
***Kjonjú*** () je japonský neologizmus, ktorý označuje zdanlivo **veľké  [[prsník]]y** alebo ženy, ktoré takéto prsníky majú.

Synonymami slova *kjonjú* sú slová ***[[bakunjú]]*** (, doslovne „výbušné prsníky“), ***čounjú*** (, doslovne „super prsníky“) a ***manjú*** (, doslovne „magické prsníky“). Medzi antonymá slova *kjonjú* patria *[[Mikromastia|hinnjú]]* (), *binjú* () a *munjú* (), čo sú slová označujúce malé alebo ploché prsníky. Výraz ***gokunjú*** (, doslovne „extrémne prsníky“) sa používal aj vo videách pre dospelých, ale vo všeobecnosti nebol akceptovaný. Okrem toho sa slovo *binjú* niekedy používa na označenie prsníkov, ktoré majú krásny tvar, bez ohľadu na veľkosť.

Slovom ako ***suikappu*** (, doslovne „sladký pohár“), ktoré bolo prezývkou hlásateľky Eri Furuseovej, sa opisujú veľké prsníky ženských celebrít a japonských glamour modeliek gurabia aidoru. Mimochodom, anglické slovo *watermelon* je tiež slangovým výrazom pre veľké prsníky.

## Zmeny v priemernej veľkosti
Podľa prieskumu spoločnosti Triumph sa priemerná veľkosť košíčkov japonských žien v priebehu času menila takto: V roku 1980 boli revidované nové normy JIS pre veľkosti podprseniek a označovanie veľkostí, čím sa štandardizovali normy a veľkosti, ktoré sa predtým líšili v závislosti od produktu a výrobcu, aby vyhovovali postave japonskej ženy. Približne v tomto čase sa začala používať veľkosť košíčkov a obvod pod prsníkmi. Prieskumy veľkostí košíčkov sa vykonávajú aj v zahraničí, ale objem košíčka D v Japonsku a v iných krajinách sa často líši. Metódy výpočtu veľkostí podprseniek v Spojenom kráľovstve a USA sa taktiež líšia. Košíček D v Spojenom kráľovstve alebo USA je ekvivalentom košíčka E v Japonsku.
náhľad|350px|Zmeny vo veľkosti poprsia podľa veku

Rok prieskumuABCDEFG
198058.6%25.2%11.7%4.5%---
199032.3%30.5%21.4%10.0%5.6%0.2%-
199225.9%28.3%24.1%12.8%7.8%1.1%-
199623.8%34.2%23.9%11.7%4.4%1.8%0.2%
200410.2%27.8%27.8%21.5%10.0%2.1%0.6%
20118.0%23.8%26.7%22.0%12.8%4.8%1.9%
20145.3%20.5%26.3%24.1%16.2%6.0%1.6%

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Prsník
Kategória:Neologizmy
Kategória:Japonské výrazy
Bádický kanál

**Bádický kanál** je krátky vodný tok v Podunajskej pahorkatine na území okresu Nitra. Je prítokom Dobrotky v povodí rieky Nitry, má dĺžku približne 2,2 km a je tokom V. rádu.

## Priebeh toku
Kanál pramení v strednej časti Podunajskej pahorkatiny, v geomorfologickom podcelku Nitrianska niva a jej časti Stredonitrianska niva, juhozápadne od Dolných Lefantoviec, v nadmorskej výške približne  Vzniká neďaleko bočného ramena rieky Nitry, na západnom úpätí pahorku Čerešnisko, v blízkosti cesty II/593 z Nitry do Bošian a po celý čas smeruje na juh. Rovinatou, poľnohospodársky využívanou oblasťou tečie cez lokality Forgov a Pod čerešňou na Opatovské lúky. V strednej časti s minimálnym sklonom neprijíma žiadne významnejšie prítoky. Jediný väčší, ľavostranný potok priberá v lokalite Veľká voda, západne od Bádic. Onedlho kanál zaniká ústim do potoka Dobrotka v povodí rieky Nitry. Kanál patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Vodný tok vzniká a severnou polovicou preteká katastrom obce Dolné Lefantovce, odkiaľ pokračuje na územie obce Bádice v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
* Podunajská pahorkatina, Nitrianska niva, Stredonitrianska niva

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Nitra
Kategória:Dolné Lefantovce
Kategória:Bádice
Nezábudka lesná

**Nezábudka lesná** () je druh dvojročnej až trvácej byliny rodu nezábudka, z čeľade borákovité (*Boraginaceae*). Prirodzene rastie v miernych oblastiach Eurázie. Zavlečená je v Severnej a Južnej Amerike, v Južnej Afrike, na Novom Zélande a v Tasmánii. 

Na Slovensku v prirodzenom prostredí rastie iba nominátny poddruh nezábudka lesná pravá (*Myosotis sylvatica subsp. sylvatica*).

## Opis
Nezábudka lesná je dvojročná až trváca, mäkko odstávajúco chlpatá rastlina s krátkym podzemkom. Stonka je priama až vystúpavá, oblá, husto listnatá, vysoká 10 až 50 cm. Prízemné listy sú obrátene vajcovité, krátko stopkaté, byľové listy sú vajcovito kopijovité až elipsovité, sediace. Súkvetia sú vo forme vrcholových závinkov. Kalich je zvončekovitý, do polovice delený na úzke končisté zuby, na báze zaoblený. Koruna je s priemerom 5 až 8 mm,  jasnomodrá. Plodmi sú lesklé, končisté tvrdky, dlhé do 1,7 mm.

## Zoznam poddruhov
V rámci druhu eviduje databáza semenných rastlín POWO tieto súčasné poddruhy:
* *[[Myosotis sylvatica subsp. cyanea]]*  – juhovýchodná Európa až Kaukaz. 
* *[[Myosotis sylvatica subsp. elongata]]*  – Sicília a južné Taliansko. 
* *[[Myosotis sylvatica subsp. pseudovariabilis]]*  – Krasnojarsk. 
* *[[Myosotis sylvatica subsp. subarvensis]]*  – Taliansko a Balkánsky polostrov. 
* *[[Myosotis sylvatica subsp. sylvatica]]* – Eurázia. 

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
lesná
Kategória:Trvalé rastliny
Kategória:Rastliny s modrými kvetmi
Spotted dick

**Spotted dick** je tradičný britský dusený puding, historicky pripravovaný z loja a sušeného ovocia (zvyčajne ríbezle alebo hrozienka) a často podávaný s custardom.

Netradičné varianty zahŕňajú recepty, ktoré nahrádzajú loj inými tukmi (napríklad maslom) alebo obsahujú vajcia na prípravu niečoho, čo sa podobá piškótovému pudingu alebo koláču.

## Etymológia
Slovo *spotted* odkazuje na sušené ovocie v pudingu (ktoré pripomína škvrny). Slovo *dick* odkazuje na puding. V Huddersfielde na konci 19. storočia, napríklad v glosári miestnych výrazov, sa uvádzalo: „*Dick*, plain pudding. If with treacle sauce, treacle dick.“ Tento význam slova *dick* môže súvisieť so slovom *dough* (cesto). V inom názve, *spotted dog*, je slovo *dog* variantom slová *dough*.

## História
náhľad|Spotted dick s custardom

Toto jedlo je prvýkrát spomínané v diele *The Modern Housewife or, Ménagère* od Alexisa Soyera, ktoré vyšlo v roku 1849, v ktorom opísal recept na „Plum Bolster alebo Spotted Dick – Rozvaľkajte dva kilogramy cesta[...] dajte si dobre umyť nejaké smyrnské hrozienka“.

Názov „spotted dick“ sa prvýkrát objavil v roku 1855 v diele C. M. Smitha. „Working-men's Way in the World“, kde je jedlo opísané ako „veľmi hlinitý druh slivkového pudingu“. Tento názov spolu s názvom „railway cake“ je najbežnejší v Írsku, kde sa skôr vyrába podobným spôsobom ako bochník sódového chleba s pridaním ríbezlí.

Noviny *[[Pall Mall Gazette]]* v roku 1892 uviedli, že „Sestry Kilburnove [...] denne uspokojili stovky dokárov polievkou a Spotted Dick".

Názov je už dlho zdrojom zábavy a dvojzmyselnosti; údajne sa ho personál reštaurácie vo Westminsterskom paláci rozhodol premenovať na „Spotted Richard“, tak bola „menšia pravdepodobnosť, že spôsobí rozruch.“

## Referencie

## Pozri aj
* clootie dumpling
* figgy duff
* poutchine au sac

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Dezerty
Kategória:Britská kuchyňa
Marionnettiste

***Marionnettiste*** je piaty štúdiový album Pierra Bacheleta, ktorý bol vydaný v roku 1985 vydavateľstvom AVREP. Bachelet naspieval a skomponoval všetky piesne albumu, s ktorých všetky otextoval Jean-Pierre Lang. Celkovo nosič obsahuje 8 skladieb o dĺžke cez 34 minút.

## Skladby

#### Spolupracovníci
* Christian Roshemgitara
* Claude Mainguygitara
* Patrice Tisongitara
* Gérard Levavasseurbasy
* Lionel Lecreuxbycie
* Bernard Levitteklávesy, aranžmány
* Guy Mattéoniklávesy, vedenie orchestra

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam skladieb od Pierra Bacheleta

## Externé odkazy
* Marionnettiste

Kategória:Hudobné albumy z 1985
Kategória:Hudobné albumy vo francúzštine
Kategória:Popové hudobné albumy
Kategória:Albumy Pierra Bacheleta
Trsťový potok (prítok Cirochy)

**Trsťový potok** je potok v regióne Zemplín v subregióne Horný Zemplín, na území obce Dlhé nad Cirochou v okrese Snina v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy. Ústi do Cirochy. Má dĺžku . Rád toku VII. 
## Prameň
Vodný tok *Trsťový potok* pramení v  v lesnom extraviláne v severnej časti územia obce Dlhé nad Cirochou v okrese Snina v Prešovskom kraji, vo vzdialenosti  severozápadne od Vysokého vrchu so . Pramennou časťou patrí do geomorfologického celku Laborecká vrchovina.
## Opis toku
*Trsťový potok* tečie od prameňa južným smerom cez lesný extravilán územia obce Dlhé nad Cirochou, ľavým brehom obmýva úpätie lesa *Trsť*, pravým brehom obmýva úpätie lesa a lúky *Dubinky*, ľavým brehom obmýva úpätie vrchu a lesa *Šalková* s  a les aj pole *Dúbrava*, vyteká z lesa do poľnohospodárskeho extravilánu, meandruje, obteká vrch a pole *Viničky* s , tečie cez pasienok *Plešík*, na severnom konci intravilánu obce Dlhé nad Cirochou v  v poli *Drieňová* ústi do Cirochy ako jej pravostranný prítok. Cirocha ďalej ústi do Laborca. *Trsťový potok* patrí do okresu Snina v Prešovskom kraji. Pramení, preteká a ústi do vodného toku Cirochy na území obce Dlhé nad Cirochou v okrese Snina. Patrí do geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy na pomedzí geomorfologického celku Laborecká vrchovina a geomorfologického celku Ondavská vrchovina. Vodný tok nemá prítoky. 

## Pôvod názvu
Prvá zložka dvojslovného názvu vodného toku *Trsťový potok* má pôvod v názve lesa *Trsť*, úpätím ktorého svojou hornou časťou toku preteká. Názov vrchu bol po rozšírení o formant prídavného mena *-ový* s významom *patriaci k vrchu Trsť alebo ináč spájaný s týmto lesom* prenesený na vodný tok. Z prídavného mena *trsťový* bolo po kombinácii so všeobecným podstatným menom *potok* s významom *menší prirodzený vodný tok* utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena v podobe *Trsťový potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov vodného toku *Trsťový potok* bol štandardizovaný v roku 1975. V množine slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Trsťový potok* nie je jedinečným hydronymom (október 2025); na Slovensku sú dva vodné toky s týmto homonymným názvom.
## Referencie

Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine 
Kategória:Vodné toky v Laboreckej vrchovine
Kategória:Dlhé nad Cirochou  
Kategória:Povodie Cirochy
Ilus

**Ilus** je vodný tok v Podunajskej pahorkatine na území okresu Topoľčany. Je prítokom Bedzianskeho potoka v povodí rieky Nitry, má dĺžku približne 4,5 km a je tokom V. rádu.

## Priebeh toku
Potok pramení v severnej časti Podunajskej pahorkatiny, v geomorfologickom podcelku Nitrianska pahorkatina a jej časti Bojnianska pahorkatina, v lokalite Kopanica, v nadmorskej výške približne  K prameňu v malej zalesnenej oblasti smeruje od severu menší, v strednej časti prerušený kanál od Alžbetinho majera. Potok tečie južným smerom, lemovaný pásom vegetácie. Severne od Veľkých Bedzian, mestskej časti Topoľčian, priberá menší ľavostranný a v samotnom intraviláne ďalší, pravostranný prítok. Preteká centrom, kde sa postupne stáča na juhovýchod a lemovaný nesúvislou vegetáciou pokračuje mierne zvlnenou, poľnohospodársky využívanou oblasťou. V lokalite Dolné vŕšky priberá menší ľavostranný prítok z oblasti Veľký Ilus a onedlho vteká do obce Malé Bedzany. Preteká ich centrom a na juhovýchodnom okraji intravilánu vchádza do menšieho lesíka, kde sa tesne pred menšou vodnou nádržou, v nadmorskej výške približne , vlieva do Bedzianskeho potoka v povodí rieky Nitry. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Potok pramení a preteká iba katastrom mesta Topoľčany v rovnomennom okrese v Nitrianskom kraji, konkrétne katastrálnym územím Veľkých a Malých Bedzian. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Nitry
* Podunajská pahorkatina, Nitrianska pahorkatina, Bojnianska pahorkatina

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v okrese Topoľčany
Kategória:Topoľčany
Nezábudka lesná pravá

**Nezábudka lesná pravá** () je poddruh byliny rodu nezábudka (*Myosotis*), z čeľade borákovité (*Boraginaceae*).

## Opis
Nezábudka lesná pravá je dvojročná až trváca, trsnatá rastlina s krátkym, viachlavým podzemkom. Stonka je priama alebo z krátkej šikmej bázy vystúpavá, oblá, husto listnatá, vysoká 10 až 40 (50) cm. V dolnej a strednej časti je odstávajúco mäkko chlpatá, v hornej časti pritlačene chlpatá.

Prízemné listy sú v hustých ružiciach, stopkaté, aj v čase kvitnutia zelené, stopky listov sú krídlaté, kratšie, nanajvýš také dlhé ako čepele. Čepeľ je v obryse elipsovitá až lopatkovitá, na oboch stranách husto odstávajúco chlpatá. Stonkové listy sú sediace, vajcovito kopijovité až elipsovité, na báze zaokrúhlené, dlhé do 8 cm, široké do 2 cm.

Mnohokveté súkvetia sú vo forme závinkov, bez listeňov, po odkvitnutí sú predlžené až do 20 cm. Kvetné stopky sú dlhé 5 až 12 mm, jeden až dvakrát dlhšie ako kalich. Kalich je zvončekovitý, zárezový až delený, na báze zaoblený, s háčikovito zahnutými chlpmi, v čase plodu dlhý 3 až 5 mm, kališné zuby sú úzke a končisté. Koruna je s priemerom 5 až 9 mm,  jasnomodrá, zriedka ružová alebo biela, lem koruny je plochý, rúrka koruny je kratšia, nanajvýš taká dlhá ako kalich. Čnelka z kalicha nevyčnieva.

Plodmi sú vajcovité, končisté tvrdky, dlhé do 1,8 mm, na sploštenom okraji úzko lemované, čierne, na báze s malou, okrúhlou jazvou.

## Rozšírenie
Nezábudka lesná pravá je prirodzene rozšírená v Európe od Veľkej Británie cez Francúzsko a Nemecko, strednú Európu, Ukrajinu a Bielorusko až po európske Rusko, na juhu od Talianska, cez Balkánsky polostrov, Albánsko až po Turecko  a na severe vo Švédsku. Vo východnej Ázii od Kurilských ostrovov, cez Sachalin až po Japonsko a Kóreu.

Zavlečená je v Nórsku a Fínsku, v Spojených štátoch, Kanade, Južnej Amerike (Argentína), Južnej Afrike, na Novom Zélande a v Tasmánii.

Na Slovensku sa v oblasti západokarpatskej flóry vyskytuje hojne, zriedkavejšia je v oblasti Beskýd a v oblasti panónskej flóry, najmä v pahorkatinnom stupni. V Slovenskom raji je hojná na celom území.

## Ekológia
Nezábudka lesná pravá uprednostňuje vlhké, humózne, bázické až slabo kyslé pôdy. Rastie v listnatých a ihličnatých lesoch, na rúbaniskách, vlhkých lúkach, pri prameništiach, často pri vodných tokoch a na naplaveninách od pahorkatín po horský, vzácnejšie až subalpínsky vegetačný stupeň. Kvitne od mája do septembra.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
lesná pravá
Kategória:Trvalé rastliny
Kategória:Rastliny s modrými kvetmi
Veľká cena Singapuru 2025

**Veľká cena** **Singapuru 2025** (oficiálne angl. **Formula 1** **Singapore Airlines Singapore Grand Prix 2025**) sa uskutočnila 5. októbra 2025 na pretekárskom okruhu Marina Bay Street Circuit v meste Marina Bay. Preteky sa konali ako osemnáste podujatie v sezóne 2025 šampionátu Formuly 1. V tejto Veľkej cene získal tím McLaren pohár konštruktérov, pre rok 2025.

## Hlavné preteky

### Kvalifikácia
Kvalifikácia sa uskutočnila 4. októbra 2025 o 21:00 miestneho času (UTC+8).

### Hlavné preteky
Preteky sa uskutočnili 5. októbra 2025 o 20:00 miestneho času (UTC+8).

## Priebežné poradie šampionátu

**Poradie šampionátu jazdcov**

**Poradie šampionátu konštruktérov**

## Poznámky

* — Pierre Gasly štartoval z pit lane, kvôli zmene konfigurácie počas Parc Ferme.
* — Alex Albon štartoval z pit lane, kvôli zmene konfigurácie počas Parc Ferme.
* — Lewis Hamilton dostal 5 sekundový trest, za viacnásobne opustenie trate bez dôvodu.

## Referencie

Kategória:Veľká cena Singapuru
Kategória:2025 v Singapure
Kategória:Formula 1 v roku 2025
Pavel Hagyari

JUDr. **Pavel Hagyari**, PhD. MBA, (* 22. jún 1957, Prešov) je slovenský advokát a dvojnásobný primátor mesta Prešov v rokoch 20062014.

## Vzdelanie
* Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika – Košice (1977 – 1982)
* Postgraduálne štúdium na Karlovej univerzite v Prahe.

## Kariéra a pôsobenie v politike
* od 2006 – 2014 – primátor mesta Prešov.
* do 2006 – Aliancia advokátov Bratislava.
* člen Slovenskej advokátskej komory.
* člen medzinárodnej advokátskej asociácie.
* spolumajiteľ advokátskej firmy a rodinných firiem v Prešove.

V roku 2022 opäť ohlásil kandidatúru na primátora mesta Prešov. Skončil na druhom mieste s 23,35 % hlasov (6853 hlasovalo). V rokoch 2006 – 2018 kandidoval za primátora ako nezaradený poslanec. V roku 2006 – 2018 vo voľbách do Národnej rady SR, sa objavil na kandidátke SME RODINA.

## Zdroje
* Advokátska kancelária Hagyari & Partners
* Pavel Hagyari – Prešovský samosprávny kraj
* Pavel Hagyari – SME
* Pavel Hagyari – mesto Prešov

Kategória:Osobnosti z Prešova
Kategória:Slovenskí komunálni politici
Kategória:Primátori Prešova
Kategória:Poslanci Prešovského samosprávneho kraja
Kategória:Poslanci obecných zastupiteľstiev na Slovensku
Kategória:Slovenskí advokáti
Kategória:Absolventi Právnickej fakulty Univerzity Pavla Jozefa Šafárika
Juraj Kopčák

Ing. **Juraj Kopčák** (* 11. január 1944, Sabinov) je slovenský politik, bývalý primátor mesta Prešov a bývalý podpredseda SDKÚ.

## Vzdelanie
V roku 1962 bol prijatý na Strojnícku fakultu VŠT Košice (dnes TU Košice). Tam absolvoval prvé tri ročníky, potom prestúpil na Strojnícku fakultu Slovenskej vysokej školy technickej v Bratislave, kde promoval v roku 1967.

## Kariéra
V roku 1993 bol spoluzakladateľom ARAGE, s r. o. ktorej majoritným vlastníkom boli tri francúzske subjekty. Pracoval vo funkcii riaditeľa až do zvolenia za primátora mesta Prešov v roku 1994. 8 rokov bol primátorom mesta Prešov. Dňa 31. mája 2002 odstúpil z funkcie podpredsedu strany SDKÚ pre vnútornú politiku. List, v ktorom odstúpenie oznámil, odoslal Mikulášovi Dzurindovi už 30. mája. V roku 2003 bol spoluzakladateľom akciovej spoločnosti Európske technologické centrum (ETCP) v Prešove.

## Osobný život
Od roku 1973 je ženatý. Spolu s manželkou vychovali dvoch synov a jednu dcéru. Hovorí anglicky a nemecky.

## Referencie

Kategória:Osobnosti zo Sabinova
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Primátori Prešova
Kategória:Absolventi Strojníckej fakulty Slovenskej technickej univerzity v Bratislave
Mary E. Brunkowová

**Mary E. Brunkowová**, PhD. (* 1961, Portland, Oregon, USA) je americká molekulárna biologička a imunologička. V roku 2025 získala Nobelovu cenu za medicínu alebo fyziológiu za vysvetlenie, ako organizmus dokáže rozoznávať vlastné tkanivá od cudzích. To je významné z dôvodu vysvetlenia mechanizmu vzniku a prípadnej liečby autoimunitných ochorení, akými sú systémový lupus erythematosus, reumatoidná arthritída, Crohnova choroba, ulceratívna kolitída, diabetes mellitus 1. typu, granulomatózna panuveitída.

Mary E. Brunkowová získala bakalársky titul v odbore molekulárna a bunková biológia na Washingtonskej univerzite a magisterský a doktorský titul v odbore molekulárna biológia na Princeton University v roku 1991. Dizertačnú prácu vypracovala pod školiteľom Shirleyom M. Tilghmanom.

V čase ohlásenia Nobelovej ceny pracovala v Inštitúte systémovej biológie v Seattle, štát Washington v Spojených štátoch ako vedúca programová manažérka. Nobelovu cenu zdieľa s Fredom Ramsdellom a Šimonom Sakagučim. Všetci traja sú považovaní za zakladateľov novej vetvy imunológie zameranej na periférnu imunitnú toleranciu.

Mary E. Brunkowová získala jednu tretinu finančnej odmeny, ktorá je v súčasnosti 11 miliónov švédskych korún, čiže 1,2 milióna amerických dolárov, čo činí 400 000 amerických dolárov pre Brunkowovú.

## Referencie

## Externé odkazy
* Scientific background 2025: Immune tolerance: The identification of regulatory T cells and FOXP3

Kategória:Osobnosti z Portlandu
Kategória:Imunológovia
Kategória:Molekulárni biológovia
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny z USA
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu
Kategória:Nositeľky Nobelovej ceny
Kategória:Absolventi Princeton University
Fred Ramsdell

**Frederick J. „Fred“ Ramsdell** (* 4. december 1960, Elmhurst, Illinois, USA) je americký imunológ pracujúci v *Sonoma Biotherapeutics* v San Franciscu.

Spoločne s Mary E. Brunkowovou a Šimonom Sakagučim v roku 2025 získal Nobelovu cenu za medicínu alebo fyziológiu za vysvetlenie ako organizmus dokáže rozoznávať vlastné tkanivá od cudzích.

## Životopis
Bakalárský titul z biochémie a cytológie na University of California, San Diego, doktorát z mikrobiológie a imunológie na University of California v Los Angeles. Pracoval v National Institutes of Health, neskôr v spoločnostiach *Immunex*, *Darwin Moleculars*, *ZymoGenetics*, pomáhal založiť Centrum pre výzkum zápalov (*Inflammation Research Center*) spoločnosti *Novo Nordisk* v Seattli a viedol jej imunobiologickú skupinu od roku 2008. Bol vedeckým riaditeľom v *Parker Institute for Cancer Immunotherapy* (PICI) a zakladateľom a hlavným vedeckým pracovníkom spoločnosti *SonomaBio*.

Jeho hlavný vedecký prínos je vo vedení tímu, ktorý opísal proteín FOXP3 alebo scurfin, ktorého objav bol zverejnený v roku 2001. Mutácie v géne pre proteín FOXP3 spôsobovali u myší rozvoj autoimunitných ochorení, u ľudí sa spájajú s chorobou IPEX. Zatiaľ čo Brunkowová sa podieľala spolu s Ramsdellom na objave FOXP3, Sakaguči preukázal, že ide o proteín kľúčový pre identitu tzv. regulačných T-lymfocytov, ktoré objavil v 90. rokoch 20. storočia.
Treg na rozdiel od ostatných T-buniek pomocou T-bunkového receptoru rozoznávajú telu vlastné a nie cudzie antigény (nepodliehajú teda úplnej negatívnej selekcii zaisťujúcej centrálnu imunitnú toleranciu), pričom následne pomocou vylučovaných cytokínov tlmia imunitné reakcie, okrem iných supresiu iných typov T-lymfocytov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Fred Ramsdell bio Parker Institute for Cancer Immunotherapy
* History of FoxP3 and implications for therapeutic intervention in disease, Crafoord Prize Lectures in Polyarthritis (video, 2017)

## Zdroj

Kategória:Imunológovia
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny z USA
Kategória:Absolventi University of California, Los Angeles
Kategória:Osobnosti z Illinoisu
Nepela (film)

***Nepela*** je slovensko-český životopisný film z roku 2025, ktorý režíroval Gregor Valentovič. Snímka sa zameriava na biografiu slovenského krasokorčuliara Ondreja Nepelu. Hlavné úlohy stvárňujú Josef Trojan, Zuzana Mauréry a Adrian Jastraban.

Film bol do kín na Slovensku a v Česku uvedený 30. októbra spoločnosťou CinemaArt. V roku 2026 bude mať premiéru nezávislý film *ON*, ktorý pojednáva o Nepelovom živote.

## Herecké obsadenie
* Josef TrojanOndrej Nepela
* Zuzana MauréryHilda Múdra
* Antonie FormanováHana Mašková
* Tereza SmetanováGabika
* Adrian JastrabanHiml
* Milan MikulčíkPeter Colotka
* Billy DunmoreToller Cranston
* Martin TomanMichal
* Sára PolyakováZdenka
* František BelešDušan
* Lucia Jaškovámama Nepelová
* Michal Soltészotec Nepela
* Michal KinikPalko Múdry
* Vilém HlavsaZdeněk Pazdírek
* Alexandra HagarováLiana Drahová
* Matej Landlpán Múdry
* krasokorčuliarsky dablérAdam Hagara

## Fakty a zaujímavosti
* Herec Josef Trojan, ktorý stvárnil Nepelu, musel kvôli tejto postave približne pol roka trénovať krasokorčuľovanie a učiť sa slovenský jazyk.
* Gregor Valentovič prišiel s myšlienkou nakrútiť film o zlomovom živote Ondreja Nepelu, čím nadchol producenta Ivana Ostrochovského.
* Film produkovali spoločnosti Punkchart Films a InFilm Praha za účasti koprodukcie CinemArt. Snímku podporili aj Slovenský audiovizuálny fond a program Creative Europe – MEDIA.
* Na účely filmu bola zmenená chronológia niektorých udalostí v živote športovca.
* Snímka mapuje športové úspechy krasokorčuliara medzi rokmi 1972 až 1973 vrátane Zimných olympijských hier v Sappore až po Holiday on Ice na Západ.

## Referencie

## Pozri aj
* ON (film)

## Externé odkazy
* 
* 
* 
* 

Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 2025
Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Životopisné filmy
Galaktitol

**Galaktitol** alebo **dulcitol** je sacharidový alkohol, ktorý vzniká redukciou galaktózy. Má mierne sladkú príchuť.

## Metabolizmus
Galaktitol vzniká z galaktózy pôsobením aldózareduktázy. Tento enzým je nešpecifický a katalyzuje premenu mnohých substrátov.

stred|náhľad|800x800bod|Metabolizmus galaktózy. Galaktitol (úplne vľavo) vzniká z galaktózy pôsobením aldózareduktázy.

## Biologický význam
U ľudí s deficitom galaktokinázy (GALK1), formy galaktozémie, môže nadbytočný galaktitol v šošovke v oku tvoriť katarakty. Medzi ďalšie bežné poruchy metabolizmu galaktózy patrí deficit galaktóza-1-fosfáturidyltransferázy (GALT; klasická galaktozémia). Táto autozomálne recesívna dedičná choroba taktiež vedie k hromadeniu galaktitolu ako dôsledku zvýšenej hladiny galaktózy a galaktóza-1-fosfátu. Hromadenie galaktitolu u tejto poruchy takisto môže viesť k tvorbe katarákt.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Sacharidové alkoholy
Kategória:Sladidlá
Melecký potok

**Melecký potok** je vodný tok v Podunajskej pahorkatine na území okresu Nitra. Je prítokom Žitavy v povodí rieky Nitry, má dĺžku približne 4,4 km a je tokom V. rádu.

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti Podunajskej pahorkatiny, v geomorfologickom podcelku Hronská pahorkatina a jej časti Bešianska pahorkatina, v lokalite Pod Vinicami, v nadmorskej výške približne  Na hornom toku preteká západným smerom oblasťou s vyššou vegetáciou a zakrátko priberá menší ľavostranný prítok. Mierne sa stáča na severozápad, pred obcou Melek napája rovnomennú vodnú nádrž a lokalitou Konopnice pokračuje okrajom intravilánu k jej centru. Tam priberá významný ľavostranný potok Domovina a smeruje na severozápad. Opúšťa obec a v blízkosti cesty vedie poľnohospodárskou, mierne zvlnenou krajinou pahorkatiny. Križuje cestu II/511 z Dvorov nad Žitavou do Vrábieľ a z Bešianskej pahorkatiny prechádza do Žitavskej nivy. Stáča sa na západ a rovinou smeruje k obci Lúčnica nad Žitavou. Na jej východnom okraji, v lokalite Za mlynom, sa napokon v nadmorskej výške približne  vlieva ako ľavostranný prítok do Žitavy v povodí rieky Nitry. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Potok pramení a z veľkej časti preteká katastrom obce Melek, následne územím Lúčnice nad Žitavou v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Žitavy
* Podunajská pahorkatina, Hronská pahorkatina, Bešianska pahorkatina
* Žitavská niva

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Žitavy
Kategória:Vodné toky v okrese Nitra
Kategória:Melek
Kategória:Lúčnica nad Žitavou
Nezábudka močiarna

**Nezábudka močiarna** () je druh trvácej byliny rodu nezábudka, z čeľade borákovité (*Boraginaceae*). Jej areál zahŕňa oblasti od Európy po Sibír a západné Himaláje.

## Opis
Nezábudka močiarna je trváca rastlina s rozkonárenými podzemnými poplazmi. Stonka je vzpriamená, vystúpavá, vysoká 20 až 80 cm, rozkonárená, tupo hranatá, na báze odstávajúco chlpatá, v hornej časti pritlačene chlpatá.

Prízemné listy sú v riedkych ružiciach, listové stopky sú krídlaté, kratšie ako čepeľ. Stonkové listy sú obrátene kopijovité až podlhovasté, na vrchole tupo končisté, pritlačene chlpaté.

Súkvetia sú v tvare závinkov, bez listeňov. Kalich je zvončekovitý až lievikovitý, laločnatý, pritlačene chlpatý, dlhý do 3 mm. Koruna je s priemerom 4 až 10 mm, blankytne modrá. Čnelka je rovnako dlhá alebo dlhšia ako kalich.

Plodmi sú vajcovité, na vrchole tupo končisté tvrdky, dlhé do 2 mm, hnedé, lesklé, na báze s okrúhlou jazvou.

Obľubuje vlhké až mokré miesta od nížin po horský vegetačný stupeň. Kvitne od mája do októbra.

Druh je premenlivý vo viacerých znakoch, čo je spôsobené predovšetkým ekologickými podmienkami. Populácie rastúce na  Slovensku zastupujú poddruhy nezábudka močiarna pravá (*Myosotis scorpioides subsp. scorpioides*) a nezábudka močiarna zakoreňujúca (*Myosotis scorpioides subsp. radicans*).

## Zoznam poddruhov
V rámci druhu eviduje databáza semenných rastlín POWO tieto súčasné poddruhy:
* *[[Myosotis scorpioides subsp. praecox]]*  – Nemecko, Poľsko, Švédsko. 
* *[[Myosotis scorpioides subsp. radicans]]*  – Maďarsko, Slovensko, Česko, Poľsko. 
* *[[Myosotis scorpioides subsp. scorpioides]]* – Európa až Sibír a západné Himaláje. 

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
močiarna
Kategória:Trvalé rastliny
Kategória:Rastliny s modrými kvetmi
Veľká cena Austrálie

**Veľká cena Austrálie** (angl. *Australian Grand Prix*) je každoročné podujatie seriálu Majstrovstiev sveta Formuly 1. Je to jedna z najstarších zachovaných súťaži, v motoristickom športe v Austrálii. Objavuje sa v kalendári Formuly 1 od roku 1985 a od roku 1996 sa koná na okruhu Albert Park v Melbourne. Veľká cena Austrálie má zmluvu do roku 2037.

## História
Prvé preteky nazývané Australian Grand Prix sa konali už v roku 1928 na ostrove Phillip Island, ale až od konca 20. storočia dostal podujatie stabilnejšiu pozíciu vo svetovom kalendári motoršportu. Do Majstrovstiev sveta Formuly 1 bol zaradený v roku 1985 a prvým víťazom sa stal fínsky jazdec Keke Rosberg, pričom predtým sa konal ako nesúťažná udalosť alebo súčasť domáceho športu. V rokoch 19851995 sa Veľká cena konala v Adelaide ako posledný pretek sezóny. V roku 1996 bolo miesto preteku presunuté do Melbourne, na Albert Park, kde sa koná dodnes (s výnimkou rokov, keď bol zrušený, napríklad počas pandémie COVID-19 v 2020 a 2021).

## Okruh a charakteristika
Albert Park Circuit je dočasný okruh kombinujúci verejné cesty parku okolo jazera s upravenými úsekmi. Dĺžka trate v modernej konfigurácii je približne 5,278 km, a pretek typicky pozostáva z 58 kôl, čo v súčte dáva preteku približne 306,124 km. Trať je pomerne technická, často je náročné predbiehať, povrch môže byť nerovný, a v prvých tréningoch býva klzký, keď sa pneumatiky ešte „nevyjazdili“. Okruh kladie dôraz na vyváženie auta medzi rýchlymi a stredne pomalými zákrutami, čo vyžaduje precízne nastavenie.

## Podujatie a usporiadanie
Veľká cena Austrálie sa obvykle koná v marci a často je jedným z prvých závodov sezóny. V niektorých rokoch fungovala ako otvárací pretek kalendára. Preteky zvyčajne pozostávajú z troch tréningov, kvalifikácie a samotného závodu. K tomu sa často pridávajú podporne série (Formula 2, Formula 3, atď.).

## Víťazi a štatistiky
Veľká cena Austrálie má dlhý zoznam víťazov a rekordérov. Niektorí jazdci mali opakované úspechy, a tímové domáce stajne si veľmi cenia úspech na tejto trati. Z hľadiska čísel: Albert Park drží rekordy najrýchlejších kôl, a časom sa menia podľa konfigurácie a technológie monopostov.

## Zrušenie a kontroverzie
Okrem pandémie boli preteky niekoľkokrát ovplyvnené počasím, povrchom trate či bezpečnostnými opatreniami. Zrušenie ročníka 2020 pred samotnými pretekmi viedlo k právnemu sporu medzi usporiadateľmi a organizátormi koncertov, ktorí utrpeli finančné straty.

## Víťazi Veľkej ceny Austrálie

##### Jazdci

* Nie je zarátané do šampionátu Formuly 1

##### Konštruktér

* Nie je zarátané do šampionátu Formuly 1 Preteky sa v roku 2020 a 2021 nekonali z dôvodu COVID-19.

## Referencie


Austrália
Kategória:Motoršport v Austrálii
Kategória:Šport v Melbourne
Židovské

**Židovské** () je vrch v pohorí Myjavská pahorkatina, krajinnom celku Slovensko-moravských Karpát. Leží nad mestom Brezová pod Bradlom, približne  severne od jeho centra a asi  južne od Myjavy. 

## Poloha
Nachádza sa v juhozápadnej časti pohoria. Vrch leží v Trenčianskom kraji, v okrese Myjava v katastrálnom území Brezovej pod Bradlom. Najbližšími sídlami sú severne situovaná osada Kravárikovci mesta Brezová pod Bradlom, východne a juhovýchodne ležiace ďalšie osady Brezovej, južne leží samotné mesto Brezová pod Bradlom a západne v Žriedlovej doline ležia ďalšie osady Brezovej pod Bradlom. 

## Opis
Vrch susedí s juhovýchodne položeným najvyšším vrchom pohoria Bradlom (), východne ležia Rovienky (), severovýchodne Surovín (), severozápadne Chorvátsky vrch (), Branč () a Starý hrad (), juhozápadne Lipovec () a južne Ostriež () a Baranec (). Severné a západné svahy odvodňuje Brezovský potok so svojimi prítokmi do rieky Myjava v povodí Moravy, východnú a južnú časť masívu odvodňuje Žriedlovský potok smerujúci taktiež do rieky Myjava.

### Výhľady
Vďaka nadmorskej výške, polohe a rozsiahlym lúkam ponúka Židovské zaujímavé kruhové výhľady. Viditeľné sú okolité vrchy pohoria, no tiež blízke Malé Karpaty, Chvojnická pahorkatina a Biele Karpaty. Pri priaznivých podmienkach vidieť aj Považský Inovec.

## Prístup
* poľnou cestou z osady Kravárikovci
* lesnou cestou z osady Horné Chalupy

## Referencie

## Pozri aj
* Myjavská pahorkatina

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Myjavskej pahorkatine
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Myjava
Kategória:Brezová pod Bradlom
Rexík

[náhľad|Socha v [Bielsko-Biała|Bielsko-Białej.]]

***Rexík*** (), v rokoch 1987 – 1990 ***Rexík a vtáky*** (), je poľský animovaný seriál, ktorý rozpráva príhody strakatého psa Rexíka a jeho priateľov – sliepok, mačiek a ostatných psov a jeho pánov. Psíka Rexíka vymyslel režisér a scenárista Lechosław Marszałek.

Seriál vznikal v rokoch 1967 – 1990 v Studiu Filmów Rysunkowych (*Štúdiu kreslených filmov*) v Bielsko-Białej. Celkovo bolo natočených 65 epizód. V tomto meste má i sochu.

## Série a epizódy

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Poľské kreslené seriály
BOF

**BOF** môže byť skratka pre:

* British Orienteering Federation
* Bangladesh Ordnance Factories
* Boys Over Flowers
Silastov

**Silastov** je vodný tok v Podunajskej pahorkatine na území okresu Nitra. Je prítokom Žitavy v povodí rieky Nitry, má dĺžku približne 3,6 km a je tokom V. rádu.

## Priebeh toku
Potok pramení v strednej časti Podunajskej pahorkatiny, v geomorfologickom podcelku Hronská pahorkatina a jej časti Bešianska pahorkatina, v lokalite Silastov, v nadmorskej výške približne  Od prameňa v lokalite nazývanej Predné Kopále, s nesúvislou vyššou vegetáciou, tečie zvlnenou oblasťou severozápadným smerom. Potok lemuje pobrežná vegetácia, ktorá v poľnohospodársky využívanej oblasti vymedzuje jeho trasovanie. V oblasti Dlžiny sa stáča na západ a následne križuje cestu II/511 z Dvorov nad Žitavou do Vrábieľ. Pokračuje južným okrajom obce Žitavce, kde opúšťa Hronskú pahorkatinu a jej časť Bešianska pahorkatina a vteká do podcelku Žitavská niva. Na dolnom toku vedie extravilánom rovinatým územím do oblasti Malé tŕstie, kde sa v nadmorskej výške približne  vlieva ako ľavostranný prítok do Žitavy v povodí rieky Nitry. Potok patrí do širšieho povodia rieky Váh.

Potok pramení a preteká iba katastrom obce Žitavce v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. 

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam vodných tokov v povodí Žitavy
* Podunajská pahorkatina, Hronská pahorkatina, Bešianska pahorkatina
* Žitavská niva

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Povodie Žitavy
Kategória:Vodné toky v okrese Nitra
Kategória:Žitavce
Július Ádám

**Július Ádám** (; * 1862, Albrechtice† 1942, Rožňava) bol slovenský maliar.

## Životopis
Narodil sa v Albrechticiach v Sliezsku. Štúdiá absolvoval v Opave, neskôr bol žiakom Františka Storna v Šoproni. Vo Viedni sa zoznámil s Wilibaldom Wolframom, ktorý ho ako svojho pomocníka zapojil do práce na výmaľbe betliarskeho kaštieľa pre Andrášiovcov. Ádám sa stal Wolframovým zaťom, po tom ako si zobral jeho dcéru Wilhelminu. Po jej predčasnej smrti v roku 1890 si zobral jej mladšiu sestru Emmu, s ktorou mal tri deti, Emmu Alžbetu, Helenu a Vojtecha Júliusa. Ádám si v Rožňave zriadil samostatnú maliarsku dielňu, v ktorej zamestnával svojich synov aj ďalších pomocníkov. Etabloval sa ako maliar kostolov, ktorých vymaľoval asi tristo, na území dnešného Slovenska a Maďarska. Július Ádám bol taktiež zakladajúcim členom a predsedom Katolíckeho tovarišského spolku v Rožňave.

## Dielo
### Realizované výmaľby interiérov kostolov
* Kostole Navštívenia Panny Márie, Lučenec, 1894
* Kostol sv. Františka Xaverského, Rožňava, 1904
* Kostol Nanebovzatia Panny Márie, Fiľakovo, 1913
* Kostol sv. Jána Krstiteľa, Lipovník, 1927
* Kostol Panny Márie, Veľká Čalomija, 1937
* Kostol sv. Štefana kráľa, Tekovské Lužany, 1939
* Evanjelický kostol, Betliar
* Evanjelický kostol, Gemerská Poloma
* Evanjelický kostol, Slavošovce
* Kostol sv. Petra a Pavla, Jelšava
* Kostol sv. Jána Krstiteľa, Rimavská Sobota
* Refektár kláštora františkánov v Rožňave, Posledná večera
* Kostol sv. Jána Krstiteľa, Hrhov

## Galéria

Súbor:Fiľakovo4.jpg|Kostol Nanebovzatia Panny Márie vo Fiľakove
Súbor:Betliar1.jpg|Evanjelický kostol v Betliari
Súbor:SlavošovceKostol4.jpg|Evanjelický kostol v Slavošovciach
Súbor:Jelšava22.jpg|Kostol sv. Petra a Pavla v Jelšave
Súbor:Rimavská Sobota - Kostol sv. Jána Krstiteľa - interiér (3).jpg|Kostol sv. Jána Krstiteľa v Rimavskej Sobote


## Literatúra
* BISCHOF, Lenka; KUŠNIEROVÁ, Edita: Výtvarné tradície Rožňavy. In: *Rožňava v premenách času*, 2021, s. 141 – 145.
* HERUCOVÁ, Marta: Maliar Július Adam (1862 – 1942) a predlohy jeho diel. In: *Acta Musaei Scepusiensis 2014 – 2017*. Ed. Mária Novotná. Levoča: SNM-SML, 2019, s. 135 – 157.

## Referencie

Kategória:Slovenskí maliari