open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bartolomé Esteban Murillo

**Bartolomé Esteban Murillo** [Muriljo] (* 1. január 1618, Sevilla, Španielsko – † 3. apríl 1682, tamtiež) bol španielsky barokový maliar.

Narodil sa v Seville holičovi Gasparovi Estebanovi Murillovi a jeho manželke Márii Peresovej ako najmladší zo štrnástich detí. V ranom detstve prišiel o oboch rodičov. Keď mal deväť rokov, zomrel mu otec a o rok neskôr aj matka. Adoptovala si ho teta, ktorej manžel bol bohatý sevillský lekár. 

Už ako dieťa sa učil v dielni maliara Juana del Castillo. Roku 1639 odišiel do Cádizu a založil si tam nezávislú dielňu.

## Iné projekty

## Galéria

Image:Bartolomé Esteban Murillo - St Francis of Assisi at Prayer.JPG|"Sv. František z Assisi prosiaci", 1645-1650
Image:Bartolomé Esteban Murillo - The Young Beggar.JPG|"Mladý žobrák", okolo 1650
Image:La gallega de la moneda.jpg|"Dievča s mincou" (Dievča z Galície), 1650
Image:Bartolomé Esteban Perez Murillo 020.jpg|"Panna a dieťa s ružencom", 1650-1655 
Image:Bartolomé Esteban Perez Murillo 012.jpg|"Chlapec so psom", 1655-1660
Image:Bartolomé Esteban Perez Murillo 023.jpg|"Zvestovanie Panny Márie", 1655-1660
Image:Santas Justa y Rufina, por Murillo.jpg|"Svätá Justa a Rufina", 1665-1666 
Image:Bartolomé Esteban Perez Murillo 014.jpg|"Dve ženy pri okne", 1665-1675


Kategória:Španielski maliari
Kategória:Osobnosti zo Sevilly
Kategória:Španielski žánristi
Ľudovít IX.

**Ľudovít IX.** môže byť:
* francúzsky kráľ, pozri Ľudovít IX. (Francúzsko)
* bavorsko-landshutské knieža (1417 – 1479), pozri Ľudovít IX. (Bavorsko)
* krajinský gróf Hessenska-Darmstadtu (1768 – 1790), pozri Ľudovít IX. (Hesensko-Darmstadtsko)

Kategória:Rozlišovacie stránky – Panovník
Komplement

**Komplement** môže byť:
*všeobecne: doplnok
*v biológii: skupina chromozómov z jednej alebo viacerých súprav, pochádzajúca z určitého jadra, pozri komplement (chromozómy)
*v lekárstve: alexín
*v imunológii: súčasť prirodzenej imunity, pozri komplement (imunita)
*v mikroekonómii: komplementárny statok
*v jazykovede: 
**fonetický komplement
**doplnenie, pozri doplnenie (jazykoveda) 
**pozri komplement (generatívna transformačná gramatika)
*v matematike (často synonymum doplnok): 
**v algebre: 
***skrátene priamy komplement (modulu nad okruhom R)
***skrátene komplementárny podpriestor (vektorového priestoru)
***nepresne algebrický doplnok
**v teórii kategórií: pozri komplement (teória kategórií)
**v teórii grafov: pozri komplement grafu
**v teórii zväzov: pozri komplement (teória zväzov)
**v teórií množín: 
***pozri doplnok (množiny)
***skrátene relatívny doplnok
**v topológii: skrátene topologický doplnok
**v logike: negácia
**v teórii čísiel: aritmetický doplnok
*v štatistike: skrátene komplementárna udalosť

## Pozri aj

* Komplementarita
Doplnenie (jazykoveda)

**Doplnenie** alebo **komplement** je vetný člen riadený slovesom, čiže:
* v tradičnej gramatike "predmet"
* v generatívnej transformačnej gramatike "komplement" 
*v dependenčnej gramatike "aktant"

Kategória:Gramatika
Assessment center

**Assessment center** (skratka AC) resp.**hodnotiace centrum** je metóda skupinového výberu pracovníkov.

Základom assessment centra je metóda selekcie (teda výberu na pracovnú pozíciu), prvý raz použitá pred druhou svetovou vojnou v armáde USA a vo wehrmachte. V hospodárskom živote túto metódu prvýkrát použili v r. 1956 vo firme (AT&T). K jej rýchlemu rozšíreniu prispeli veľké firmy ako IBM, Standard Oil, General Electric a banky, ktoré potrebovali v krátkom čase vybrať množstvo pracovníkov na pracovné pozície. Metóda AC bola používaná až do sedemdesiatych rokov 20.storočia na výber vedúcich pracovníkov. Metodicky bola zdokonaľovaná a jej účinnosť potvrdená. Od vtedy ju aplikujú na celom svete a s rozvojom globálnej ekonomiky sa rozšírila i do praxe veľkých podnikov na Slovensku.

Úlohou AC je prognostika, teda predpovedanie spôsobilosti súčasných a budúcich zamestnancov- Používa sa aj ako výskumná metóda pri zisťovaní potrieb vzdelávania a tréningov. Cieľom postupu je zistenie a hodnotenie odbornej spôsobilosti, schopností a štruktúry osobnosti z aspektu plnenia pracovnej funkcie. Prakticky to znamená také testovanie schopností a zručností účastníkov, pri ktorom sú simulované kľúčové momenty a najdôležitejšie problémy danej pracovnej náplne.

Hodnotiaci tím sa skladá z trénerov v oblasti daných zručností a z psychológov a podľa podstaty komplexnej metódy vyberá a/alebo definuje formovanie pracovných schopností. Na základe testovania viacerých požadovaných kompetencií a pomocou simulovaných problémov súčasne skúmajú pomocou osobných pohovorov alebo namiesto pohovorov formou sebahodnotenia čakateľov na určené pozície ich ašpirácie a výkon a výsledky integrujú do súhrnnej správy. AC je metóda, ktorá hodnotí osobnosť pracovníka z viacerých aspektov.

Integrácia schopností, zručností a osobných preferencií je uskutočnená pomocou tzv. matice kompetencie:
všetky v hodnotiacom centre dosiahnuté výsledky uchádzača sú zapísané do takejto matice, kde na jednej strane figurujú riešené problémy, na druhej strane príslušné kompetencie.

AC je metódou pre výber interných a externých uchádzačov o pracovnú pozíciu (kto je najlepší, kto a v čom vyžaduje ďalšie školenie?), pre posúdenie študijných nárokov (ktoré sú najslabšie body jednotlivých uchádzačov?), pre rozvoj organizačnej štruktúry (kde sú v rámci organizácie najslabšie body?), pre plánovanie kariéry (po vhodnom školení, kto na čo je schopný?), pre rozvoj osobnosti (tréning). Z uvedených je najtypickejším výber interných a externých uchádzačov a plánovanie kariéry. Hodnotiace centrum sa používa aj na kombinovanie cieľov, napr. plánovanie kariéry a posúdenie študijných nárokov sa môže uskutočniť v rámci jedného AC. Podobne je možné pripraviť AC s účastníkmi kombinovane, teda súčasne s internými a s externými uchádzačmi.

V prvej dekáde 21.storočia sa rozvíja komplexnejšia metóda centra hodnotiaceho s rozvojom pracovníkov, AC/DC tj.assessement center/development center, ktoré používajú najmä veľké sieťové spoločnosti na periodický výber a rozvoj svojich pracovníkov v ich kariérnom postupe. 

Kategória:Personalistika
Bulharská dobrovoľnícka armáda

**Bulharská dobrovoľnícka armáda** bola samostatná dobrovoľná bulharská armáda, ktorá bojovala počas Rusko-tureckej vojny (1877 – 1878) na strane Ruska. S nápadom založiť takúto armádu prišiel ruský generál. Medzi bulharskými občanmi sa táto myšlienka veľmi rýchlo ujala. Všetky charitné organizácie začali okamžite masovo nakupovať zbrane pre nových vojakov.

Dátum začiatku bulharského odboja bol stanovený na 13. novembra 1876 v meste Kišiňov v Macedónsku. Členmi odboja boli najmä bulharskí dobrovoľníci, ktorí bojovali v národnooslobodzovacom boji a v Srbsko-tureckej vojne v roku 1876.

## Úloha bulharskej dobrovoľníckej armády
Podľa plánu vypracovaného v októbri roku 1876, prvoradou úlohou bulharskej dobrovoľníckej armády bolo slúžiť ako peší konvoj hlavnému vodcovi kniežaťu Nikolajovi Nikolajevičovi. Najskôr boli založené len tri družiny, neskôr však ich vznikalo ešte viac, pretože dobrovoľníkov stále pribúdalo. Na začiatku vojny v roku 1877 bolo celkovo v dobrovoľníckom vojsku zapísaných 7444 vojakov a 81 dôstojníkov, ktorí boli rozdelení do 6 družín. 17. apríla 1877 si už oficiálne zvolili názov – Bulharská dobrovoľnícka armáda. Ich vodcom sa stal Nikolaj Grigorievič Stoletov. Vojsko bolo vycvičené pod dohľadom ruských dôstojníkov. Od 6. mája 1877 mali aj svoju bojovú vlajku, ktorú dostali od obyvateľov mesta Samara.

## Postup armády v rusko-tureckej vojne (1877 - 1878)
Z Macedónska sa armáda presunula do Ploeštu, kde sa pripojila k prvej bojovej družine, ktorej velil Josif Vladimirovič Gurko. Spolu bojovali v Târnove, Starej Zagore a v známom boji na vrchu Šipka, kde 9. augusta – 11. augusta 1877 odvážne a hrdo bránili Šipčenský priesmyk. Voči mnohokrát prevyšujúcej osmanskej armáde sa bránili spolu s ruskými vojskami zubami nechtami, aby nepustili vojská Sulejmana pašu ďalej na Balkán do Severného Bulharska. Akcia bola úspešná, Sulejman paša sa na Balkánsky polostrov nedostal. Koncom decembra roku 1877 porazili armádu pašu Vejsela pri meste Šejnovo.

## Osud Bulharskej dobrovoľníckej armády
Zdalo sa, že armáde svitá na lepšie časy, ale podpísaním Sanstefanskej zmluvy sa dobrovoľnícke vojská od ruskej armády oddelili, a tak sa stali základom pre rozvoj samostatnej novej a mladej bulharskej armády.

Kategória:Dejiny Bulharska
Bilíkova chata

**Bilíkova chata** (ľudovo nazývaná *Bilíčka*, , ) je vysokohorská chata vo Vysokých Tatrách. Leží na juhovýchodnom úpätí Slavkovského štítu na mieste zvanom *Kancel* blízko Hrebienku, odkiaľ k nej vedie chodník aj cesta.

## História chaty
Na mieste dnešnej Bilíkovej chaty stála od roku 1875 jednoduchá Ruženina chata. Roku 1884 k nej pribudol o čosi väčší turistický hotel, ktorý však neskôr spolu s chatou vyhorel. Roku 1893 postavili na ich mieste dva hotely majitelia Spišskosobotskej lesnej spoločnosti. Hotely tvorili malú osadu nazývanú *Studenopotocké kúpele*. Tieto hotely však roku 1927 tiež vyhoreli. Na ich mieste bola 22. decembra 1934 otvorená *Guhrova chata*, ktorá bola roku 1936 ešte stavebne rozšírená. Po 2. svetovej vojne bola k chate pristavaná turistická ubytovňa a v roku 1946 bola premenovaná na *Bilíkovu chatu* na počesť lyžiara a pretekára Pavla Bilíka (1916 – 1944), ktorého Nemci ako účastníka SNP zajali pri Starom Smokovci a 7. septembra 1944 v Kežmarku popravili.

## Súčasnosť
Bilíkova chata je otvorená celoročne, ponúka klasické dvojlôžkové izby alebo v podkroví malý a veľký apartmán. Je prístupná pešo z Hrebienka, kde sa dá dostať buď lanovkou alebo pešo zo Starého Smokovca. Na chate je stanica Horskej záchrannej služby.

## Prístupnosť chaty
* po  zelenej značke:
** z Hrebienka, resp. Starého Smokovca
* po  modrej značke:
** z Rainerovej chaty po rázcestie *[[Vodopády Studeného potoka]]* ( + ), ďalej po  zelenej značke po rázcestie *[[Nad Dlhým vodopádom]]* ( + ) a následne po  zelenej značke
* po  žltej značke:
** z Tatranskej Lesnej k rázcestiu *Vodopády Studeného potoka* ( + ) a ďalej po  zelenej značke

## Okolie chaty
* Veľká Studená dolina
* Malá Studená dolina
* Prostredný hrot
* Hrebienok
* Rainerova chata

## Galéria

Studenopotocké kúpele hotel Ružena.jpg|Studenopotocké kúpele s hotelom Ružena, ktorý dostal meno po bývalej chate.
Hotel Ružena - Studenopotocké kúpele.jpg|Studenopotocké kúpele s hotelom Ružena
Studenopotocké kúpele - Vysoké Tatry.jpg|Studenopotocké kúpele 


## Iné projekty

Kategória:Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Kategória:Architektúra z 1934
Škoda 10 T

thumb|Škoda 10 T v Portlande
thumb|Tacomská 10 T
**Škoda 10 T** je česká trojčlánková nízkopodlažná električka, ktorá vychádza z typu 03 T.

## Konštrukcia
10 T je obojsmerné štvronápravové čiastočne nízkopodlažné električkové vozidlo. Skladá sa z troch článkov spojených kĺbmi (tzv. "harmonikami"). Na oboch stranách vozidla sa nachádzajú troje výsuvné dvere (dvoje dvojdielne, jedny jednodielne).

Obojsmerná 10 T konštrukčne aj dizajnovo vychádza z jednosmernej 03 T. Nízkopodlažný je stredný článok ( nad temenom koľajnice), ktorý je zavesený medzi predným a zadným článkom. Tie su na pevných podvozkoch a podlaha je vo výške  nad temenom koľajnice. Podiel nízkopodlažnej časti dosahuje 50 %. Celé vozidlo je klimatizované. Vozidlá premávajúce v meste Portland majú nainštalované automaty na cestovné lístky.

## Technické parametre

* Dĺžka (bez spriahadiel): 
* Šířka: 
* Výška: 
* Hmotnosť prázdneho vagóna: 28,8 t
* Kapacita: 157
** z toho na sedenie: 30
** z toho na státie: 127
* Max. rýchlosť: /h (softwareovo obmedzené na /h)

## Prevádzka
V rokoch 2001 a 2002 bolo vyrobených 10 kusov, všetky premávajú v USA (mestá Portland, štát Oregon a Tacoma, štát Washington)

### Série
Existujú 3 série električiek 10 T:
* 10 T0 (2001 – Portland)
* 10 T1 (2001 – Tacoma)
* 10 T2 (2002 – Portland)

## Iné projekty

10T
Kategória:Dráhové vozidlá vyrábané od roku 2001
Kategória:Kĺbové električky
Berlínska zmluva

[right|250px|thumb|Juhovýchodná Európa po [Berlínsky kongres|Berlínskom kongrese v roku 1878.]]
**Berlínska zmluva** je medzinárodný dohovor, ktorý 1. júla 1878 podpísali predstavitelia Spojeného Kráľovstva, Rakúska-Uhorska, Francúzska, Nemecka, Talianska, Ruska a Osmanskej ríše na záver Berlínskeho kongresu. Jeho úlohou bolo upraviť Sanstefanskú mierovú zmluvu z 3. marca 1878.

Formálne existovala až do vypuknutia balkánskych vojen v rokoch 1912 – 1913. Niektoré jej klauzuly boli zmenené ešte pri spojení Východnej Rumélie s Bulharským kniežatstvom 6. septembra 1885 a pri vyhlásení bulharskej samostatnosti v roku 1908. Väčšina z klauzúl však platila aj po Prvej balkánskej vojne. Tie však postupne ničili všetky vzťahy medzi Bulharskom a ostatnými krajinami.

## Výsledok Berlínskej zmluvy
Zmluvou signatári uznali nezávislosť Rumunska, Srbska, Čiernej Hory. Priznali tiež autonómiu Bulharsku pod formálnou správou Osmanskej ríše. Bulharsko bolo rozdelené na Bulharské kniežatstvo a autonómnu provinciu Východná Rumélia (vznikla z južnobulharských území a bola podriadená tureckému sultánovi), čím sa zmarili plány Ruska na rusofilné Veľké Bulharsko.

### Územné zisky
Osmanské provincie Bosna a Hercegovina a bývalý sandžak Novi Pazar sa dostali pod správu Rakúska-Uhorska, aj keď formálne ostali súčasťou Osmanskej ríše. Severné Macedónsko sa dostalo pod správu Osmanskej ríše a severnú Dobrudžu získalo Rumunsko.

Tri novovzniknuté štáty sa neskôr prehlásili za kráľovstvá (Rumunsko v 1881, Srbsko v 1882 a Čierna Hora v 1910). Bulharsko vyhlásilo úplnú samostatnosť v roku 1908 po zjednotení s Východnou Ruméliou. Rakúsko-Uhorsko v roku 1908 anektovalo Bosnu a Hercegovinu, čím vyvolalo závažnú politickú krízu.

Zmluva tiež vyzvala na úpravu hraníc medzi Gréckom a Osmanskou ríšou, ktorá sa zavŕšila po dlhých rozhovoroch v roku 1881 odstúpením Tesálie Grécku.

## Prvé prejavy Bulharov proti výsledku Berlínskej zmluvy

Bulharský národ bol znepokojený vývinom situácie a rozčlenením svojej krajiny na tri časti. Mnoho Bulharov ostalo v poddanstve Osmanskej ríše, preto sa proti tejto nespravodlivosti rozhodli konať a so želaním spojenia všetkých území a krajanov do Tretieho bulharského cárstva posielali petície, listy a telegramy cárovi Ferdinandovi I., Osmanskej ríši a západným krajinám. Tie sa však o situáciu na Balkánskom polostrove ďalej nezaujímali, a tak snahy bulharského obyvateľstva zostali nevypočuté. Obyvatelia sa však nevzdávali a rozhodli sa pokračovať a bojovať do poslednej kvapky krvi čoho výsledkom bolo vypuknutie Kresnensko-razlogského povstania dňa 5. októbra 1878.

## Pozri aj
* Berlínsky kongres
* Kresnensko-razlogské povstanie

## Referencie


## Zdroj
* Bobev B. : Úryvky z dejín Bulharska (1878 - 1944), Zefir, Sofia, 1992.

Kategória:Dejiny Bulharska
Kategória:Dejiny Čiernej Hory
Kategória:Dejiny Rumunska
Kategória:Dejiny Srbska
Kategória:Dejiny Turecka
Kategória:Medzinárodné zmluvy
Malin 1

**Malin 1** je galaxia v súhvezdí Vlasy Bereniky. Malin 1 je obrovská (priemer 600 000 svetelných rokov), ale veľmi slabá špirálová galaxia. V tejto galaxii sa z nejakého dôvodu tvorí veľmi málo hviezd. Galaxie s nízkym povrchovým jasom by mohli tvoriť až polovicu galaxií vo vesmíre. Malin 1 je jednou z najväčších galaxií tohto typu.

Kategória:Súhvezdie Vlasy Bereniky
Kategória:Špirálové galaxie
0042102
Kategória:2MASX objekty
Kategória:SDSS objekty
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1986
Cartwheel

**Cartwheel** alebo **Koleso od voza** je pekuliárna galaxia s nezvyčajným tvarom vďaka medzigalaktickej zrážke. Pred zrážkou bola normálnou špirálovou galaxiou. 

Takéto javy sú vo vesmíre veľmi zriedkavé - galaktické kolízie zvyčajne vedú ku konečnému spojeniu. Galaxia Cartwheel ukazuje, čo sa stane, keď dve galaxie cez seba prejdú vysokou rýchlosťou smermi orientovanými kolmo na seba. Rotujúca hustotná vlna, ktorá vytvára špirálové ramená, bola v tomto prípade narušená, čo malo za následok deformáciu špirálovej štruktúry.
 
Rázová vlna medzitým dosiahla okraj galaxie, čím sa sformoval prstenec zvýšenej tvorby hviezd. Galaxia, ktorá spôsobila túto zrážku, je už od galaxie Cartwheel vzdialená štvrť milióna svetelných rokov.

## Zdroj
*

Kategória:Súhvezdie Sochár
Kategória:Nepravidelné galaxie
Kategória:ESO objekty
Kategória:MCG objekty
0002248
784
Kategória:AM objekty
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1941
Ornamentika

**Ornamentika** môže byť:
*vo výtvarnom umení: ornamentalistika (náuka o ozdobovaní ornamentmi)
*výzdoba ornamentmi
*v botanike: výrastky a priehlbiny na povrchu výtrusu rýb, pozri ornamentika (botanika)
Bytčica

**Bytčica** je mestská časť Žiliny, situovaná južne od časti Solinky na ceste I/64. 

Jej historické názvy boli: *Bytrzycz*, *Bychycze* alebo *Bittčica*. Patrila panstvu Lietava. Nachádza sa tu barokový kaštieľ z polovice 18. storočia, klasicistický kaštieľ z roku 1844, budova bývalého klasicistického majera a klasicistický rímskokatolícky Kostol svätého Imricha z roku 1844. K Žiline patrí od roku 1970. V Bytčici bola umiestnená psychiatrická klinika. Okrajom obce preteká rieka Rajčianka. 

Žije tu 2043 obyvateľov. V Bytčici sa narodil Marek Mintál. Obec má spojenie s centrom mesta pomocou autobusových liniek číslo 20 a 22. Linka číslo 20 premáva na trase Bytčica – centrum – sídlisko Vlčince a späť. Linka číslo 22 premáva na trase Bytčica – centrum – Brodno a späť. Spojenie s centrom mesta je možné aj lokálnou železničnou traťou Žilina – Rajec. V Bytčici je železničná stanica. V obci sa nachádza niekoľko pohostinstiev a menšie obchody. 
V okrajových častiach obce prebiehala a aj prebieha individuálna bytová výstavba rodinných domov. V katastrálnom území obce sa nachádzala továreň – ZVL Bytčica (závody valivých ložísk). Dnes tento areál slúži ako logistické centrum pre firmu KIA. V budúcnosti medzi obcami Bytčica a Lietavská Lúčka povedie diaľnica D1 v úseku Hričovské Podhradie – Dubná Skala.

## Významné osobnosti
* Marek Mintál (* 1977), slovensky futbalista

## Iné projekty

## Referencie

Kategória:Mestské časti Žiliny
Žilinská mestská kniha

**Žilinská mestská kniha** alebo **žilinská kniha** z rokov 1378-1561 je významná jazyková a právna pamiatka Slovenska. 

Kniha, ktorá obsahuje 149 popísaných listov, je rukopisnou pamiatkou viazanou v koženej väzbe z 15. storočia. V roku 1988 bola vyhlásená za národnú kultúrnu pamiatku.

## Časti
Kniha sa delí na tri časti:
*Text magdeburského mestského práva z roku 1378.
*Preklad tohto textu do západnej slovenčiny z roku 1473.
*117 rôznych záznamov z rokov 1380 - 1561 v latinčine, nemčine a (od roku 1451) aj v západnej slovenčine. Záznamy v západnej slovenčine obsahujú veľa prvkov súvekého slovenského nárečia z okolia Žiliny. Záznam z roku 1451 niektorí autori považujú za najstarší zachovaný "knižný zápis" v slovenčine.

## Jazyk
Slovanské časti sa staršie hodnotili ako slovakizovaná čeština, podľa novšieho výskumu ide o západnú slovenčinu, presnejšie "jazyk uvedenej pamiatky treba hodnotiť ako kultúrny interdialekt západoslovenského typu, v ktorom sa vyskytujú bohemizmy a ktorá je zapísaná českým pravopisom".

## Zdroje

## Literatúra
* 
* 
* 

Kategória:Dejiny slovenčiny
Kategória:Dejiny Žiliny
Kategória:Kódexy
Privilegium pro Slavis

thumb|Privilegium pro Slavis
**Privilegium pro Slavis** je privilégium, ktoré žilinským Slovákom udelil/potvrdil kráľ Ľudovít I. Veľký 7. mája 1381.

Podľa privilégia mali polovicu mestskej rady tvoriť nemeckí a polovicu slovenskí mešťania s rovnakými právami. Udelil ho po sťažnosti Slovákov, ktorí tvrdili, že toto dávnejšie pravidlo mesta nemeckí mešťania odmietajú dodržiavať. Privilégium sa zachovalo v odpise hodnoverného miesta v Turci z roku 1431.

Privilegium pro Slavis је „najstarší bezpečne zachovaný dokument o zrovnoprávnení slovanského mešťanstva s nemeckým v slovanských krajinách strednej Európy, teda v Čechách, Morave, Poľsku, Sliezku a Lužici, kde vývoj dospel k podobnému výsledku až značne neskôr.“

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Dejiny Žiliny
Surjektívne zobrazenie

thumb|100px|right|Príklad surjektívneho zobrazeniathumb|100px|Ďalší príklad surjektívneho zobrazenia.thumb|100px|Zobrazenie, ktoré nie je surjektívne.**Surjektívne zobrazenie** alebo **surjekcia** alebo **surjektívna funkcia** je zobrazenie, ktoré priraďuje na každý prvok cieľovej množiny aspoň jeden prvok z východiskovej množiny. Zvykne sa označovať aj ako **zobrazenie na** určitú množinu.

## Príklady
* Pre každú množinu, ktorá sa zobrazuje sama do seba na ten istý prvok je surjektívna.
* Funkcia *f*:&nbsp;**R**&nbsp;→&nbsp;**R** definovaná ako *f*(*x*) = 2*x* + 1 je surjektívna, keďže pre každé reálne číslo *y* máme zobrazenie *f*(*x*) = *y*, kde *x* je (*y* - 1)/2.
* Prirodzený logaritmus ln:&nbsp;&nbsp;→&nbsp;**R** je surjektívna funkcia.
* Funkcia *g*:&nbsp;**R**&nbsp;→&nbsp;**R** definovaná ako *g*(*x*)&nbsp;= *x*² *nie je* surjektívna, lebo (napríklad) neexistuje žiadne reálne číslo *x* také, že *x*²&nbsp;=&nbsp;−1. V prípade, že cieľová množina je definovaná ako , potom *g* je surjektívne.
* Funkcia *f*:&nbsp;**Z**&nbsp;→&nbsp;**{0,1,2,3}** definovaná ako *f*(*x*) = *x* **[[Zvyšok po delení|mod]]** 4 je surjektívna.

## Pozri aj
* Injektívne zobrazenie
* Bijektívne zobrazenie

Kategória:Teória množín
Súdržnosť

**Súdržnosť** môže byť:
*všeobecne:
**vlastnosť držať pohromade, kompaktnosť
**jednotnosť, ucelenosť (skupiny ľudí)
*kohézia (vo všetkých významoch) 
*v technike: odpor proti vzájomnému posunutiu dvoch súčastí z rôznych materiálov, spojených príslušným technologickým postupom, pozri súdržnosť (technika)
Semiológia

**Semiológia** môže byť:
*v jazykovede: semiotika
*v medicíne: náuka o prejavoch, symptómoch choroby a o zoskupovaní symptómov do syndrómov, pozri semiológia (medicína)
Permutácia (algebra)

**Permutácia** množiny A je každá bijekcia z množiny A do množiny A.

## Vlastnosti
* Množina všetkých permutácií pevne zvolenej množiny je uzavretá vzhľadom na kompozície zobrazení. Čiže, ak \pi_{1},\pi_{2}\colon A\to A sú permutácie množiny A, potom aj kompozície \pi_{1}\!\circ\pi_{2} a \pi_{2}\circ\pi_{1} sú permutáciami množiny A. Z toho vyplýva, že množina všetkých permutácii pevne zvolenej množiny A spolu s operáciou skladania zobrazení tvorí grupu.
* Počet rôznych permutácií konečnej n-prvkovej množiny je n! (čiže n faktoriál).

## Cykly permutácie
Pre pevne zvolenú množinu A a pre jej pevne zvolenú permutáciu \pi\colon A\to A sa definuje na množine A relácia \sim_{\!\pi\,} podmienkou, že x\sim_{\!\pi\,}y vtedy a len vtedy ak existuje prirodzené číslo n také, že 
:(\underbrace{\pi\circ\pi\circ\ldots\circ\pi}_{n})(x)=\pi^{n}(x)=y.
Relácia \sim_{\!\pi\,} je ekvivalencia. Ak je množina A konečná, triedy ekvivalencie relácie \sim_{\!\pi\,} sa nazývajú **cykly permutácie** \pi.

## Pozri aj
* grupa (matematika)
* dismutácia (matematika)

## Externé odkazy
* ALGEBRA Maticový počet 

Kategória:Algebra
Číslo

**Číslo** môže byť:
* v matematike: pozri číslo (matematika)
* v gramatike: gramatická kategória, pozri číslo (gramatika)
* veľkosť obuvi alebo časti oblečenia, pozri číslo (oblečenie)
* výtlačok periodickej publikácie, pozri číslo (časopis)
* jedna časť/vystúpenie v rámci programu, predstavenia a podobne, pozri číslo (divadlo)
* názory filozofov na číslo, pozri číslo (filozofia)
Permutácia

**Permutácia** môže byť
*všeobecne: zmena poradia v súvislom slede niečoho, zámena, obmena
*v matematike:
**v abstraktnej algebre: pozri permutácia (algebra)
**v kombinatorike: skupina prvkov, ktorá je utvorená z nejakého základného súboru prvkov, a pri ktorej záleží na poradí prvkov v nej, alebo proces vytvorenia takejto skupiny, synonymá poradie, premiestnenie, pozri permutácia (kombinatorika)
**v logike: pozri permutácia (logika)
*v hudbe: viacero významov, napr. v teórii a polyfónnej kompozičnej praxi stredoveku prechod z jedného módu do druhého alebo výmena módu podľa zložitých pravidiel, pozri permutácia (hudba)
Meno (slovné druhy)

**Meno** alebo **nomen** je slovo alebo ucelené slovné spojenie, ktoré vykazuje gramatické kategórie pádu, čísla a menného rodu (vrátane nesklonných). Pojem pochádza z gramatiky latinčiny (nomen je tam každý sklonovateľný slovný druh); v nemčine (Nomen), angličtine (noun), francúzštine (nom) a taliančine (nome) je to dnes aj alternatívny názov pre (len) podstatné meno.

Mená sú teda predovšetkým podstatné mená, prídavné mená, zámená (ako naznačuje už ich názov - končí na -meno) a ďalej niektoré číslovky. Menný charakter môžu sčasti alebo úplne mať aj niektoré tvary slovies (niektoré prechodníky a príčastia). Menom môže byť aj súslovie, rozvinutý tvar, najmä sem zaraďujeme ustálené vlastné meno. 

Mená a menné súslovia sa rozdeľujú na:
*všeobecné mená (apelatíva), napr. pes, mladý, kolík, sedmoro
*vlastné mené (propriá), napr. Biely tesák, Bystrica, (pani) Červená, (pán) Nikto, (film) Sedem, Biely dom 

Vlastné mená sa od všeobecných mien v slovenčine odlišujú pravopisom (písaním veľkých písmen). Niektoré slová môžu v zaradení, a tým aj v pravopise, kolísať podľa kontextu (napríklad vyšiel mesiac, ale na Mesiaci, zem je chladná, ale jadro Zeme je horúce, Vláda (myslí sa jedna konkrétna inštitúcia), ale vláda (druhu inštitúcie). 

Kategória:Slovné druhy
Kategória:Gramatika
Všeobecné meno

**Všeobecné meno** (iné názvy: **apelatívum**, **všeobecné substantívum**) je meno vzťahujúce sa na hociktorú osobu/vec toho istého druhu. Je opakom vlastného mena.

Môže to byť všeobecné podstatné meno, všeobecné prídavné meno, všeobecné zámeno alebo všeobecná číslovka. Príklady: pes, mladý, kolík, nikto, sedmoro.

## Referencie


Kategória:Gramatika
Emfáza

**Emfáza** (prídavné meno je emfatický) je citový dôraz (v reči), pohnutie, citové vzrušenie. 
Príklad: To je krááááása!

Kategória:Jazykoveda
Kategória:Psychológia
Nomen

**Nomen** (mn. číslo nomina) môže byť:
*meno po latinsky
*rímske meno, pozri nomen (rímske meno)
*v jazykovede: meno (slovné druhy)
Wäinö Aaltonen

**Wäinö Aaltonen** (* 8. marec 1894, Karinainen, Fínsko  † 30. máj 1966, Helsinki) bol fínsky sochár a maliar.**' Autor portrétov, aktov, ženských torz, medailí a pamätníkov. 

K jeho významným dielam patrí ''Pamätník fínskym osadníkom'' ([[Delaware (štát USA)|Delaware]], [[Spojené štáty|USA]]),**' *Socha mieru* (Lahti) a bronzová socha Paava Nurmiho (olympijský štadión v Helsinkách), *Pamätník družstevníctva* v Tampere** a ďalšie. Pri tvorbe využíval predovšetkým bronz, mramor a granit.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Fínski sochári
Anthony Kiedis

**Anthony Kiedis** (* 1. november 1962, Grand Rapids, Michigan, USA) je americký hudobník a spevák, zakladateľ a hlavný spevák skupiny Red Hot Chili Peppers.

Narodil sa v nemocnici St. Mary Hospital v meste Grand Rapids v štáte Michigan matke Margaret a otcovi Johnovi. Keď mal Anthony 3 roky, jeho rodičia sa rozviedli. Má dve sestry (Julie a Jen) a brata Jamesa. Žil so svojou matkou v Grand Rapids až do svojich 11 rokov, keď sa presťahovali do Los Angeles. Ovplyvnil ho jeho otec John, ktorý vystupoval pod umeleckým menom Blackie Dammet ako herec, a zároveň bol drogový díler. Ako mladý počúval skupiny ako Sly & the Family Stone, Led Zeppelin, What Is This? a Stevieho Wondera.

Keď mal približne 15 rokov a chodil do školy Fairfax High School, stretol budúcich členov skupiny Red Hot Chili Peppers: Michaela Balzaryho (Flea), Hillela Slovaka a Jacka Ironsa. V súčasnosti je hlavný spevák (leader) skupiny Red Hot Chili Peppers spolu s Michalom Balzarym (Flea), Chadom Smithom a Johnom Frusciantem.

Na Slovensku vystúpili prvýkrát 12. júna 2022 v rámci festivalu Lovestream na bratislavskom Národnom futbalovom štadióne.

Kategória:Rockoví speváci USA
Kategória:Heavymetaloví speváci USA
Kategória:Funkoví speváci USA
Kategória:Členovia skupiny Red Hot Chili Peppers
Kategória:Osobnosti z Grand Rapids (Michigan)
Kategória:Osobnosti USA anglického pôvodu
Kategória:Osobnosti USA francúzskeho pôvodu
Kategória:Osobnosti USA holandského pôvodu
Kategória:Osobnosti USA írskeho pôvodu
Kategória:Osobnosti USA litovského pôvodu
Solaris Trollino

[thumb|Solaris Trollino 12, [Opava (Sliezsko)|Opava]]
[right|thumb|Solaris Trollino 15, [Vilnius]]
[right|thumb|Solaris Trollino 18, [Winterthur, Švajčiarsko]]
[right|thumb|Solaris Trollino 24 - prototyp z roku [2019]]

**Solaris Trollino** je modelový rad mestských trolejbusov poľskej spoločnosti Solaris Bus & Coach S.A. vychádzajúci z radu autobusov Solaris Urbino. V rade sa nachádzajú 12, 15, 18 a 24-metrové trolejbusy, pričom 18 a 24-metrové trolejbusy sú kĺbové. Prvý z nich bol vyrobený v roku 2001. Označenie autobusov je vždy Solaris Trollino xx, pričom XX je dĺžka trolejbusu (napr. 12-metrový trolejbus je Solaris Trollino 12)

## Technické údaje
* **Výrobca**: Solaris Bus & Coach
* **Označenie**: 
** Solaris Trollino 12
** Solaris Trollino 15
** Solaris Trollino 18
** Solaris Trollino 24
** Pri najnovšej generácii (- III. generácia) a ostatných sa pred číslo udávajúce zaokrúhlenú dĺžku dávame rímsku číslicu, teda ak chceme označiť 2. generáciu Solarisu Trollino 12, tak to zapíšeme ako Solaris Trollino II 12, ale môžeme sa stretnúť s označením napr. Solaris Trollino 12 II, či Solaris Trollino 18 III G
* **Podlaha**: 
** Solaris Trollino 12, 15, 18 a 24 sú nízkopodlažné
* **Dĺžka vozidiel**:
** Solaris Trollino 12 - 12m
** Solaris Trollino 15 - 14,6m
** Solaris Trollino 18 - 18m
** Solaris Trollino 24 - 24m

## Pozri aj
* Solaris Urbino - modelová rada z ktorej vyšli trolejbusy Solaris Trollino

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Solaris Trollino Trolleybusse

Kategória:Trolejbusy Solaris
Mirosław Hermaszewski

**Mirosław Hermaszewski** (* 15. september 1941, Lipniki – † 12. december 2022, Varšava) bol prvý poľský kozmonaut. V roku 1978 sa spolu so sovietskym kozmonautom Piotrom Klimukom zúčastnil druhého letu programu Interkozmos s posádkou, v kozmickej lodi Sojuz 30, a absolvoval pobyt na kozmickej stanici Saľut 6.

## Let do vesmíru
V lete 1976 bolo na stretnutí zástupcov medzinárodného programu Interkozmos, ktorý založil ZSSR, oznámené, že lety do vesmíru za účasti zástupcov krajín socialistického bloku sa uskutočnia v rokoch 1978 až 1985. Poradie, v akom sa jednotlivé krajiny zúčastnia, však nebolo stanovené. Prirodzenými kandidátmi boli Československo a NDR ako technologicky najvyspelejšie krajiny a krajiny s relatívne najväčším prínosom pre Interkozmos. Vodca NDR Erich Honecker naliehal, aby jeho krajina dostala prednosť - v tom čase bol na druhej strane železnej opony západonemecký fyzik Ulf Merbold označený za prvého neamerického kandidáta na astronauta a Honecker chcel, aby sa na obežnú dráhu ako prvý dostal východný Nemec. Avšak po intervencii predstaviteľov Poľskej ľudovej republiky, v ktorej boli použité ekonomické a historické argumenty na prezentáciu Poľska ako hlavného obchodného partnera a spojenca v boji proti Tretej ríši, Moskva nakoniec rozhodla, že ako prví poletia do vesmíru predstavitelia Československa a práve Poľska. Rozhodnutie bolo politické - spoločenská situácia v oboch krajinách bola pre úrady nepriaznivá (disidentské hnutie Charta 77 v Československu a protesty proti oznámenému zvýšeniu cien v Poľsku) a bolo potrebné odviesť pozornosť verejnosti.

Ešte v tom istom roku bol Hermaszewski spolu s plukovníkom Zenonom Jankowským vybraný spomedzi niekoľkých stoviek poľských pilotov ako kandidát na let do vesmíru. Nakoniec bol pre let vybraný on (Jankowski sa stal náhradníkom) a 4. decembra 1976 odletel do Hviezdneho mestečka pri Moskve, kde sa pripravoval na let do vesmíru. 

Prvú medzinárodnú posádku v programe Interkozmos tvorili Vladimír Remek a Alexej Gubarev a leteli v marci 1978. Hermaszewski letel od 17:27 hod. 27. júna 1978 do 16:31 hod. 5. júla 1978 spolu s Piotrom Klimukom na kozmickej lodi Sojuz 30. Po ukončení výskumného programu sa 5. júla uskutočnilo pristátie v stepiach Kazachstanu. Počas 8-dňovej misie sa uskutočnilo 126 obletov Zeme a bolo vytvorených niekoľko poľských rekordov schválených FAI: výška letu - 363 km, rýchlosť letu - 28 000 km/h, dĺžka letu - 190 hodín 3 minúty 4 sekundy, prekonaná vzdialenosť - 5 273 257 km a ďalšie. Hermaszewski sa stal 89. človekom vo vesmíre.

Za účasť na tomto lete bol Mirosław Hermaszewski vyznamenaný Zlatou hviezdou Hrdinu Sovietskeho zväzu, Leninovým radom a Grunwaldovým krížom I. triedy. Zároveň bol povýšený do hodnosti podplukovníka (22. júla 1978). 

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Narodenia v 1941
Kategória:Poľskí kozmonauti
Kategória:Interkozmos
CNG

**CNG** môže byť:

*stlačený zemný plyn, skratka z anglického *compressed natural gas*
*Comfort Noise Generation, umelo vytvorený šum pri mobilnom telefonovaní.
*Christlichnationaler Gewerkschaftsbund
*C-Nachweisgerät, prístroj na dôkaz chemických bojových látok, ktorý sa používa vo švajčiarskej armáde
*Cryprography Next Generation, kryptografická vývojová platforma MS Windows, náhrada CryptoAPI
Česko-slovenské národné hokejové mužstvo

**Česko-slovenské národné hokejové mužstvo** patrilo k popredným reprezentačným hokejovým mužstvám. Získalo šesť titulov majstrov sveta (1947, 1949, 1972, 1976, 1977, 1985). Šesťkrát (v rokoch 1961, 1965, 1968, 1969, 1985 a 1992) tiež získalo cenu za najlepší kolektív v česko-slovenskej ankete Športovec roka.

Po rozdelení Česko-Slovenska v roku 1993 sa jeho nástupcami stali české a slovenské národné hokejové mužstvo, ale oficiálne nástupnícke práva a možnosť hrať naďalej v najvyššej kategórii získalo Česko. Slovensko sa medzi hokejovú elitu dostalo v najkratšom možnom čase. Posledný zápas hrali 10. mája 1992. Bol to zápas o bronz proti Švajčiarsku ktorý vyhrali na ms v hokeji 1992 ktoré sa v Československu konali. Vyhrali 5:2.

## Umiestnenie na [[majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji|majstrovstvách sveta]]
[thumb|Zápas Česko-Slovensko – Nemecko o bronzovú medailu na [Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 1938|MS 1938 v Prahe v Česko-Slovensku]]

* 1930 – 6. miesto
* 1931 – 5. miesto
* 1933 – ***'
* [[1934]] – 5. miesto
* [[1935]] – 4. miesto
* [[1937]] – 6. miesto
* [[1938]] – ***'
* 1939 – 4. miesto
* 1947 – ***'
* [[1949]] – ***'
* 1950 – nezúčastnilo sa
* 1951 – nezúčastnilo sa
* 1953 – 4. miesto
* 1954 – 4. miesto
* 1955 – ***'
* [[1957]] – ***'
* 1958 – 4. miesto
* 1959 – ***'
* [[1961]] – ***'
* 1962 – nezúčastnilo sa
* 1963 – ***'
* [[1965]] – ***'
* 1966 – ***'
* [[1967]] – 4. miesto
* [[1969]] – ***'
* 1970 – ***'
* [[1971]] – ***'
* 1972 – ***'
* [[1973]] – ***'
* 1974 – ***'
* [[1975]] – ***'
* 1976 – ***'
* [[1977]] – ***'
* 1978 – ***'
* [[1979]] – ***'
* 1981 – ***'
* [[1982]] – ***'
* 1983 – ***'
* [[1985]] – ***'
* 1986 – 5. miesto
* 1987 – ***'
* [[1989]] – ***'
* 1990 – ***'
* [[1991]] – 6. miesto
* [[1992]] – ***'

## Umiestnenie na [[zimné olympijské hry|zimných olympijských hrách]]
* 1920 – ***'
* [[1924]] – 6. miesto
* [[1928]] – 7. miesto
* [[1932]] – nezúčastnilo sa
* [[1936]] – 4. miesto
* [[1948]] – ***'
* 1952 – 4. miesto
* 1956 – 5. miesto
* 1960 – 4. miesto
* 1964 – ***'
* [[1968]] – ***'
* 1972 – ***'
* [[1976]] – ***'
* 1980 – 5. miesto
* 1984 – ***'
* [[1988]] – 6. miesto
* [[1992]] – ***'

## Galéria dresov

## Slávni hráči
[thumb|Hokejista [František Vaněk (hokejista)|František Vaněk]]

* Peter Bondra
* Vladimír Dzurilla
* Jozef Golonka
* Dominik Hašek
* Ivan Hlinka
* Jiří Holeček
* František Kaberle (1951)
* Vincent Lukáč
* Vladimír Martinec
* Václav Nedomanský
* Milan Nový
* František Pospíšil
* Vladimír Růžička
* Ján Starší
* Marián Šťastný
* Peter Šťastný
* František Tikal

## Pozri aj
* České národné hokejové mužstvo
* Slovenské národné hokejové mužstvo

Kategória:Národné hokejové mužstvá
Národné
Ľadový hokej
Manda-Inakir

**Manda-Inakir** je trhlinová erupčná zóna, pozostávajúca z niekoľkých severozápadne predĺžených trhlinových zón a pyroklastických kužeľov pozdĺž Etiópskej a Džibutskej hranice, blízko mesta Koroli. Vulkanický komplex vlastne predstavuje rozchádzajúcu sa časť (centrálnu zónu) stredooceánskeho chrbátu, vyzdvihnutú tektonickými pohybmi nad hladinu mora. Okrajové zlomy riftu sprevádzajú troskové kužele, prevažne bazaltového zloženia, ktorých láva vytvára morfológiu, podobnú morfológii štítového vulkánu.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - vulkanický komplex Manda-Inakir na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Sopky Džibutska
Dáma

**Dáma** môže byť:
* žena so správaním na vysokej úrovni (pôvodne pani domu, žena z vyšších kruhov, odlišujúca sa vznešeným, uhladeným správaním, oblečením a pod., neskôr žena vynikajúca z mravnej i rozumovej stránky)
* v spoločenskom styku: zdvorilé označenie ženy, najmä v oslovení „dámy a páni“
* titul nižšej šľachtičnej, ženský ekvivalent k rytierovi, pozri dáma (titul)
* druh stolovej hry, pozri dáma (hra)
* figúrka v šachu, pozri dáma (šach)
* v kartách: najvyššia karta po kráľovi vo francúzskych kartách, pozri dáma (karta)
* v športe: figúrka v kolkárstve, pozri dáma (kolky)
* zbierka noviel Františka Švantnera, pozri Dáma (zbierka noviel)

## Referencie

## Pozri aj
* prvá dáma
* dvorná dáma
Gufa

**Gufa** je názov menšieho vulkanického poľa, nachádzajúceho sa na hraniciach Eritrey s Džibutskom, severovýchodne od mohutného stratovulkánu Mousa Alli. Pole je tvorené skupinou troskových kužeľov a asociovaných lávových polí, prevažne bazaltového zloženia, zoradených v línii východ-západ, druhá reťaz sa nachádza severnejšie (prevažne v Eritrei) od hlavnej skupiny.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - vulkanické pole Gufa na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Eritrey
Kategória:Sopky Džibutska
Kategória:Troskové kužele
Mousâ ‘Alli

**Mousâ ‘Alli** alebo (po amharsky) **Musa Ali Tärara** (iný prepis: **Musa Ali Terara**) je  výrazný stratovulkán, týčiaci sa do výšky 2&nbsp;028&nbsp;m na hraniciach Etiópie, Eritrey a Džibutska. Je to najvyšší vulkán v oblasti a zároveň je to najvyšší vrch Džibutska. Jeho stavba je tvorená prevažne trachytmi a ryolitmi. Vrchol sopky je tvorený kalderou, ktorej dno je pokryté ryolitovými lávovými dómami a lávovými prúdmi.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - stratovulkán Mousa Alli na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Džibutska
Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Sopky Eritrey
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Dvojtisícovky
Ľadová doba (veľká)

**Ľadová doba** je dlhé obdobie (trvajúce minimálne niekoľko desiatok miliónov rokov) v dejinách Zeme vyznačujúce sa (relatívne) väčším znížením teploty a s tým spravidla spojeným veľkým rozšírením plôch pokrytých ľadom a ľadovcami. Ak dochádza k rozšíreniu ľadov(cov), často sa hovorí aj o **zaľadnení** a myslí sa tým buď obdobie, alebo samotná ľadová pokrývka.

Najstaršie doklady veľkého zaľadnenia (ľadovcové výbrusy a morény) dokladajú ľadovú dobu v období okolo 2,3 miliárd rokov. Nazývame ho Hurónske zaľadenie. Doložené je v Severnej Amerike a južnej Afrike.

Oveľa lepšie doložené je zaľadnenie pred 800 – 600 miliónmi rokov. Podľa teórie „Zem-snehová guľa“ vtedy trvalý oceánsky ľad siahal k alebo takmer k rovníku. Podľa niektorých názorov bol koniec tejto ľadovej doby príčinou tzv. kambrickej explózie.

Ďalšie ľadové doby sú uvedené v tabuľke. Súčasná paleogénno-neogénna ľadová doba sa začala asi pred 40 miliónmi rokov. Pred 2,588 miliónmi rokov sa pokles teplôt v priemere zintenzívnil, odvtedy hovoríme o štvrtohornom zaľadnení. V rámci štvrtohorného zaľadnenia sa relatívne prudko striedajú ľadové doby v užšom zmysle (trvajúce priemerne najprv 40 000 rokov, neskôr 100 000 rokov) s medziľadovými dobami – pozri ľadová doba (časť štvrtohôr).

## Dnes známe veľké ľadové doby v dejinách Zeme

Kategória:Ľadové doby
Aare

**Aare** je najdlhšia rieka vo Švajčiarsku.**' Je to ľavostranný prítok Rýna s dĺžkou  a povodím .**' Zaľadnených je z toho . Rýn odvodňuje 70 % Švajčiarska. 

Na rieke bolo vybudovaných niekoľko vodných elektrární.

## Priebeh toku
Rieka začína pod ľadovcom Aare v Bernských Alpách. Preteká cez Brienzské, Thunské a Bielske jazero. Pod nimi preteká cez Švajčiarsku pahorkatinu. Ústi zľava do Rýnu blízko miest Koblenz (Švajčiarsko) a Waldshut-Tiengen (Nemecko).

## Zoznam prítokov
* Limmat
** Linth (hlavný prítok Zürišského jazera)
** Sihl
* Reuss
** Kleine Emme
** Sarner Aa
** Engelberger Aa
** Schächen
** Furkareuss
* Suhr
* Wigger
* Emme
* Zihlkanal
** Suze
** Broye
** Orbe
* Saane (Sarine)
** Sense
* Kander
** Simme
** Allenbach
* Lütschine

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Rieky vo Švajčiarsku
Kategória:Rýn
Kategória:Geografia kantónu Aargau
Kategória:Geografia kantónu Bern
Kategória:Geografia kantónu Solothurn
Medzinárodné štandardné číslo knihy

[thumb|[Čiarový kód a ISBN-13 na obale knihy]]
**Medzinárodné štandardné číslo knihy** (*International Standard Book Number*, skr. **ISBN**) je medzinárodný štandardný kód knihy, ktorý ju presne identifikuje. Tento kód by mal byť jednoznačný (nemali by existovať dve knihy s rovnakým ISBN). Ďalšie vydanie toho istého diela má nové číslo ISBN. Každá krajina má svoje identifikačné znaky na začiatku, Slovensko spolu s Českom má číslo 80. ISBN zabezpečuje národná agentúra, na Slovensku to je Slovenská národná knižnica. ISBN je špecifikované medzinárodnou normou ISO 2108.

V knihe sa môže vyskytnúť viacero čísel ISBN, pokiaľ ide o viaczväzkové dielo. Jedno číslo je spoločné pre všetky diely a druhé je ISBN konkrétneho zväzku. Stáva sa, že vydavateľstvo sa dopustí chyby a všetky zväzky majú iba jedno ISBN, čiže je čiastočne narušená jednoznačnosť ISBN.

Zhoda ISBN s číslom publikácie je viac výnimkou ako pravidlom. Je na to niekoľko dôvodov: V ISBN sa môže použiť 0 ako číslo knihy, nie všetky ISBN kódy sa musia využiť. Vydavateľstvá môžu mať pridelené viac ako jedno ISBN – mnohé vydavateľstvá začali svoju činnosť pred zavedením ISBN.

## Štruktúra ISBN
Do konca roku 2006 sa ISBN skladalo z 10 číslic, od roku 2007 pribudli ďalšie tri číslice, ktoré sú vždy buď *978* alebo *979* a predstavujú identifikátor, že ide o číslo ISBN. Rozšírenie o tri číslice teda zvýšilo kapacitu systému ISBN približne dvojnásobne.

ISBN v súčasnosti pozostáva z piatich oblastí, jednotlivé oblasti sú oddelené pomlčkami, niektoré štáty (napr. Maďarsko) namiesto pomlčiek používajú medzery:
* prvé tri číslice 978 alebo 979: v rámci čiarového kódu EAN 13 informácia, že ide o číslo ISBN
* jedna až tri číslice: krajina respektíve jazyková oblasť
* 2 až 6 číslic: identifikátor vydavateľstva
* 1 až 5 číslic: poradové číslo knihy v danom vydavateľstve v systéme ISBN
* kontrolná číslica

Keď vydavateľstvo vyčerpá všetky čísla z prideleného rozsahu, je mu pridelený nový identifikátor, obvykle s menším počtom číslic.

## Kontrolná číslica

### ISBN-10
Pre ISBN 10 sa kontrolná číslica získa tak, aby zvyšok po delení váženého súčtu všetkých číslic jedenástimi bol nulový. Kontrolná číslica teda môže mať i hodnotu 10, tá sa zapisuje znakom *X*. Ako váhy sa používajú čísla (zľava doprava) 10, 9, 8, …, 3, 2 až po 1 (pre kontrolnú číslicu).

Výsledný súčet je 143, kontrola: 143 mod 11 = 0 (143 = 11 · 13), takže kód ISBN 80-204-0105-9 je platný.

Kontrolná číslica je navrhnutá tak, že by muselo dôjsť až ku dvom presne definovaným preklepom, aby výsledné číslo bolo platné.

### ISBN-13
Pre ISBN-13 sa kontrolná číslica vypočíta rovnako, ako sa počíta v systéme čiarového kódu EAN 13.

## Pozri aj
* Štandardné číslovanie publikácií
* Zoznam vydavateľstiev s kódom 80
* Špeciálne:BookSources

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Slovenská národná knižnica o ISBN

Kategória:Knihy
Kategória:ISO štandardy
Ivar Aasen

**Ivar Andreas Aasen** (* 5. august 1813, Ørsta, Nórsko† 23. september 1896, Oslo, Nórsko) bol nórsky filológ, spisovateľ, jazykovedec a básnik,**' tvorca novodobého [[Nórčina|nórskeho spisovného jazyka]].

Narodil sa v nórskom meste [[Ørsta]], ktoré sa nachádza v tradičnom regióne [[Sunnmøre]]. Patril k najvýznamnejším postavám nórskeho národného obrodenia. Študoval nórske nárečia a vytvoril z nich súčasný nórsky spisovný jazyk ([[nynorsk]], oficiálne uznaný v roku 1885).**' V tom čase sa v krajine používal oficiálny spisovný jazyk pôvodom z dánčiny (riksmaal/bokmaal; Ten sa používa dodnes a hovorí ním cca 85% Nórov; v rámci krajiny sú oba jazyky právne rovnocenné).

## Dielo
* *Det norske Folkesprogs Grammatik* (Gramatika nórskeho ľudového jazyka, 1848)
* *Ordbog over det norske Folkesprog* (Slovník ľudovej nórčiny, 1850)

## Referencie

Kategória:Narodenia v 1813
Kategória:Úmrtia v 1896
Kategória:Nórski spisovatelia
Zoznam obcí Tekovskej župy

Toto je zoznam obcí ležiacich na území bývalej Tekovskej župy. Obce sú rozdelené podľa súčasných okresov a uvedené pod súčasným menom.

**[[Banská Štiavnica (okres)|Okres Banská Štiavnica]]**
* Obce: Močiar, Podhorie

**[[Levice (okres)|Okres Levice]]**
* Mestá: Levice, Želiezovce, Tlmače
* Obce: Bajka, Beša, Čaka, Čata, Dolná Seč, Dolný Pial, Horná Seč, Horný Pial, Hronovce, Hronské Kľačany, Hronské Kosihy, Iňa, Jesenské, Jur nad Hronom, Kalná nad Hronom, Kozárovce, Kukučínov, Lok, Lula, Málaš, Malé Kozmálovce, Mýtne Ludany, Nová Dedina, Nový Tekov, Nýrovce, Ondrejovce, Plavé Vozokany, Podlužany, Pohronský Ruskov, Rybník, Sikenica, Starý Hrádok, Starý Tekov, Šarovce, Tehla, Tekovské Lužany, Tekovský Hrádok, Turá, Veľké Kozmálovce, Veľký Ďur, Vyšné nad Hronom, Žemliare

**[[Nitra (okres)|Okres Nitra]]**
* Mestá: Vráble
* Obce: Čifáre, Melek, Nová Ves nad Žitavou, Tajná, Telince, Žitavce

**[[Nové Zámky (okres)|Okres Nové Zámky]]**
* Obce: Bardoňovo, Bešeňov, Dedinka, Dolný Ohaj, Hul, Maňa (len Veľká Maňa), Podhájska, Pozba, Radava, Trávnica, Veľké Lovce, Vlkas

**[[Partizánske (okres)|Okres Partizánske]]**
* Obce: Brodzany, Kolačno, Malé Kršteňany, Malé Uherce, Pažiť, Veľké Kršteňany, Veľké Uherce

**[[Prievidza (okres)|Okres Prievidza]]**
* Obce: Čereňany, Bystričany, Horná Ves, Kamenec pod Vtáčnikom, Nová Lehota pri Handlovej (dnes súčasť mesta Handlová), Radobica, Zemianske Kostoľany

**[[Zlaté Moravce (okres)|Okres Zlaté Moravce]]**
* Mestá: Zlaté Moravce
* Obce: Beladice, Čaradice, Červený Hrádok, Čierne Kľačany, Hostie, Hosťovce, Choča, Jedľové Kostoľany, Ladice, Lovce, Machulince, Malé Vozokany, Mankovce, Martin nad Žitavou, Nemčiňany, Neverice, Nevidzany, Obyce, Skýcov, Sľažany, Slepčany, Tekovské Nemce, Tesárske Mlyňany, Topoľčianky, Velčice, Veľké Vozokany, Vieska nad Žitavou, Volkovce, Zlatno, Žikava, Žitavany

**[[Žarnovica (okres)|Okres Žarnovica]]**
* Mestá: Žarnovica, Nová Baňa
* Obce: Brehy, Hodruša-Hámre (časť Banská Hodruša patrila do Hontu), Horné Hámre, Hrabičov, Hronský Beňadik, Kľak, Malá Lehota Orovnica, Ostrý Grúň, Píla, Rudno nad Hronom, Tekovská Breznica, Veľká Lehota, Veľké Pole, Voznica, Župkov

**[[Žiar nad Hronom (okres)|Okres Žiar nad Hronom]]**
* Mestá: Kremnica, Žiar nad Hronom
* Obce: Bartošova Lehôtka, Bzenica, Dolná Trnávka, Dolná Ves, Dolná Ždaňa, Hliník nad Hronom, Horná Ves, Horná Ždaňa, Hronská Dúbrava, Ihráč, Janova Lehota, Jastrabá, Kopernica, Kosorín, Krahule, Kremnické Bane, Kunešov, Ladomerská Vieska, Lehôtka pod Brehmi, Lovča, Lovčica-Trubín, Lúčky, Lutila, Nevoľné, Pitelová, Prestavlky, Prochot, Repište, Sklené Teplice, Slaská, Stará Kremnička, Trnavá Hora, Vyhne

## Pozri aj
*Tekov
*Región Tekov

Tekov
Obce žúp, Tekov
Kategória:Tekov
Reading

thumb|Radnica
**Reading** (vyslov [ˈrɛdɪŋ]) je anglické mesto v grófstve Berkshire na sútoku riek Temža a Kennet.

Začiatky mesta spadajú minimálne do 8. storočia, kedy je známe ako *Readingum*. V stredoveku bolo dôležitým mestom s významným kláštorom, ktorý mal väzby na kráľovskú rodinu. Jeho moc upadla po sérii ekonomických kríz v 17. storočí. V súčasnosti ide o dôležité ekonomické centrum južného Anglicka. 

V Readingu sa nachádza známa univerzita a futbalový klub Reading F.C., ktorý hrá najvyššiu anglickú Premiership.

## Osobnosti
* Mike Oldfield (* 1953), multiinštrumentálny hudobník a skladateľ 
* Sam Mendes (* 1965), filmový a divadelný režisér
* Kate Winsletová (* 1975), herečka
* Natalie Dormerová (* 1982), herečka
* Catherine, princezná z Walesu (* 1982), manželka princa Williama
* Pippa Middletonová (* 1983), sestra Catherine, princeznej z Walesu 
* Eliza Bennettová (* 1992), herečka

## Partnerské mestá
*  Clonmel, Írsko
*  Düsseldorf, Nemecko
*  Meaux, Francúzsko
*  San Francisco Libre, Nikaragua 
*  Speightstown, Barbados

## Iné projekty


Kategória:Mestá v Anglicku
Kategória:Berkshire
Kategória:Univerzitné mestá v Anglicku