Jozef Kočiš

**Jozef Kočiš** (* 23. január 1928, Hurbanovo – † 4. január 2013, Beluša) bol slovenský historik a archivár. Patrí medzi uznávaných teoretikov archivistiky ako vedy. Rozpracoval metodiku spracovania a sprístupňovania archívnych fondov historických žúp od 16. do 20. storočia.

## Životopis
Vyštudoval históriu a archívnictvo na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Vybudoval archív v Bytči. Začiatkom mája 1955 sa stal riaditeľom Štátneho archívu v Bytči, ktorý bol jeho celoživotným pôsobiskom až do odchodu do dôchodku v roku 1990.

Mimo Štátny archív v Bytči, pôsobil tiež v centrálnych archívnych orgánoch, ktoré existovali v rámci Slovenskej archívnej správy. V rokoch 19711992 bol členom Vedeckej archívnej rady v Bratislave a od roku 1978 tiež členom redakčnej rady časopisu *[[Slovenská archivistika]]*.

Akademický titul doktor filozofie získal v roku 1970. V roku 1977 po obhájení kandidátskej práce na tému „Stoličná správa na Orave a v období feudalizmu“ mu udelilo Vedecké kolégium Slovenskej akadémie vied (SAV) pre vedu o spoločnosti titul kandidát historických vied. 

Jozef Kočiš pracoval v poradných orgánoch a komisiách Historického ústavu SAV v Bratislave, bol členom Slovenskej historickej spoločnosti (SHS). Pôsobil ako člen Vlastivedného zborníka Považia, v redakčnej rade zborníka Stredné Slovensko a v hodnotiacej komisii odboru archívnictva.

Po ukončení vysokoškolského štúdia pracoval ako vedecký pracovník v Slovenskom ústrednom archíve v Bratislave. O rok neskôr bolo publikované vládne nariadenie o vzniku štátnych archívov v jednotlivých krajoch. Slovenská archívna správa, ako nový celoslovenský riadiaci orgán pre archívy v rámci *Povereníctva vnútra*, získala pre účely Štátneho archívu v Žilinskom kraji zámok v Bytči s veľkými priestormi. Tu sa v roku 1955 stal riaditeľom novo založeného štátneho archívu, ktorý bol jeho celoživotným pôsobiskom až do odchodu do dôchodku v roku 1990 a priviedol ho medzi popredné slovenské archívne inštitúcie.

Zomrel v Beluši 4. januára 2013. Pochovaný je na cintoríne v Hloži, miestnej časti Beluše.

## Dielo
Jozef Kočiš je autorom niekoľkých syntetických a analytických archívnych pomôcok – sprievodcov, katalógov a archívnych inventárov a priekopníkom pri príprave edícií prameňov k dejinám slovenského národného hnutia v 19. storočí. V rámci svojho vedeckého a odborného pôsobenia publikoval v časopise *Slovenská archivistika*. Rozšíril pramene k slovenským dejinám o výsledky výskumu archívnych dokumentov v Maďarsku, Poľsku, Juhoslávii, Rakúsku, Francúzsku a Taliansku.

Ako zostavovateľ publikácie „Sprievodca po archívnych fondoch Štátneho archívu“ v Bytči pomáhal sprístupniť archívne dokumenty historických žúp, súdov a služobných úradov a ďalších inštitúcií z území Liptova, Oravy a Turca. Jeho najväčším záujmom bola inventarizácia korešpondencie bytčianskych Thurzovcov v rokoch 15411626 a inventár oravského župného archívu z obdobia feudalizmu z rokoch 15841849.

Spolupracoval na príprave publikácie Bytča 13781978, ktorá bola vydaná k 600. výročiu mesta. Napísal monografiu pod názvom *[[Kaštieľ v Bytči|Bytčiansky zámok]]*.

Najväčšiu pozornosť vzbudil populárne-náučnými dielami. V publikácii *Alžbeta Báthoryová a jej obete*, možno nájsť plastický obraz zákulisia prípadu Alžbety Báthoryovej, kde na základe autentických dokumentov autor zasiahol do rozšírených nepresných predstáv o činnosti a smrti čachtickej pani, niektorých jej služobníčok a tiež o postupe palatína Thurzu pri súdení jej zločinov.

Výsledkom dlhodobej práce je aj odborná publikácia „Neznámy Jánošík“, v ktorej Jozef Kočiš prináša netradičný a skutočne neznámy portrét bývalého kuruca, cisárskeho vojaka a potom tiež „hôrneho chlapca“ Juraja Jánošíka. 

Slovenskú literatúru faktu obohatila aj jeho ďalšia úspešná publikácia o hradoch stredného Považia „Od Čachtíc po Strečno“. V roku 1993 Jozef Kočiš vydáva publikáciu o nevšednej žene, manželke, matke, spravodlivej a milosrdnej šľachtičnej – Žofii Bošňákovej. 

O svojich prácach tiež prednášal v Dome slovenskej kultúry v Prahe. O spoluprácu ho požiadala japonská televízna spoločnosť „Stream“ pri príprave a natáčaní dokumentárneho filmu o Alžbete Báthoryovej.

Svoje odborné poznatky poskytol aj zahraničným spisovateľom, napr. Michaelovi Farinovi („Heroine des Grauens – Elisabeth Báthory“ – 1989), Raymondovi T. McNallymu („Dracula was a woman“ – 1994) a Tonymu Thornovi („Countess Dracula“ – 1997)*.

Po odchode do dôchodku pracoval na publikáciách o obci [[Beluša]].

=== Knihy ===
* *Štátny archív v Bytči* ([[1959]]), Bratislava: Slovenská archívna správa Povereníctva vnútra, 179 s. – sprievodca po archívnych fondoch
* *Štátny archív v Banskej Bystrici – pobočka v Bytči * ([[1965]]), Bratislava: Slovenská archívna správa – sprievodca po archívnych fondoch
* *Bytčiansky zámok* ([[1974]]), Martin: Osveta
* *Exkurzia do archívu* ([[1975]]), Martin: Osveta
* *Stoličná správa na Orave v rokoch 16841849* ([[1976]]), Bratislava: SAV, 287s
* *Sto rokov dobrovoľného požiarneho zboru v Beluši 18781978* ([[1978]]), Beluša
* *Bytča 13781978* ([[1978]]), Martin: Osveta
* *Alžbeta Báthoryová a palatín Thurzo* ([[1981]], [[1984]]), Martin: Osveta, 128 s. (druhé vydanie r. 1984, 125 s.)
* *Neznámy Jánošík* ([[1986]]), Martin: Osveta
* *Od Čachtíc po Strečno* ([[1989]]), Martin: Osveta, 232 s. ISBN 80-217-0053-X
* *Žofia Bošňáková a Teplička nad Váhom* ([[1993]], [[1996]]), Žilina: Jozef Blaha, 66 s. ISBN 80-966996-0-1. (druhé vydanie r. 1996, 66 s. ISBN 80-966996-4-4. , tretie vydanie Považská Bystrica: UNIPRINT, 1998, 65 s. ISBN 80-967996-0-6. )
* *Beluša 13301995: pohľady do dejín* ([[1994]]), Žilina: Jozef Blaha, 116 s. ISBN 80-966996-3-6
* *Alžbeta Báthoryová a palatín Thurzo* ([[1996]]), Žilina: Jozef Blaha, 103 s. ISBN 80-966996-6-0 – pravda o čachtickej pani
* *Beluša 13302002: pohľady do dejín* ([[2002]]), Žilina: Jozef Blaha, 120 s. ISBN 80-88948-0-7-X
* *Podoby dávnej a súčasnej Beluše* ([[2005]]), Žilina: Jozef Blaha
* *Alžbeta Báthoryová a jej obete* ([[2007]]), Knižné centrum, ISBN 80-8064-290-7 – pravda o čachtickej pani

== Ocenenia (výber) ==
* [[1979]] - Pamätná medaila Pavla Križku
* [[2004]] - *Pribinov kríž III. stupňa'' za kultúrny rozvoj Slovenskej republiky
* 2010 - cena obce Beluša za celoživotnú prácu v oblasti histórie

## Referencie

## Literatúra
* 

## Externé odkazy
* 

## Zdroj
* SPIRITZA, J. 1987: PhDr. Jozef Kočiš, CSc.- šesťdesiatročný. Slovenská archivistika 22/2, 225.
* 

Kategória:Osobnosti z Hurbanova
Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Slovenskí archivári
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Laureáti Pribinovho kríža III. triedy