Cievne zásobenie mozgu

Tepny zásobujú mozog okysličenou krvou. Hmotnosť mozgu je v priemere 1,4 kg, čo predstavuje asi 2% hmotnosti tela, lenže na správnu funkciu potrebuje mozog 15 - 20 % objemu cirkulujúcej krvi. Ak sa prívod krvi do mozgu preruší na 5 sekúnd, dôjde k strate vedomia, a pokiaľ sa neobnoví do niekoľkých minút, dôjde k nezvratnému poškodeniu.

## Následky poruchy mozgovej cirkulácie
Význam krvného zásobenia mozgu je zrejmý najmä v situáciach, keď dôjde k prerušeniu mozgovej cirkulácie, napr. pri mozgovej mŕtvici. Mozgovú mŕtvicu môže spôsobiť uzáver tepny(mozgová ischémia) alebo krvácanie z tepny do mozgu *(haemorhagia cerebri)*, po ktorom odumiera mozgové tkanivo zásobované príslušnou tepnou. Následky mozgovej mŕtvice závisia od toho, ktorá tepna je postihnutá. Pri klasickej mozgovej mŕtvici to býva stredná mozgová tepna - dochádza k obrne na opačnej strane tela. Podmieňuje to poškodenie motorickej kôrovej oblasti, ktorá kontroluje voľné pohyby na opačnej strane tela. 

Ďalšími príznakmi spojenými s poškodením tejto tepny sú:
* **- poruchy citlivosti na opačnej strane tela**
* **- poruchy videnia**
* **- poruchy reči**, ak dôjde k mozgovej mŕtvici v dominantnej (ľavej) pologuli

Rozsah poškodenia a úprava funkcií závisí od rozsahu vyradeného mozgového tkaniva (v niektorých prípadoch obrna pretrváva).

## Mozgové tepny
Krv priteká do mozgu dvoma pármi tepien. Vnútorná krčnica *(arteria carotis interna)* začína zo spoločnej krčnice *(arteria carotis communis)*, vstupuje do lebky krčnicovým kanálom *(canalis caroticus)* a vydáva vetvy, ktoré zásobujú mozgovú kôru. Dvoma hlavnými vetvami vnútornej krčnice sú predná mozgová tepna *(arteria cerebri anterior)* a stredná mozgová tepna *(arteria cerebri media)*. Chrbticová tepna *(arteria vertebralis* je vetvou podkľúčnej tepny *(arteria subclavia)*, vstupuje do lebky veľkým otvorom a zásobuje mozgový kmeň a mozoček *(cerebellum)*. Chrbticové tepny sa spájajú a vytvárajú spodinovú tepnu *(arteria basilaris)*, ktorá sa znovu delí na dve zadné mozgové tepny zásobujúce zrakovú kôrovú oblasť v záhlavnom laloku. Tieto dve prívodné tepny sú spojené s ďalšími tepnami, čím na mozgovej spodine vzniká tepnový kruh mozgu *(circulus arteriosus cerebri)*. 

## Mozgové žily
Hlboké a povrchové žily odvádzajú krv z mozgu do zložitého systému  splavov (sínusov). Krv z nich odteká s využitím gravitácie do vnútornej hrdlovej žily *(vena jugularis interna)*. Na rozdiel od ostatných žíl splavy nemajú chlopne. 

Mozgové žily *(venae cerebri)* sa delia na povrchové a hlboké, nemajú chlopne a krv z nich odteká do vnútrolebkových splavov. Sínusy sú medzi vrstvami tvrdej blany mozgu *(dura mater)*, ktorá tvorí vonkajší obal mozgu. V stenách sinusov, na rozdiel od ostatných žíl v tele, chýba svalová vrstva. Povrchové žily sú na povrchu mozgu, majú menivé (variabilné) usporiadanie a niektoré sú navzájom prepojené. Väčšina povrchových žíl ústi do horného šípového splavu. Naproti tomu väčšina hĺbkových žíl ústi prostredníctvom veľkej mozgovej žily *(vena cerebri magna)* do rovného splavu. 

## Funkcia splavov
Rovný a horný šípový splav sa spájajú a krv z nich ďalej tečie do priečneho a esovitého splavu a cestou vnútornej hrdlovej žily odteká k srdcu. Na spodine mozgu a oboch stranách klinovej kosti je dutinový splav *(sinus cavernosus)*. Priteká doň krv z očnice a z hĺbkových častí tváre. Touto cestou sa môže šíriť infekcia do vnútrolebkového priestoru.

Kategória:Medicína
Kategória:Anatómia