Stefanija Ivanivna Turkevyčová-Lukijanovyčová

**Stefanija Ivanivna Turkevyčová-Lukijanovyčová** (; * 25. apríl 1898, Ľvov, Ukrajina† 8. apríl 1977, Cambridge, Spojené kráľovstvo) bola ukrajinská hudobná skladateľka, klavíristka a muzikologička, označovaná za prvú ukrajinskú skladateľku. V Sovietskom zväze boli jej diela zakázané.

## Životopis
### Detstvo
Narodila sa ako prvé dieťa v rodine kňaza, zbormajstra, katechéta a hudobného kritika Ivana Emanujila Turkevyča (Івана Емануїл Туркевич, 1872-1936) a klaviristky Sofie Kormošivovej. Mala mladšiu sestru Irenu a mladšieho brata Leva. Matka študovala u Karola Mikuliho a Viliama Kurza. Sprevádzala tiež mladú Solomiu Krušelnickú. Všetci členovia rodiny boli hudobne umelecki založení. Stefania hrala na klavír, harfu a harmónium. Neskôr spomínala na svoje detstvo a na lásku k hudbe takto:*Uprostred všetkého bola moja matka, ktorá hrala nádherne na klavír. Ako dieťa som veľmi rada počúvala jej hru. Neskôr u nás vznikol domáci salónny orchester. Otec hral na basu, moja matka na klavír, Leno (Льоньо) na violončelo, ja na harmónium, Marijka a Zenko (Марійка і Зенко) - študenti prof. Perfetského - na husle. Otec si tiež založil rodinný hudobný zbor. To boli naše prvé kroky do sveta hudby. Nikdy na našej hudobnej výchove nešetrili.*

### Štúdia
Prvé lekcie hudby dostávala od svojej matky. Vyštudovala gymnázium Basilského rádu sv. Jozafáta v Ľvove. Po prvej svetovej vojne študoval klasickú hudbu u Vasila Barvinského a klavír u Viliama Kurza a Ezi Ljaleviča na Ľvovskom konzervatóriu Mykola Lysenku.  

V roku 1919 napísala svoje prvé hudobné dielo - Liturgiu, ktoré sa hralo niekoľkokrát v katedrále sv. Juraja v Ľvove.
   
V roku 1921 študovala na Viedenskej univerzite u Guida Adlera a na Hudobnej akadémii u Jozefa Marxa vo Viedni, kde v roku 1923 promovala a získala tak učiteľský diplom. V roku 1925 odcestovala so svojím prvým manželom Robertom Lisovským do Berlína, kde študovala u Franza Schrekera a u Arnolda Schönberga.  Počas tohto obdobia, v roku 1927, sa jej narodila dcéra Zoja.
    
Z Berlína odišla do Prahy, kde študovala u Zdeňka Nejedlého na Karlovej univerzite, u Otakara Šína na konzervatóriu a u Vítězslava Nováka na Hudobnej akadémii. Na Ukrajinskej slobodnej univerzite v Prahe získala v roku 1934 doktorát v odbore hudobnej vedy. Stala sa tak prvou ženou z Galície, ktorá získala doktorát Ph.D.

Po návrate do Ľvova od roku 1934 do začiatku druhej svetovej vojny pracovala ako učiteľka hudobnej teórie a klavíra na Ľvovskej konzervatóriu a stala sa členom Zväzu ukrajinských profesionálnych hudobníkov.

### Druhá svetová vojna
Na jeseň roku 1939, po sovietskej okupácii západnej Ukrajiny, pracovala ako lektor a koncertný majster vo Ľvovskej opere a od roku 1940 do roku 1941 bola docentom na Ľvovskej konzervatóriu. Po uzavretí konzervatória za nemeckej okupácie pokračovala vo výučbe na Štátnej hudobnej škole a sprevádzala na klavíri vo Ľvovskej opere a pre rozhlas. Na úteku pred Červenou armádou na jar 1944 emigrovala so svojou rodinou zo Ľvova do Viedne. V roku 1946 sa potom rodina presťahovala do južného Rakúska a odtiaľ do Talianska, kde sa jej druhý manžel Narciz Lukijanovyč (Нарциз Лукіянович) stal lekárom druhého poľského zboru pod britským velením.

### Anglicko
Na jeseň 1946 sa presťahovala do Spojeného kráľovstva a pracovala tam na svojich skladbách. Vytvorila baletnú hudbu a operu, zložila štyri symfónie, liturgickú hudbu, komornú hudbu a skladby pre klavír a umelecké piesne.

Žila v Brightone (19471951), Londýne (19511952), Barrow Gurney (neďaleko Bristolu) (19521962), Belfaste (Severné Írsko) (19621973) a Cambridge (od roku 1973).

Koncom štyridsiatych rokov sa vrátila k tvorivej práci a napísala väčšinu svojich skladieb. Čas od času pôsobila znovu ako pianistka, najmä v roku 1957 na rade koncertov v ukrajinských komunitách v Anglicku a v roku 1959 na koncerte klavírnej hudby v Bristole. Bola členkou Britskej spoločnosti skladatelek a hudobníkov (ktorá existovala až do roku 1972). Jej opera Oksana's Heart bola v roku 1970 uvedená vo Winnipegu (Kanada), v Centennial Concert Hall. Pod umeleckým vedením jej sestry Irena Turkevyčovej-Martynecovej ju tam hralo Ukrajinské detské divadlo. Je to príbeh dievčaťa, ktoré v čarovnom lese hľadá svoje stratené bratov a stretáva sa tam s mytologickými postavami. 

Zomrela 8. apríla 1977 v Cambridge.

## Tvorba
**Symfónie**
* Symfónia č. 1 (Симфонія) – 1937
* Symfónia č. 2a (Симфонія no. 2a) – 1952
* Symfónia č. 2b – druhá verze (Симфонія no. 2b, 2-гий варіант)
* Symfonieta (Симфонієта) – 1956
* Tri symfonické skice (Три Симфонічні Ескізи) –  3. května 1975
* Symfonická báseň «La Vitа» (Симфонічна поема)
* Kosmická symfonie (Космічна симфонія) – 1972
* Suita pre dva huslové orchestre (Суіта для подвійного струнного оркестру)
* Fantázia pre dva huslové orchestre (Фентезі для подвійного струнного оркестру)

**Balety**
* Ruky (Руки) – Bristol, 1957 („The Girl with the Withered Hands")
* Perly (Перли) – Náhrdelník („The Necklace")
* Jar – detský balet (Весна – Дитячий балет) – 1934–5
* Mavka, a (Мавка, a) – Lesná víla („The Forest Nymph") – Belfast 1964–7
* Mavka, b (Мавка, b) – Lesná víla („The Forest Nymph") – Belfast 1964–7,
* Strašiak (Страхопуд) – 1976

**Opera**
* Mavka (Мавка) – (podľa dramatickej fantázie *Lesní pieseň* ukrajinskej spisovateľky Lesie Ukrajinky – nedokončené)

**Detské opery**
* Cár Och alebo Srdce Oxany (Цар Ох» або Серце Оксани) – 1960
* Куць – Mladý iabol („The Young Devil")
* Яринний городчик – A Vegetable Plot (1969)

**Zborová tvorba**
* Liturgie (Літургія) 1919
* Žalm pre Šeptyckého (Псалом Шептицькому)
* Pred bitkou (До Бою)
* Triptych (Триптих)
* Uspávanka (Колискова) (А-а, котика нема) 1946

**Komorné a inštrumentálne diela**
* Sonáta pre husle a klavír (Соната для скрипки і фортепіано) 1935
* Smyčcový kvartet a, (Cтрунний квартет, a) 1960 – 1970
* Smyčcový kvartet b, (Cтрунний квартет, b) 1960 – 1970
* Trio pre husle, violu a violoncello (Тріо для скрипки, альта і віолончела) 1960 – 1970
* Kvintet pre dvoje husle, violu, violončelo a klavír (Квінтет для двох скрипок, альта, віолончела  фортепіано) 1960 – 1970
* Trio pre flautu, klarinet a fagot (Тріо для флейти, кларнету, фагота) 1972

**Klavírne diela** 
* Variácie na ukrajinské téma (Варіації на Українську тему)  1932
* Fantázia: Suita pre klavír na ukrajinská témy (Фантазія: Суїта фортепянна на Українські теми) – 1940
* Impromptu (Імпромпту)  – 1962
* Groteska (Гротеск) – 1964
* Horská suita (Гірська сюїта)  1966 – 1968
* Cyklus skladieb pre deti (Цикл п’єс для дітей) 1936 – 1946
* Ukrajinské koledy (Українські коляди та щедрівки)
* Dobré správy (Вістку голосить)
* Váianoce s harlekýnom (Christmas with Harlequin) – 1971

**Rôzne**
* Srdce (Серце) – Sólo s orchestrom
* Lorelei (Лорелеї) – vyprávač, harmonium a klavír 1919 – slová Lesia Ukrajinka
* Máj (Май) – 1912
* Ľudové piesne (Тема народної пісні)
* Na Maidane (На Майдані) – Námestie nezávislosti – klavírna skladba
* (Не піду до леса з конечкамі).  Rusínskáa pieseň pre sólo a smyčce

## Referencie

## Literatúra
* Сокіл-Рудницька М. Пам’яті Стефанії Лукіянович // Вільне Слово. – Тоronto, 1977. – 9 a 16 července. – s. 3.
* Вовк В. Парастас для Стефанії Туркевич-Лукіянович // Наше Життя. – New York, 1992. – č. 5. – s. 6–9.
* Стельмащук Р. Забутий львівський композитор-неокласик (штрихи до творчого портрета Стефанії Туркевич) // Музика Галичини (hudba Galicie) / Матеріали Другої міжнародної конференції (materiály druhé mezinárodní konference. – Lvov, 1999. – ¨s. 276–281.
* Павлишин С. *Перша українська композиторка* // Наше Життя. – New York, 2004. – č. 1. – s. 14–16.
* Павлишин С. *Перша українська композиторка: Стефанія Туркевич-Лісовська-Лукіянович*. – Lvov, 2004.
* Карась Г. *Статика і динаміка жанру дитячої опери у творчості композиторів української діаспори ХХ ст.* // Вісник Державної академії керівних кадрів культури і мистецтв. – Kiev, 2010. – č. 2. – s. 89–93.
* Яців Р. *Роберт Лісовський* (1893–1982): дух лінії. – Lvov, 2015. – s. 11, 13, 79–84, 91.

## Externé odkazy
* Ukrainian Art Song Project, anglicky
*Stefania Turkewich: Galicians I |The Art Songs
* Muzeum hudby ve Lvově , ukrajinsky
*«Цар Ох» або Серце Оксани - Srdce Oksany 
*Фільм про Стефанію Туркевич - Film o Stefanii Turkewich 
*Світова прем'єра Першої симфонії Стефанії Туркевич - svetová premiéra prvej symfónie Stefanie Turkewich 
*Три симфонічні ескізи- Tri symfonickej skice - svetová premiéra  
*Концерт-присвята до 120 року з дня народження Стефанії Туркевич - Koncert venovaný 120. výročiu narodenia Stefanie Turkewich  
*Прем'єра. Стефанія Туркевич-Лукіянович "Серце Оксани" опера - Premiéra. Opera "Srdce Oksana" Stefanie Turkewich-Lukiyanovič

## Zdroj
* 

Kategória:Ukrajinskí hudobní skladatelia
Kategória:Skladatelia vážnej hudby
Kategória:Ukrajinskí muzikológovia
Kategória:Ukrajinskí pedagógovia
Kategória:Osobnosti z Ľvova