open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zlatná (prítok Bodvy)

**Zlatná** je potok v regióne Turňa, v západnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Bodvy, má dĺžku 8,9 km a je tokom V. rádu. Preteká Zlatnou dolinou, kde sa koryto na viacerých miestach rozvetvuje a napája malé vodné nádrže.

## Prameň
Pramení vo Volovských vrchoch na juhojuhozápadnom svahu vrchu Kloptaň (1 153,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 055 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie sprvu severojužným smerom, následne sa stáča na juhojuhovýchod, pričom sa na hornom toku esovito ohýba. Po prijatí Humela na dolnom toku tečie na krátkom úseku na juh, následne pokračuje rozvetveným korytom k ústiu na juhojuhozápad.

## Geomorfologické celky
*Volovské vrchy, podcelok Kojšovská hoľa
*Košická kotlina, podcelok Medzevská pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: prítok (546,3 m n. m.) z JJV svahu Zbojníckej skaly (1 147,4 m n. m.), prítok spod sedla Jedľovec (840 m n. m.), prítok z východného svahu Krásneho rohu (744,1 m n. m.)
*ľavostranné: prítok z JJV úbočia Kloptaňa, Ovčinský potok, Humel

## Ústie
Pred ústím sa rozvetvuje na dve ramená, pričom pravé rameno ústi do Bodvy v nadmorskej výške cca 319 m n. m., kým ľavé rameno o cca 100 m nižšie v nadmorskej výške cca 318 m n. m. Obe ramená ústia na území mesta Medzev, severozápadne od centra.

## Obce
*mesto Medzev

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bodvy
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Ľubické Kúpele

**Ľubické Kúpele** bola obec v Kežmarskom okrese pri obci Ľubica, ktorá bola vysťahovaná pri tvorbe Vojenského obvodu Javorina v roku 1952, ktorý vznikol zlúčením obcí Blažov a Ruskinovce a z častí katastrálnych území ďalších 22 prevažne spišských obcí. 

Pri vzniku vojenského obvodu bola táto obec dvakrát násilne vysťahovaná, ale de iure nezanikla, pretože jej katastrálne územie nebolo celé pojaté do vojenského obvodu (§ 2 ods. 1 zákona č. 169/1949 Sb.). Pri rušení vojenského obvodu k 1. 1. 2011 bolo katastrálne územie Ľubické Kúpele pričlenené k obci Ľubica.
Výška: 

Kategória:Slovenské obce zaniknuté vysídlením
Kategória:Javorina (vojenský obvod)
Trónne meno

**Trónne meno** je tretie z postupnosti piatich mien egyptských faraónov. Spája sa s označením **nesu-bitej** () a prívlastkom **neb-tauej** (). Je tiež jedným z dvoch kráľovských mien vpisovaným do kartuše.

Trónne meno sa po prvý raz objavuje u štvrtého panovníka 1. dynastie, Dena. Na význame získava za tretej dynastie a stáva sa najdôležitejším titulom panovníkov, ktorým sú oficiálne nazývaní.

Označenie **nesu-bitej** starovekí Gréci nesprávne prekladali ako vyjadrenie faraónovej kráľovskej moci, akýsi ekvivalent gréckeho *basileus*. V skutočnosti prvá časť zloženiny, **nesu**, odkazovala na faraónovú božskú prirodzenosť, zatiaľ čo druhá časť, **bitej**, predstavovala jeho ľudskú časť. Meno tak vyjadrovalo vlastne spojenú prirodzenosť panovníka a malo skôr náboženský ako politický kontext.

Trónne meno bolo zapisované za pomoci znakov pre včelu a ostricu, dvoch heraldických znakov Horného a Dolného Egypta.





Kategória:Titulatúra staroegyptských vládcov
Réov syn

Meno **Réov syn** alebo **za-re** (alt. **sa-re**; ) je posledné z postupnosti piatich oficiálnych titulov egyptských faraónov. Panovník ho dostal už pri svojom narodení. Predchádzalo mu označenie "Réov syn" zapísané kombináciou hieroglyfov *za* („kačka“ a zároveň homonymum pre „syn“) a slnečného kotúča boha Ré. Toto meno malo odrážať faraónovu osobu ako obraz slnečného boha.

Meno Réov syn sa začalo používať s nástupom kultu boha Ré počas 4. dynastie. Bežne sa používa pre označovanie faraónov v modernej dobe (napr. Amenhotep, Ramesse, Thutmose).





Kategória:Titulatúra staroegyptských vládcov
Wadži

**Wadži** alebo **Džet**, možno totožný s gréckym **Venefesom**, bol tretí faraón 1. dynastie starovekého Egypta. Jeho meno značí had.

O jeho panovaní sa vie veľmi málo. Známa je jeho pohrebná stéla, na ktorej sa objavuje Horovo meno v typicky egyptskom štýle, čo dokladá, že umelecké formy boli už v tomto období plne vyvinuté. Obdobie jeho vlády popisuje zničená časť Palermskej dosky.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Wadži na Digital Egypt 
* The Ancient Egypt Site 





Kategória:1. dynastia Egypta
Tcheng-pchaj

**Tcheng-pchaj** (, ; doslova "*prútený štít*") je okrúhly štít vyrobený z ratanu. Tento typ štítu sa používal v Číne počas vlády dynastií Ming (1368-1644) a Čching (1644-1911).

## Externé odkazy
opis a obrázky tcheng-pchaj (fórum)  

Kategória:Dejiny Číny
Rivadavia (department, Santiago del Estero)

Department **Rivadavia** leží na juhu provincie Santiago del Estero na severozápade Argentíny a je jeden z 27 departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentom Aguirre, na východe s provinciou Santa Fe, na juhu s provinciou Córdoba a na západe s departmentom Mitre.

Hlavné mesto departmentu Rivadavia je Selva.

## Obyvateľstvo
Podľa odhadov INDEC stúpol počet obyvateľstva departmentu z 4 916 (2001) na 5 173 obyvateľov v roku 2005.

## Mestá a obce
* Colonia Alpina
* Palo Negro 
* Selva

Kategória:Departmenty v Argentíne
Horovo meno

[thumb|Serech s menom panovníka [Wadžiho z 1. dynastie]]
**Horovo meno** () je prvé z postupnosti piatich oficiálnych titulov egyptských faraónov. Toto označenie malo stotožňovať vládcu s bohom Horom (ktorý bol panovníkovým ka) a doslova sa čítalo „Hor ten a ten“, napr. meno Hor Aha znamenalo „Bojujúci Hor“.

Horovo meno je najstaršie označenie pre panovníka pochádzajúce ešte z preddynastických čias. Prvých faraónov poznáme dokonca iba podľa tohoto mena zapisovaného v tzv. serechu, rámčeku v podobe štylizovaného paláca s opevneným priečelím. Panovníka tak identifikovalo ako „Hora v paláci“, teda ako toho, kto drží moc. Nad serechom býval zobrazený sokol boha Hora. V prípade jedného vládcu 2. dynastie, Peribsena, sa však namiesto Hora objavuje nad serechom boh Sutech a od faraóna Chasechemueja sú s prvým menom spájaný obaja bohovia. Od čias Novej ríše sa na zapisovanie Horovho mena prestáva používať serech.

S Horovým menom je spojené i označenie „Silný býk“, ktoré poukazovalo na faráonovu silu. Býk bol súčasne zvieraťom boha Sutecha, protivníka nebeského Hora. Faraón v sebe, podľa predstáv Egypťanov, spájal oboch zápasiacich bohov.





Kategória:Titulatúra staroegyptských vládcov
Sabbath Bloody Sabbath

***Sabbath Bloody Sabbath*** je piaty štúdiový album skupiny Black Sabbath. Najznámejšie skladby sú „Sabbath Bloody Sabbath“, „Sabbra Cadabra“ a „A National Acrobat“.

Skupina dlho nevedela nájsť inšpiráciu na tento album. Až keď Tony Iommi vymyslel riff prvej skladby na albume sa jeho tvorba urýchlila.

Na tomto albume sa skupina ešte viac prikláňa ku kostolnému štýlu s organmi a syntetizátormi. Tiež sa zmenil štýl písania piesní.

Obal albumu vytvoril Drew Struzan.

## Zoznam skladieb
# „Sabbath Bloody Sabbath“ - 5:45
# „A National Acrobat“ - 6:15
# „Fluff“ - 4:12
# „Sabbra Cadabra“ - 5:59
# „Killing Yourself to Live“ - 5:42
# „Who Are You?“ - 4:10
# „Looking for Today“ – 5:03
# „Spiral Architect“ - 5:29

## Zostava
* Ozzy Osbourne – spev, syntetizátor
* Tony Iommi – elektrická gitara, klavír, syntetizátor, organ, flauta
* Geezer Butler – basová gitara, syntetizátor, melotrón
* Bill Ward – bicie, tympany

### Hostia
* Rick Wakeman – klávesy, syntetizátor, klavír v „Sabbra Cadabra“
* Will Malone – dirigent, aranžér

## Externé odkazy
* Sabbath Bloody Sabbath 

Kategória:Albumy Black Sabbath
Kategória:Hudobné albumy z 1973
Robles (department)

Department **Robles** leží v centre provincie Santiago del Estero na severozápade Argentíny a je jeden z 27 departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentmi Banda a Figueroa, na východe s departmentom Sarmiento, na juhu s departmentom San Martín a na západe s departmentom Hlavné mesto.

Hlavné mesto departementu Robles je Fernández.

## Mestá a obce
* Beltrán 
* Colonia El Simbolar
* Fernández
* Ingeniero Forres
* Villa Robles
* Vilmer

Kategória:Departmenty v Argentíne
Salavina

Department **Salavina** leží južne od centra provincie Santiago del Estero na severozápade Argentíny a je jeden z 27 departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentom Avellaneda, na východe s departmentom Aguirre, na juhu s departementom Mitre a na západe s departmentmi Quebrachos a Atamisqui.

Hlavné mesto departmentu Salavina je Los Telares.

## Mestá a obce
* Chilca Juliana
* Los Telares
* Sabagasta
* Villa Salavina

Kategória:Departmenty v Argentíne
San Martín (department, Santiago del Estero)

Department **San Martín** leží v centre provincie Santiago del Estero na severozápade Argentíny a je jeden z 27 departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentom Robles, na východe s departmentom Avellaneda, na juhovýchode s departmentom Sarmiento, na juhu s departmentom Atamisqui a na západe s departmentmi Loreto a Silípica.

Hlavné mesto departmentu je Brea Pozo.

## Mestá a obce
* Brea Pozo
* Estación Robles
* Estación Taboada

Kategória:Departmenty v Argentíne
Guasayán (department)

Department **Guasayán** leží v centre provincie Santiago del Estero na severozápade Argentíny a je jeden z 27 departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentmi Jiménez a Alberdi, na východe s departmentom Moreno, na juhu s departmentmi Juan F. Ibarra, Sarmiento a Robles a na západe s departmentom Banda.

Hlavné mesto departmentu je San Pedro de Guasayán.

## Mestá a obce
* Doña Luisa
* Guampacha
* Lavalle 
* San Pedro de Guasayán
* Villa Guasayán

Kategória:Departmenty v Argentíne
Klipper

thumb|right|Ikona klippera**Klipper** je slobodný softvér a sofistikovaný nástroj na správu a využitie clipboardu v KDE. Pamätá si históriu vecí uložených do clipboardu, umožňuje vyhľadávanie a sprístupnenie položiek, akcie postavené na regulárnych výrazoch, nastavenie globálnych skratiek a i.
General Taboada (department)

Department **General Taboada** leží na východe provincie Santiago del Estero na severozápade Argentíny a je jeden z 27 departmentov provincie.

Na severe hraničí s departmentom Juan F. Ibarra, na východe s provinciou Santa Fe, na juhu s departmentom Belgrano a na západe s departmentom Avellaneda.

Hlavné mesto departmentu General Taboada je Añatuya.

## Mestá a obce
* Añatuya
* Averías
* Estación Tacañitas
* Los Juríes
* Tomás Young

Kategória:Departmenty v Argentíne
Black Sabbath, Vol. 4

**Black Sabbath Vol.4** je už z názvu vyplývajúc štvrtý štúdiový album skupiny Black Sabbath. Na tomto albume sú použité aj na metal nezvyčajné nástroje ako flauta, či klavír. Asi najznámejšia pieseň je „Changes“.

Album sa mal povodne volať Snowblind podla skladby popisujúcej používanie kokaínu.

Časopis Q album umiestnil na 60. mieste v rebríku 100 najlepších britských albumov všetkých čias. 

## Zoznam skladieb
# „Wheels of Confusion/The Straightener“ – 7:57
# „Tomorrow's Dream“ – 3:06
# „Changes“ – 4:41
# „FX“ – 1:39
# „Supernaut“ – 4:40
# „Snowblind“ – 5:25
# „Cornucopia“ – 3:49
# „Laguna Sunrise" – 2:48
# „St. Vitus Dance“ – 2:24
# „Under the Sun/Every Day Comes and Goes“ – 5:49

## Zostava
* Ozzy Osbourne - spev
* Tony Iommi - sólová gitara
* Geezer Butler - basgitara
* Bill Ward - bicie

## Externé odkazy
* Black Sabbath, Vol. 4 

Kategória:Albumy Black Sabbath
Kategória:Hudobné albumy z 1972
Amemait

**Amemait** alebo **Ammit** alebo **Ammet** alebo **Amam** bola staroegyptská mytologická bytosť, zosobnenie božskej odplaty za zlo, ktoré človek spáchal na zemi. Amemait žijúca v Sieni maat (pravdy) v Duate, sedela vedľa váh, na ktorých boli vážené srdcia mŕtvych proti peru **Šu**, symbolu spravodlivosti. Pokiaľ mŕtvy v teste neuspel, Amemait jeho srdce zožrala a jeho duša nemohla vstúpiť do Usirovho kráľovstva Aaru.

Amemait nebola božským stvorením v pravom zmysle slova. Skôr zosobňovala všetko to, čoho sa Egypťania obávali - mala hlavu krokodíla alebo psa, prednú časť tela leva alebo leoparda a zadnú časť tela hrocha, teda zvierat, ktoré boli v okolí Nílu považované za nebezpečné. Amemait bola považovaná za démona, hoci vlastne tým, že ničila zlo, slúžila dobru.

Jej meno značí „Požieračka“, presnejšie „Pojedačka kostí“. K jej titulom patria: *Požieračka mŕtvych* , *Požieračka miliónov*, *Pojedačka sŕdc* a *Veľkosť smrti*. Podľa jednej verzie mýtu Amemait stála pri ohnivom jazere, do ktorého boli uvrhnuté srdcia nehodných, namiesto toho, aby ich požierala. V tejto funkcii bola démonická bytosť skôr strážkyňou jazera ako ničiteľka. Niektorí odborníci na egyptskú mytológiu predpokladajú, že predstava o ohnivom jazere prišla do Egypta z inej kultúrnej oblasti. V inej verzii zasa Amemait zožrala celého človeka, nielen jeho srdce. Hriešnik sa potom rozplynul v jej útrobách.

Niektorí vidia v požieračke Amemait paralely s inými bohyňami starovekého Egypta. Tweret, bohyňa pôrodu, vyzerala podobne a ako spoločníčka bôžika Besa slúžila ako ochrankyňa pred zlým. Amemaitine levie črty a jej spojenie s ohnivým živlom, by zasa mohli poukazovať na jej spojenie s bohyňou pomsty, Sechmet





Kategória:Staroegyptská mytológia
Ovčinský potok

**Ovčinský potok** je potok v regióne Turňa, v západnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Zlatnej, meria 3,5 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Tečie vo Volovských vrchoch, v podcelku Kojšovská hoľa, kde pramení na západojuhozápadnom svahu Ovčinca (1 011,8 m n. m.) v nadmorskej výške cca 895 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie spočiatku juhojuhozápadným smerom cez Malú Zlatnú dolinu a následne sa stáča severojužným smerom. Na dolnom toku sa ďalej stáča juhovýchodným smerom, zľava priberá prítok z lokality Košiar a mení smer toku, pričom k ústiu už pokračuje juhojuhozápadným smerom. V Zlatnej doline, SSZ od centra mesta Medzev, ústi v nadmorskej výške približne 416 m n. m. do Zlatnej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bodvy
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Sabotage (album)

***Sabotage*** je šiestý stúdiový album skupiny Black Sabbath. Asi najznámejšie skladby sú „Hole in The Sky a „Symptom of The Universe“.

Na tomto albume skupina pokračuje s kostolným zvukom a do popredia sa ešte viac dostávajú klávesy a organ. Tieto nástroje využíva hlavne Tony Iommi. 

„Symptom of The Universe“ sa považuje vôbec za prvú pieseň s thrash metalovými znakmi.

## Zoznam skladieb
# „Hole in the Sky“ - 3:59
# „Don't Start (Too Late)“ - 0:49
# „Symptom of the Universe“ - 6:29
# „Megalomania“ - 9:46
# „The Thrill of It All“ - 5:56
# „Supertzar“ - 3:44
# „Am I Going Insane (Radio)“ – 4:16
# „The Writ“ - 8:45

## Zostava
* Ozzy Osbourne - spev
* Tony Iommi - sólová gitara
* Geezer Butler - basgitara
* Bill Ward - bicie

## Externé odkazy
* Sabotage 

Kategória:Albumy Black Sabbath
Kategória:Hudobné albumy z 1975
Rakov potok

**Rakov potok** je potok v regióne Turňa, v západnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Bodvy, má dĺžku 3 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Tečie v Košickej kotline, v podcelku Medzevská pahorkatina, kde pramení južne od lokality Červené ploty na východnom okraji intravilánu obce Vyšný Medzev, v nadmorskej výške približne 415 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie spočiatku juhovýchodným smerom v blízkosti areálu miestneho poľnohospodárskeho družstva na pravom brehu, ďalej preteká lokalitou Spodná tabľa, kde stojí na ľavom brehu potoka kaplnka. Následne preteká cez Rakovo údolie, stáča sa juhojuhozápadným smerom a preteká lokalitou Bukový les. Napokon podteká cestu II. triedy č. 548, stáča sa na juhovýchod a VJV od centra Medzeva (a severne od ústia doliny Šugov) sa v nadmorskej výške cca 294 m n. m. vlieva do Bodvy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bodvy
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Mereteseger

thumb|Meretseger

**Meretseger** alebo **Mertseger** alebo **Meretsegeret** (), bola pôvodne hadia bohyňa, zosobnenie nebezpečenstiev púšte. Pretože prvá slabika jej mena bola tá istá, ako v slove pyramída, začalo sa veriť, že bohyňa žije, či priamo je, vrchom v tvare pyramídy týčiacim sa nad Údolím kráľov, kráľovským pohrebiskom Novej ríše. To jej nakoniec zabránilo, aby sa presadila ako bohyňa väčšieho územného významu. Po tom, ako prestalo byť údolie využívané, zanikol aj jej kult.

Bohyňa-kobra pľuvala jed na každého, kto sa pokúsil ničiť alebo vykradnúť kráľovské hrobky. Bola tiež ochrannou bohyňou robotníkov, ktorí pracovali na výstavbe hrobiek. Tých, ktorí sa dopustili pri stavbe zločinu, trestala, ale uzdravovala tých, ktorý svoje skutky oľutovali. Bola zobrazovaná ako zvinutá kobra alebo kobra s hlavou ženy, zriedkavo ako trojhlavý had s jednou hlavou kobry, druhou ženy a treťou supa.

## Iné projekty

Kategória:Egyptské bohyne
Piverský potok

**Piverský potok** je potok v regióne Turňa, v západnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Bodvy, meria 4,5 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení vo Volovských vrchoch, v podcelku Kojšovská hoľa, na južnom svahu Jedľovca (953,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 800 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv juhojuhovýchodným smerom dolinou Veľký Piver, potom pokračuje dolinou Kamenné stráne, kde sa esovito ohýba a na krátkom úseku tečie na východ. Následne tečie prechodne na juhovýchod, zľava priberá prítok (2,2 km) z Objednanej doliny, preteká západným okrajom Košickej kotliny, jej podcelku Medzevská pahorkatina a napája dve malé vodné plochy. Napokon sa stáča severojužným smerom, podteká cestu II. triedy č. 548 a severozápadne od centra Medzeva ústi v nadmorskej výške cca 334 m n. m. do Bodvy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bodvy
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Humel

**Humel** je potok v regióne Turňa, v západnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Zlatnej, meria 6,8 km a je tokom VI. rádu. Potok preteká rovnomennou dolinou a často sa označuje aj ako **Hummel**.

## Prameň
Pramení vo Volovských vrchoch, v podcelku Kojšovská hoľa, na západnom svahu vrchu Tri studne (969,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 820 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu juhozápadným smerom, sprava priberá prítok (602,0 m n. m.) z VJV svahu Ovčínca (1 011,8 m n. m.), následne z tej istej strany aj prítok z lokality Brezovec na južných svahoch Ovčínca a prechodne tečie juhojuhozápadným smerom. Ďalej sa stáča severojužným smerom, tečie dolinou Humel, kde zľava priberá najprv prítok (2,1 km) prameniaci západne od kóty 828,3 m a potom prítok z JZ svahu Strážneho vrchu (774,0 m n. m.). Následne napája dve malé vodné nádrže, trikrát sa esovito ohýba a vteká do Košickej kotliny, do podcelku Medzevská pahorkatina. Tu sa stáča na juhojuhozápad, napája ďalšiu malú vodnú nádrž a SSZ od centra Medzeva sa v nadmorskej výške cca 339,5 m n. m. vlieva do Zlatnej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bodvy
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Borzov

**Borzov** je potok v regióne Turňa, v západnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Bodvy, meria 7,9 km a je tokom V. rádu. Na hornom toku preteká Borzovou dolinou.

## Prameň
Pramení vo Volovských vrchoch, v podcelku Kojšovská hoľa, na východojuhovýchodnom svahu Troch studní (969,0 m n. m.) v lokalite Harakovská, v nadmorskej výške približne 850 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie spočiatku juhojuhozápadným smerom, na západnom úpätí Barata (857,8 m n. m.) sa vyrovnáva severojužným smerom a pokračuje cez Borzovu dolinu. Tu sprava priberá prítok spod Strážneho vrchu (774,0 m n. m.), na krátkom úseku tečie na juhovýchod a zľava priberá prítok zo severozápadného svahu Klina (718,1 m n. m.) a pretekajúci Benkovou dolinou. Následne sa Borzov opätovne stáča severojužným smerom, preteká osadou Baňa Lucia a zároveň vteká do Košickej kotliny, do podcelku Medzevská pahorkatina. Pod osadou tečie prechodne na juhovýchod, potom už na juhojuhovýchod, pričom tečie súbežne s prístupovou cestou do osady na ľavom a zrušenou železničnou traťou Počkaj - Baňa Lucia na pravom brehu. Napokon sa esovito stáča, postupne podteká zrušenú trať, cestu II. triedy č. 548 i železničnú trať Moldava nad Bodvou – Medzev a západne od osady Počkaj ústi v nadmorskej výške cca 281 m n. m. do Bodvy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bodvy
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Zábava

**Zábava** môže byť:

*aktivita, činnosť vo voľnom čase, pozri Zábava (činnosť)
*dolina vo Volovských vrchoch, pozri Zábava (dolina)
*prítok Bodvy, pozri Zábava (prítok Bodvy)
*osada slovenských obcí a miest:
**Dobšinej, pozri Zábava (Dobšiná)
**Horného Srnia, pozri Zábava (Horné Srnie)
**Ľubietovej, pozri Zábava (Ľubietová)
**Pliešoviec, pozri Zábava (Pliešovce)
**Ružomberka, pozri Zábava (Ružomberok)
*skrátene:
**Bardejovská Zábava, mestská časť Bardejova
**Kľušovská Zábava, miestna časť obce Kľušov
Zábava (prítok Bodvy)

**Zábava** je potok v regióne Turňa, v západnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Bodvy, meria 8,6 km a je tokom V. rádu. Preteká rovnomennou dolinou.

## Prameň
Pramení vo Volovských vrchoch na juhojuhovýchodnom úbočí Bieleho kameňa (1 134,5 m n. m.) v lokalite Zábava, v nadmorskej výške približne 850 m n. m. 

## Smer toku
Od prameňa tečie spočiatku severojužným smerom, následne vytvára oblúk ohnutý na východ a po prijatí Hájneho potoka koryto pokračuje na juh, pričom sa viacnásobne esovito ohýba. Ďalej už tečie viac-menej severojužným smerom.

## Geomorfologické celky
*Volovské vrchy, podcelok Kojšovská hoľa
*Košická kotlina, podcelok Medzevská pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: prítok zo SV svahu Barata (857,8 m n. m.), prítok z VJV svahu Barata, prítok z lokality Borzov na JJV svahu Klina (718,1 m n. m.), prítok z oblasti Suchého vrchu
*ľavostranné: prítok spod Rozsypanej skaly (798,7 m n. m.), Hájny potok, dva prítoky z JZ svahov Lazov (771,6 m n. m.)

## Ústie
Do Bodvy sa vlieva východne od osady Počkaj, medzi Jasovom a Medzevom, v nadmorskej výške cca 274 m n. m. 

## Obce
*Jasov (severozápadná časť katastrálneho územia, nepreteká intravilánom)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Bodvy
Kategória:Vodné toky vo Volovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Štefan Bolkay

**Štefan Bolkay** (známy aj pod pseudonymom ako **József Bolhay**, v maďarskej literatúre tiež ako *István József Bolkay*, (* 29. marec 1887, Rimavská Sobota, Slovensko – † 17. august, 1930, Sarajevo, Bosna a Hercegovina) bol slovenský zoológ, múzejník a entomológ, hlavne koleopterológ maďarského pôvodu.

## Životopis
Narodil sa v Rimavskej Sobote v rodine úradníka Pavla Bolkaya a matky Márie, rodenej Kováčovej.

Po skončení základnej školy navštevoval gymnázium v Rimavskej Sobote. Po maturite študoval prírodné vedy na Budapeštianskej univerzite, ktorú uspešne ukončil v roku 1909. Neskôr získal titul PhDr. V rokoch 1909 - 1911 pôsobil v maďarskom národnom múzeu. V rokoch 1912 - 1914 pracoval ako profesor pedagogického inštitútu. V rokoch 1917 - 1919 pôsobí v Budapešti ako asistent ústavu pre výskum Balkánu. V roku 1919 začína pracovať ako kustód múzea v Sarajeve, kde bol pozvaný ako odborník od juhoslovanskej vlády. Počas svojho života sa zaoberal hlavne stavovcami (obojživelníky *[[Amphibia]]* a plazy *[[Reptilia]]*) a chrobákmi (Coleoptera). Venoval sa tiež štúdiu paleozoológie. Prispieval svojimi prácami aj do niektorých odborných uhorských časopisov.

## Bibliografia
* Bolkay, Š.: 1907, Rimaszombat bogárfaunája. Rovartani lapok, 14, 162 - 171.  
* Bolkay, Š.: 1907, Adatok Gömör Kishont vármegye herpetologiájáhos. Állattani Közlemények, 6, 161 - 176, 199.   
* Bolkay, Š.: 1909, Á magyarországi békák lárvái. Annales historico-naturales Musei nationalis Hungarici, 7, 71 - 117.
* Bolkay, Š.: 1913, Adatok Magyarország pannóniai és praeglecialis herpetológiájához. Földtani Intézet Évkönyve, 21, 193 - 206, 217 - 230

## Zdroje
* Gulyás, P.: Magyar írók élete és munkái. 3, Budapest, p. 841. 
* Allodiatoris, I.: 1966, Bibliographie der Zoologie im Karpatenbecken 1900 - 1915. Budapest.   
* Kolektív: 1986, *[[Slovenský biografický slovník]]* I. zv. (A - D): (heslo: Bolkay, Štefan, p. 288), Matica Slovenská, Martin. 
* Okali, I. et al.: 1996, *[[Slovník slovenských zoológov a zoológov so vzťahmi k územiu Slovenska]].* Bratislava, Stimul, p. 19.
* Gaedike, R. & Groll, E. K. eds. 2001, Entomologen der Welt (Biografien, Sammlungsverbleib). Datenbank, DEI Eberswalde im ZALF e. V.: „Bolkay, Štefan (= István)“: (internet). 
* BOLKAY, Štefan. In: 
* Groll, E. K. [ed.]: 2006, Entomologen der Welt (Biografien, Sammlungsverbleib). Datenbank, DEI Eberswalde im ZALF e. V.: „Bolkay, Štefan (= István)“: (internet).

## Externé odkazy
* Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 37; pokrstený ako Stephanus Josephus Bolkay

Kategória:Slovenskí prírodovedci
Kategória:Slovenskí entomológovia
Kategória:Koleopterológovia
Kategória:Slovenskí zoológovia
Kategória:Slovenskí múzejníci
Kategória:Osobnosti z Rimavskej Soboty
Kategória:Obete samovrážd
Komúna

**Komúna** (zo  <  < , resp. priamo z ) môže byť:
* sociálna pospolitosť založená na kolektívnom vlastníctve, najmä:
** náboženská kolektivistická občina, v ktorej sa za spôsob služby Bohu považoval spoločný majetok a spoločná práca (napr. jezuitská republika v Paraguaji 1610 – 1768, Tábor počas husitov, münsterská komúna), pozri komúna (náboženská občina)
** pojem utopických socialistov 19. storočia, pozri komúna (utopickí socialisti)
** Parížska komúna (1871)
** kolektívne hospodárstvo s úplným zospoločnením výrobných prostriedkov a rovnostárskym rozdeľovaním (napr. v prvých rokoch sovietskej moci v Rusku alebo pod názvom kibuc v Izraeli)
** moderná pospolitosť vznikajúca od konca 60. rokov v západných krajinách ako životné spoločenstvo ľudí, dnes spravidla označovaná ako (úmyselná) komunita
* orgán parížskej mestskej samosprávy v rokoch 1789 – 1795, v čase jakobínskej diktatúry fakticky orgán moci, pozri parížska komúna (Francúzska revolúcia)
* v Číne: skrátene ľudová komúna (administratívny územný orgán 1958 – 1984)
* skrátene: stredoveká komúna alebo mestská komúna
* zriedkavo: obec (ako moderná administratívna jednotka)

## Pozri aj
* münsterská komúna
* Kantonská komúna
* Estónska pracovná komúna
* bakuská komúna
* Pracovná komúna povolžských Nemcov
* Šanghajská komúna
* komunita
Raúl González Blanco

**Raúl** *(celým menom Raúl González Blanco)* (* 27. jún 1977, Madrid, Španielsko) je bývalý španielsky futbalový útočník. Veľkú časť svojej profesionálnej kariéry (od r. 1994) strávil v klube Real Madrid, v ktorom pôsobil ako kapitán. Na drese nosil číslo 7.

Je 3. najlepším strelcom histórie Ligy Majstrov (Champions League) a najlepším strelcom EPM (predchodca Ligy Majstrov).
Vyslúžil si aj prezývku *Gentleman of fair play*, keďže žltou kartou nebol napomínaný od zápasu proti Valencii 23. októbra 2004 a počas celej svojej profesionálnej kariéry nebol napomínaný červenou kartou.

15. februára 2009 prekonal rekord Alfreda di Stéfana v počte gólov za Real Madrid. V zápase proti Sportingu Gijón strelil dva góly, čím dosiahol hranicu 309 gólov. Di Stéfano ich strelil 307. 
30. septembra 2009 prekonal rekord Sanchísa v počte štartov za Real Madrid. V zápase proti Olympique Marseille nastúpil do 709. zápasu, čím sa odtrhol od Sanchísa, ktorého rekord vyrovnal 26. septembra 2009 v zápase proti Tenerife.

## Klubové štatistiky

## Úspechy
### Klubové
;Real Madrid CF
* La Liga (6): 1994–95, 1996-97, 2000-01, 2002-03, 2006-07, 2007-08
* Supercopa de España (3): 1997, 2001, 2003
* Liga majstrov UEFA (3): 1997-98, 1999-00, 2001-02

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Španielski futbalisti
Kategória:Hráči Real Madrid CF
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1998
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 2002
Kategória:Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 2004
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 2006
Kategória:Osobnosti z Madridu
Obvod (Paríž)

**Obvod** alebo **arrondissement** [slov. výsl.: arondismán](fr. *arrondissement* [fr. výslov.: arõdismã]) alebo **mestský obvod** alebo **mestský arrondissement** (fr. *arrondissement municipal* [... münisipal])  je administratívna jednotka Paríža. Paríž je rozdelený na 20 obvodov. 

Prívlastok mestský slúži na odlíšenie od departementálnych obvodov, na ktoré sa delia francúzske departmány. V parížskych poštových smerovacích číslach je číslo obvodu na dvoch posledných miestach.

## Opis
20 obvodov je umiestnených v tvare špirály krútiacej sa v smere hodinových ručičiek. Začína sa 1. obvodom v strede mesta na pravom (severnom) brehu rieky Seina.

V nasledujúcom zozname obvodov sa uvádza, ktorom brehu Seiny leží daný obvod (P- pravý breh, Ľ- ľavý breh):

Poznámky:1 s Vincenneským lesom2 bez Vincenneského lesa3 s Boulogneským lesom4 bez Boulogneského lesa5 rok 2005 má najväčší doterajší oficiálny odhad; počet obyvateľov týchto obvodov sa môže stále zväčšovať

Každý obvod je administratívne rozdelený na štyri administratívne štvrte. Paríž tak má 80 administratívnych štvrtí (*quartiers administratifs*), pričom každá má vlastnú policajnú stanicu.

## Dejiny
náhľad|Mapa zobrazujúca 12 starých obvodov. Okolitý sivý priestor ukazuje veľkosť Paríža po roku 1860.

### Pred rokom 1860
11. októbra 1795 bol Paríž rozdelený na 12 obvodov. Boli číslované od západu na východ číslami od 1 po 9 na pravom brehu Seiny a od 10 do 12 na ľavom brehu.

Každý obvod bol rozdelený na 4 štvrte, ktoré zodpovedali 48 okresom vytvoreným v roku 1790.

### Po roku 1860
1. januára 1860 boli k Parížu pripojené nové územia. Predchádzajúcich 12 obvodov bolo doplnených na súčasných 20 a ich hranice boli zmenené.

V textoch, kde je potrebné rozlišovať medzi starým a novým systémom obvodov, sa staré obvody označujú prívlastkom *ancien* (fr. bývalý/starý) uvedeným za poradovým číslom, napríklad: 2e ancien alebo 7e anc.
Lochovice

thumb|Hlavná ulica
thumb|Vlakové nádražie

**Lochovice** je obec v Stredočeskom kraji v okrese Beroun. Leží v údolí Litavky. V obci sa stretávajú železničné trate Zdice - Protivín a Zadní Třebaň - Lochovice.

## Dejiny
Prvé údaje pochádzajú z roku 1318.

## Pamiatka
V obci sa nachádza neskoro renesančný zámok, ktorý bol neskôr barokovo a rokokovo prestavaný. V zámockom parku sú zachované vzácne dreviny.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka obce
Pancho Gonzales

**Ricardo Alonso González** (* 9. máj 1928, Los Angeles, Kalifornia, USA – † 3. júl 1995, Las Vegas, Nevada) známejší ako **Pancho Gonzales**, bol americký tenista. Medzi jeho najväčšie úspechy patria tituly z dvojhry na U.S. Championships (1948, 1949) a tituly z mužskej štvorhry na turnajoch French Championships (1949) a Wimbledonu (1949).

V roku 1968 bol zapísaný do Medzinárodnej tenisovej siene slávy.

USA reprezentoval aj v Davisovom pohári, odohral však iba 2 zápasy v dvojhre, oba vyhral.

Mal mexický pôvod.
## Účasti vo finále dvojhry na grandslamových turnajoch (2)
### Víťazstvá (2)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* International Tennis Hall of Fame

## Zdroj

Kategória:Tenisti USA
Kategória:Víťazi French Open
Kategória:Víťazi Wimbledonu
Kategória:Víťazi US Open
Kategória:Medzinárodná tenisová sieň slávy
Kategória:Osobnosti z Los Angeles
Koruna česko-slovenská

right|thumb|Porovnanie veľkostí prvorepublikových päťkorún
right|thumb|5 Kč za prvej republiky

**Koruna česko-slovenská** (súdobé písanie do roku 1991 väčšinu času *koruna československá*; v období prvej republiky bola oficiálna skratka **Kč**, potom od roku 1945 **Kčs**) bola mena, ktorá platila v Česko-Slovensku od roku 1918. Koruna sa ďalej delila na 100 halierov. Spočiatku existovali aj halierové mince, no s postupujúcim rastom cenovej hladiny najdrobnejšie mince postupne mizli. K roku 1992 už najmenšou platnou mincou bol desaťhaliernik. Po rozdelení Česko-Slovenska v roku 1993 na Česko a Slovensko bola rozdelená aj mena na českú korunu a slovenskú korunu.

## História
Česko-slovenská koruna bola ustanovená zákonom č. 84 z 25. februára 1919. Na jeho základe boli medzi 3. až 19. marcom 1919 stiahnuté a okolkované rakúsko-uhorské bankovky, ktoré boli postupne až do júla 1920 vymieňané za nové česko-slovenské bankovky. Po druhej svetovej vojne bola 1. novembera 1945 prevedená menová reforma, ktorá riešila problém, že na území Česko-Slovenska kolovalo príliš mnoho platidiel okrem piatich mien (protektorátna, ríšskonemecká, slovenská, maďarská a poľská) i rôzne vojenské poukážky. Ďalšia menová reforma prišla k 1. júnu 1953. Nová česko-slovenská koruna bola vymieňaná v pomere 1:5 u súm do 1500 (starých) Kčs, vyššie sumy boli vymieňané v pomere 1:50. 1. januára 1993 došlo k rozdeleniu Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky na dva samostatné štáty a k 8. februáru 1993 prebehla menová odluka, ktorou česko-slovenská koruna zanikla.

Bankovka v hodnote *Tisíc korún československých* z roku 1934 bola v roku 1937 ocenená na medzinárodnej výstave umenia a techniky v Paríži. Jej autorom je Max Švabinský a rytinu pripravil Karel Wolf.

## Nominálne hodnoty mincí

## Pozri aj
* Koruna slovenská
* Slovenská koruna
* Česká koruna (mena)
* Českomoravská koruna

## Externé odkazy
* Prehľad o českých a slovenských bankovkách a papierových platidlách (katalóg, galéria a ďalšie informácie)
* Česko-Slovenské zlaté mince 
* Česko-Slovenské strieborné mince
* Rytiny Česko-slovenských bankoviek 

Kategória:Meny v Európe
Kategória:Koruna
Kč

**Kč** môže byť:
* skratka meny koruna československá do roku 1945, pozri Koruna československá
* dnes skratka meny koruna česká, pozri Česká koruna (mena)
Aire urbaine

**Aire urbaine** (doslova približne mestský priestor, mestská oblasť) je pojem francúzskeho štatistického úradu INSEE, ktorým sa vo Francúzsku označujú (najmä z hľadiska hromadnej dopravy) spádové oblasti hlavných sídiel väčších ako 5000 obyvateľov (teda spravidla miest), pričom aspoň 40 % obyvateľov oblasti musí pracovať v hlavnom sídle. Tieto oblasti sú presne vymedzené podľa obcí, ktoré do nich patria, a je ich celkovo 354. 

Kategória:Administratívne členenie Francúzska
Ján Pavlovič

**Ján Pavlovič** (* 17. január 1909, Bzince pod Javorinou – † 25. máj 1996, Tábor) bol slovenský amatérsky entomológ – jeden z členov prvej „Slovenskej entomologickej spoločnosti v Žiline“ a gymnaziálny profesor v Martine. 

## Životopis
Univerzitné štúdium ukončil na Prírodovedeckej fakulte Karlovej univerzity v Prahe.

Ako entomológ sa venoval tomuto odboru skôr iba okrajovo, čo vyplývalo hlavne z jeho povolania – prírodopisára, kde jeho pracovnou náplňou bola čiastočne i entomológia. Z tohto dôvodu aj vstúpil do Prvej žilinskej entomologickej spoločnosti. 

Počas svojho života pracovne pôsobil ako profesor na reálnom gymnáziu v Turčianskom sv. Martine, ako pedagóg, ktorý vyučoval hlavne prírodovedu. Poznáme ho skôr ako významného pedagóga, metodika prírodných vied a zemepisu. Ako profesor v Martine pôsobil veľa rokov, prakticky od školského roku 1934/1935. Počas Slovenského národného povstania sa tiež zúčastnil bojov. Po skončení vojny sa ako profesor gymnázia aktívne zaoberal i mimoškolskou činnosťou. Bol kustódom prírodovedných zbierok SNM v Martine, vzdelávateľom a matrikárom Sokola, podpredsedom okresnej komisie pre zber liečivých rastlín a tajomníkom Podporovacieho spolku študentov. Pracoval aj vo funkcii správcu prírodovedných zbierok na Gymnáziu v Martine. Okrem toho pôsobil aj ako lektor niektorých ročníkov Kmetiana – vlastivedného sborníka, ktorý vydávalo Turčianske múzeum Andreja Kmeťa v Martine.
 

## Zdroj
* Smutný, A. E.: 1941 – 1945, Zápisnice z činnosti „Prvej Slovenskej entomologickej spoločnosti v Žiline. 
* Kolektív: 1967, Sto rokov Slovenského gymnázia v Martine. Obzor, Bratislava, 194, 230, 243, 244 + kolektívne foto [244].    
* Vongrejová, R.: 1968, Storočnica martinského gymnázia. Stredoslovenské vydavateľstvo, 212, In: Kmetianum, vlastivedný sborník, I. 203 – 215, Martin.
* Mikuš, M. & Strohnerová, Ľ.: 2003, *[[Osobnosti vedy trenčianskeho regiónu|Osobnosti vedy trenčianskeho regiónu - biobibliografický slovník lekárov, prírodovedcov, poľnohospodárov a banských odborníkov od najstarších čias po súčasnosť]]*. Verejná knižnica Michala Rešetku v Trenčíne. p. 248.

Kategória:Slovenskí entomológovia
Kategória:Osobnosti z Bziniec pod Javorinou
Kategória:Absolventi Prírodovedeckej fakulty Karlovej univerzity
János Husz

**János Husz** (známy aj ako **Johann Husz**, **Ján Husz**; * 23. júl 1843, Poprad, Slovensko – † 7. júl 1916, Budapešť, Maďarsko) bol veľmi málo známy evanjelický kňaz a entomológ – lepidopterológ z východného Slovenska, ktorý má význam hlavne ako regionálny výskumník okolia Popradu. Za Rakúsko-Uhorsko je uvedený v knihe Wilhelma Junka „Entomologen Adressbuch“ z roku 1905.

## Život
Ján Husz sa narodil v Poprade. Jeho manželka bola Ľudmila Huszová, rod. Kochová. Mal dvoch synov: Vojtech Ján Husz (* 1892) a Ján Ľudovít Husz (* 1895).

V detstve navštevoval evanjelickú ľudovú školu v Poprade. Potom pokračoval v štúdiu na gymnáziu v Kežmarku a neskôr na kolégiu v Prešove. Štúdium ukončil v roku 1863 maturitnou skúškou a v tom istom roku sa zapísal na prešovskú teologickú akadémiu. V roku 1866 zložil v Dobšinej skúšku pod vedením superintendanta Mádayho. Jeden rok pracoval ako vychovávateľ u rodiny Pottornovej na Liptove. Po roku odchádza do nemeckej Jeny, kde ostáva na tunajšej univerzite ako poslucháč jeden rok. V roku 1870 sa vracia do Veľkej, kde pôsobil v ľudovej škole 34 rokov ako učiteľ. Bol členom mestského predstaviteľstva a dozorcom velickej šporiteľne. Bol aj presbyterom evanjelického cirkevného zboru a členom školskej rady. V roku 1905 odišiel do Popradu a do roku 1915 pôsobil ako kustód v Karpatskom múzeu. Už pred svojim zvolením za kustóda múzea pracoval od roku 1899 ako vedúci zoologického oddelenia. Zaoberal sa hlavne entomológiou, a preto pre múzeum mali význam hlavne jeho početné regionálne zbery hmyzu. Pre našu entomológiu majú význam niektoré jeho faunistické práce z východného Slovenska, ktoré pojednávajú o motýľoch tohto regiónu. V roku 1915 sa pre ťažkú chorobu vzdal svojich funkcií a vysťahoval sa do Budapešti.

János Husz zomrel v roku 1916 v Budapešti.

Čo sa stalo s jeho zbierkovým materiálom nie je známe.

## Zdroje
* Varga, I.: 1917, Husz János, nekrológ. In: A Magyarországi Kárpati-egyesület évkönyve, 44, p. 104 – 106.
* Gaedike, R. & Groll, E. K. eds. 2001, Entomologen der Welt (Biografien, Sammlungsverbleib). Datenbank, DEI Eberswalde im ZALF e. V.: „Husz János“.
* Kollárová, Z. et kol.: 2004, Biografický slovník mesta Poprad. Svojmu mestu ….  194: Husz, Ján, p. 93.
* Bekessová, M. et kol.: 2006, Podtatranské múzeum v Poprade (1876 - 2006). Poprad, 10, 69.

Kategória:Slovenskí entomológovia
Kategória:Lepidopterológovia
Kategória:Osobnosti z Popradu
Eddy Gordo

**Eddy Gordo** je postava bojovníka z hernej série Tekken ktorá sa po prvýkrát objavila v tretej časti série s názvom Tekken 3 z roku 1998 pre konzolu Playstation.

Eddy ako jeden z viacerých bojovníkov zápasí v treťom súboji o titul King of the Iron Fist a využíva špecifický druh bojového umenia – capoeira.

Kategória:Fiktívne postavy
Astéria Kuffelová

**Astéria Kuffelová** (* 7. apríl 1931, Pezinok - † 2. december 2013, Trnava) bola slovenská herečka. Pôsobila na scénach Dedinského divadla v Trnave, Krajového divadla v Trnave, ako riaditeľka Mestského kultúrneho strediska v Trnave.

V roku 1949 nastúpila do Dedinského divadla so sídlom v Bratislave, v ktorom pôsobil tím hercov - neskôr pilierov slovenského divadelníctva a mnohí z nich predstavovali jadro Krajového divadla v Trnave. V rokoch 1960 až 1965 bola členkou Krajového divadla v Trnave. Jej výrazný altový hlas a civilný herecky prejav, ako uvádza divadelný kritik Ján Jaborník, ju predurčili na stvárnenie charakterových postáv. Zrušenie Krajového divadla v Trnave znamenalo pre ňu profesionálny odchod z divadelných dosiek.

Bezprostredný kontakt so širokou škálou činností v oblasti kultúry, jej profesionálny prístup a organizačné schopnosti ju predurčili na to, aby sa stala riaditeľkou Mestského kultúrneho strediska v Trnave. Po odchode do dôchodku pracovala tri roky ako lektorka v Západoslovenskom múzeu.
S manželom Vendelínom žila v Trnave, má tri dcéry.

 
Kategória:Slovenské divadelné herečky
Kategória:Osobnosti z Pezinka
Potoky

**Potoky** môžu byť:

*obec v okrese Stropkov, pozri Potoky (okres Stropkov)
*miestna časť obce Lúčky v okrese Sabinov, pozri Potoky (Lúčka)
*miestna časť obce Veľké Rovné v okrese Bytča, pozri Potoky (Veľké Rovné)

## Pozri aj
*Potok
Chrám svätého Michala archanjela

**Chrám svätého Michala archanjela** môže byť chrám v týchto obciach:

* Bulharsko
** Chrám svätého Michala archanjela (Peruštica)
** Chrám svätého Michala archanjela (Triavna)

* Slovensko
** Chrám svätého Michala archanjela (Frička)
** Chrám svätého Michala archanjela (Inovce)
** Chrám svätého Michala archanjela (Ladomirová)
** Chrám svätého Michala archanjela (Matysová) (dnes v skanzene v Starej Ľubovni)
** Chrám svätého Michala archanjela (Nová Sedlica) (dnes v skanzene v Humennom)
** Chrám svätého Michala archanjela (Príkra)
** Chrám svätého Michala archanjela (Ruský Potok)
** Chrám svätého Michala archanjela (Šemetkovce)
** Chrám svätého Michala archanjela (Topoľa)
** Chrám svätého Michala archanjela (Uličské Krivé)

* Srbsko
** Katedrálny chrám svätého Michala archanjela v Belehrade

## Pozri aj
* Archanjelský chrám
* Kostol svätého Michala archanjela
* Kostol svätého Michala
* Kaplnka svätého Michala
Chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky

**Chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky** môže byť chrám v týchto obciach:

* na Slovensku
** Jedlinka, pozri Chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky (Jedlinka)
** Korejovce, pozri Chrám Ochrany Bohorodičky (Korejovce)
** Mikulášová (dnes v skanzene v Bardejovských Kúpeľoch), pozri Chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky (Mikulášová)
** Miroľa, pozri Chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky (Miroľa)
** Nižný Komárnik, pozri Chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky (Nižný Komárnik)
** Varadka, pozri Chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky (Varadka)

* v Bulharsku
** Dupnica, pozri Chrám Ochrany Bohorodičky (Dupnica)
** Samokov, pozri Chrám Ochrany Bohorodičky (Samokovský monastier)
** Sofia, pozri Chrám Ochrany Bohorodičky (Sofia)
Chrám svätého Mikuláša Biskupa

**Chrám svätého Mikuláša Biskupa** môže byť chrám v týchto obciach:
* Kožuchovce (dnes v Košiciach), pozri Kostol svätého Mikuláša (Kožuchovce)
* Ruská Bystrá, pozri Chrám svätého Mikuláša Biskupa (Ruská Bystrá)
* Zboj (dnes v skanzene v Bardejovských Kúpeľoch), pozri Chrám svätého Mikuláša Biskupa (Zboj)

## Pozri aj
* Chrám svätého Mikuláša
* Kostol svätého Mikuláša
Love Don’t Live Here Anymore

**Love Don't Live Here Anymore** je coververzia hitu Milesa Gregoryho pre speváčku Rose Royce. Je to skladba, ktorá vyšla v marci 1986 len v Japonsku ako vinylový singel. 

Ďalšieho vydania sa dočkala aj vo zvyšku sveta, no až o 10 rokov neskôr na komerčných CD a promo-vinyloch s tanečnými remixami s výberovým albumom balád s názvom *Something To Remember*. Veľká škoda len toho, že tanečné verzie tejto nádhernej balady, ktoré pripravili Mark Pitchiotii, Markus Schulz a C. L. McSpadden ostali len v štádiu promo údajne preto, lebo skladba sa neumiestnila na vrcholoch hitparád - a kvôli takmer žiadnej propagácii - ju spoločnosť Warner Bros nakoniec stiahla. Komerčne vydané sú len verzie veľmi podobné tej pôvodnej. 

V roku 1996 vyšiel v Británii veľmi vzácny, nepredajný vinylový maxisingel, ktorý obsahuje 3 remixy (nikde inde nevydané) v počte len pár sto kusov. Jeho zberateľská hodnota je preto aj dosť vysoká. Zaujímavosťou tejto raritnej vynilky je, že stredové nálepky sú na každom vydanom kuse prehodené; strana A je na Béčku a opačne a navyše ju neprehráte na bežnom gramofóne, nakoľko pri výrobe došlo k chybe zaznamenania veľmi hlbokých frekvenčných tónov.

Kategória:Piesne z 1986
Kategória:Piesne Madonny
Chrám svätého Bazila Veľkého

**Chrám svätého Bazila Veľkého** môže byť:

*Hrabová Roztoka, pozri Chrám svätého Bazila Veľkého (Hrabová Roztoka)
*Krajné Čierno, pozri Chrám svätého Bazila Veľkého (Krajné Čierno)
Chrám svätej Paraskevy

**Chrám svätej Paraskevy** alebo **Chrám svätej Paraskievy** môže byť:

* na Slovensku:
** v obci Dobroslava, pozri Chrám svätej Paraskevy (Dobroslava)
** v obci Nová Polianka (dnes v skanzene vo Svidníku), pozri Chrám svätej Paraskevy (Nová Polianka)
** v obci Potoky, pozri Chrám svätej Paraskevy (Potoky)

* v Bulharsku:
** v Leštene, pozri Chrám svätej Paraskevy (Lešten)
** v Nesebare, pozri Chrám svätej Paraskevy (Nesebar)
** v Plovdive, pozri Chrám stará svätá Petka (Plovdiv)
** v Sofii, pozri Chrám svätej Paraskevy (Sofia)
Bavoryně

**Bavoryně** je malá obec v okrese Beroun. Nachádza sa v Hořovickej pahorkatine v Karlštejnskom bioregióne v údolí Červeného potoka. Má 190 obyvateľov. Leží v nadmorskej výške asi . Prvá písomná zmienka o tejto obci je z roku 1088.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka obce

Kategória:Obce okresu Beroun
Suwanose-džima

**Suwanose-džima** alebo **Suwanosedžima** je  dlhý ostrov vretenovitého tvaru, nachádzajúci sa v severnej časti japonského súostrovia Rjúkju. Ostrov je prakticky celý pokrytý viacerými stratovulkánmi a krátermi (aktívnymi aj neaktívnymi). Prevládajúcim typom horninovej stavby sú andezity a ich varianty.

Suwanose-džima je jedna z najaktívnejších vulkanických oblastí v Japonsku, len v 20. storočí bolo zaznamenaných približne 20 stredne silných strombolských erupcií, s centrom v kráteri *O-take*. Začiatkom 19. storočia (v rokoch 1813 až 1814) sa odohrala väčšia erupcia, ktorá vytvorila podkovovitú kalderu *Sakuči*. Po tejto erupcii bol ostrov neobývaný približne 70 rokov.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  – ostrov Suwanose-džima na Global Volcanism Program  

Kategória:Ostrovy Japonska
Kategória:Sopky Japonska
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Aktívne sopky
Běštín

**Běštín** je obec v Česku v okrese Beroun. Má 297 obyvateľov a katastrálne územie obce má rozlohu .

Vo vzdialenosti  severozápadne leží mesto Hořovice,  východne mesto Dobříš,  južne mesto Příbram a  severne mesto Beroun.

Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1406.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka obce

Kategória:Obce okresu Beroun
Nakano-šima

**Nakano-šima** alebo **Nakanošima** je menší (9 × ) ostrov, nachádzajúci sa v japonskom súostroví Rjúkju. Prakticky celý ostrov je vulkanického pôvodu. Staršie vulkanické centrum na juhu je oddelené plochým plató od mladšej, aktívnej vulkanickej stavby na severnej strane ostrova. Vrcholový kráter aktívneho centra býva v sezóne dažďov zaliaty vodou. V solfatárach na juhovýchodnom úbočí bola ťažená síra až do konca roku 1944.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – ostrov Nakano-šima na Global Volcanism Program  

Kategória:Ostrovy Japonska
Kategória:Sopky Japonska
Kategória:Stratovulkány
Bruselská ulica

**Bruselská ulica** je pomenovaná podľa hlavného mesta Belgicka, leží v Košiciach na Sídlisku Ťahanovce v okrese Košice I. Podľa pôvodných plánov z čias komplexnej bytovej výstavby mala mať ulica názov: Bieloruská. Ulica vznikla v roku 1993.

## Objekty
* Základná škola Bruselská
* Obchodný dom Lidl

## Referencie

## Externé odkazy
* Bruselská ulica na mape

Kategória:Ulice v Košiciach
Kategória:Košice – Sídlisko Ťahanovce
Austrálska trieda

**Austrálska trieda** (v plánoch *Trieda Priateľstva*) leží v Košiciach na Sídlisku Ťahanovce v okrese Košice I. Ulica (jej časť po križovatku s Viedenskou ulicou) vznikla v roku 1993. Druhá časť ulice je naplánovaná v rámci dostavby IV. okrsku sídliska.

## Referencie

## Externé odkazy
* Australská trieda na mape

 

Kategória:Ulice v Košiciach
Kategória:Košice – Sídlisko Ťahanovce