Marta Longauerová

**Marta Longauerová**, rod. **Mašurová**, pseudonymy **Myrta**, **Podjasienková**, **Teta Myrta** (* 3. október 1888, Bobrovec† 22. október 1958, Ivanka pri Nitre) bola slovenská spisovateľka, dramatička a úradníčka, ktorá bola začiatkom 20. rokov 20. storočia jednou z najproduktívnejších slovenských dramatičiek, populárnou medzi dobovými ochotníkmi.

## Život
Narodila sa v Bobrovci na Liptove v rodine Márie Mašurovej, rod. Rusinovej a roľníka Jozefa Mašuru, pričom mala deviatich súrodencov. Po vychodení ľudovej školy vo svojom rodisku (18951901) absolvovala štúdium na meštianskej škole v Budapešti (19011905) a vzápätí pracovala ako poštová úradníčka v Liptovskej Osade (19101912) a Liptovskom Svätom Mikuláši (19121913). V rokoch 19051910 žila u rodičov v Bobrovci, po sobáši v Liptovskej Osade (19131918), v rokoch 19191920 žila vo Vajnoroch (dnes mestská časť Bratislavy) a od roku 1920 v Ivanke pri Nitre.

## Tvorba
Od roku 1919 publikovala prózu v *Slovenských novinách*, neskôr v *Slovenke* (19281929) a *Priateľovi dietok*, pričom knižne debutovala románom *Soňa* (1925). Vytvorila viacero drám a veselohier s tematikou národného obrodenia, vojny a spoločenských problémov.

*[[Encyklopédia dramatických umení Slovenska]]* (EDUS; 1. diel, 1989) ju pokladá za začiatkom 20. rokov 20. storočia najproduktívnejšiu (slovenskú) autorku divadelných hier s pestrým tematickým okruhom, po ktorých často siahali vtedajší ochotníci. Jej tvorbu opisuje a hodnotí nasledovne: *„Ďuro ide na svadbu (1922) zobrazuje nár.*[odné]* preporodenie popanšteného dedinského človeka, veselohra Svetluša (1922) ženskú vernosť vo vojnových časoch, ‚dedinský obraz‘ Gábriškini pytači (1923) typ školenej ženy v nových pomeroch [[Prvá česko-slovenská republika|demokratickej republiky]], veselohra Stolistá ruža (1923) zosmiešňuje intrigánstvo s vydajom v mestskom svete, veselohra Elenkin výlet (1923) zobrazuje dobrodružstvo zemianskej dcéry medzi [[Zbojník|zbojníkmi]], veselohra Emova vernosť (1923) ironizuje záletníctvo v popanštených kruhoch. Dráma Turzo (1923) jednostranne pertraktuje pseudohist.*[orickú]* predstavu o [[Feudalizmus|feudálnom]] tyranovi. *[...]* Veselohra Galiby trhu (1926) konfrontuje mesto a dedinu, ‚obraz‘ Nebezpečná hra (1929) povrchne a sentimentálne stvárňuje osud pozitívnej dedinčanky a negatívnej meštianky.“* Za jej námetovo najpozoruhodnejšiu drámu EDUS pokladá „hru zo života“ *Zaslepená láska* (1923). V nej si bezohľadná matka po manželovej smrti v Amerike túži užiť veľké dedičstvo na úkor vlastného syna, ktorého dá zabiť svojmu nápadníkovi a následne upadne do šialenstva. EDUS ale zároveň poukazuje na limity v psychológii postáv a situačnom rozpracovaní kompozície dejstiev. *[[Slovenský biografický slovník]]* (3. diel, 1989) a *[[Biografický lexikón Slovenska]]* (5. diel, 2013) usudzujú, že jej drámy *„nedosahovali vyššiu umeleckú úroveň,“* pričom EDUS uvádza, že hoci *„dobre ovládala hovorový ľud.*[ový]* jazyk, *[...]* v umel.*[ecko]*-dram.*[atickom]* spracovaní fabuly, situácií a konfliktov neprekračovala stereotypné konvencie naivného realizmu,“* pričom *„*[k]*ritika jej často vyčítala neprirodzené konanie postáv, fraškovité triky, nedostatok dejovej logiky, nedram.*[atickú]* konštrukciu.“*

## Osobný život
Zosobášila sa s učiteľom Jozefom Longauerom a mala tri deti vrátane opernej sopranistky Márie Slotíkovej, rod. Longauerovej (* 1916† 1976).

## Dielo
;Dráma
* , 40 s.
* , 40 s.
* , 50 s.
* , 43 s.
* , 44 s.
* , 58 s.
* , 66 s.
* , 51 s.
* , 51 s.
* , 156 s.
* , 47 s.

;Román
* , 234 s.

;Rukopisy
* *Chodníčky*, kniha pre staršie deti
* *Prvý obed*, novela
* *Prišiel Mikuláš s veľkým batohom*, novela
* *Dedinskí špekulanti*, jednoaktovka
* *Naše oslobodenie*, jednoaktovka
* *Nezrelé ovocie*, jednoaktovka

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 
* 
* 
* , 19 s.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Osobnosti z Bobrovca
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Slovenskí úradníci