Tibetsko-barmské jazyky

**Tibetsko-barmské jazyky** alebo **tibetobarmské jazyky** sú vetva sinotibetských jazykov. Hovorí sa nimi v Himalájach, Mjanmarsku a sčasti v Bangladéši a Thajsku.

Početne najvýznamnejšie sú tieto jazyky:
* tibetčina
* barmčina
* ioština (loloština) (v Číne)
* tchu-ťia (v Číne)
* karenčina (v Mjanmarsku a Thajsku))
* pajčina (v Číne)
* cha-ni (akha) (v Číne a Mjanmarsku)
* kačjinčina (v Mjanmarsku a Číne), v Číne označovaná ťingpchoština (ďjinpchoština, czinpoština)
* li-su (v Číne a Mjanmarsku)
* la-chu (v Číne a Mjanmarsku)
* na-si (v Číne)
* manípučina (v Indii)
* nágčina (v Indii)
* tamangčina (v Nepále)
* névárčina (v Nepále)
* magarčina (v Nepále)
* dzongkha (v Bhutáne, Indii a Nepále)
* bodoština (v Indii)
* čchiangčina (v Číne)

## Delenie
Ich delenie je sporné, známe sú tieto delenia:

### Delenie 1
* tibetské jazyky (najmä tibetčina, dzongkha)
* barmské jazyky (najmä barmčina, kačjinčina, čjin)
* bodosko-garoské jazyky (barské jazyky)
** bodoské jazyky
** garoské jazyky
* karenské jazyky (karenčina)

### Delenie 2
* tibetské jazyky
* himalájske jazyky
* barmské jazyky
* kačjinské jazyky (najmä kačjinčina)
* ioské jazyky (najmä ioština)
* karenské jazyky

### Delenie 3 (Matisoff)
* kamarupské jazyky
** kuki-čjinsko-nágske jazyky (kuki-čjin-naga)
** aborsko-mirisko-daflaské jazyky (abor-miri-dafla)
** bodosko-garoské jazyky (bodo-garo)
* himalájske jazyky
** mahasko-kirantské jazyky (maha-kiranti)
** tibetsko-kinaurské jazyky (tibeto-kinauri)
* čchiangčina (čchiang)
* ťingpchosko -nungsko-luské jazyky (ťingpcho-nung-lu)
** kačjinské jazyky
** nungské jazyky
** luské jazyky
* lolosko – barmsko - na-siské jazyky (lolo-barmčina-na-si)
** karenské jazyky
** pajské jazyky

Poznámka: Už uvedené zoskupenia druhej úrovne v tomto delení sú väčšinou len geografické.

### Delenie 4
Pozri delenia uvedené v článku sinotibetské jazyky

### Delenie 5 (Ethnologue)

I. *pajčina*

II. *himalájske jazyky*
: A. mahasko-kirantské jazyky (mahakiranti)
:: i. kchangsko-magarsko-chepangsko*-sunvarské jazyky (kchang-magar-chepang*-sunvari)
::: a. chepang*
::: b. kchangské jazyky
::: c. magarské jazyky
::: d. sunvárske jazyky
:: ii. kirantské jazyky (kiranti)
::: a. tomyang*
::: b. východné
::: c. západné
:: iii. névárske jazyky (névári)
: B. tibetsko-kanaurské (tibeto-kanauri)
:: i. dzalakha*
:: ii. lepčaské jazyky
:: iii. západohimalájske jazyky
:: iv. tibetské jazyky
::: a. tshangla*
::: b. dhimal*
::: c. tamangčina
::: d. tibetčina
: C. Baima* *(neklasifikovaný)*

III. *ťingpchosko-konyaksko*-bodoské jazyky* (ťingpcho-konyak-bodo)
: A. ťingpchosko-luské jazyky
: B. konyaksko*-bodosko-garoské jazyky

IV. *karenské jazyky*
: A. pa-o
: B. zayein*
: C. pho
: D. sgaw-*bghai
:: i. bghai*
:: ii. brek*
:: iii. kayah*
:: iv. sgaw
: E. zayeinské* karenské *(neklasifikované)*

V. *kuki-čjinsko-nágske jazyky (kuki-čjin-naga)*
: A. kuki-čjinské jazyky (kuki-čjin)
:: i. stredné
:: ii. severné
:: iii. južné
: B. nágske jazyky
:: i. angami-pochuri*
:: ii. ao*
:: iii. tangkhul*
:: iv. neklasifikované nágske
:: v. zeme*

VI. *lolosko-barmské jazyky* (lol-barmčina)
: A. burmish*
:: i. severné
:: ii. južné
:: iii. neklasifikované burmish*
: B. loloské jazyky
:: i. severné 
::: a. li-su
::: b. samei*
::: c. iotčina
:: i. južné
:: ii. neklasifikované loloské
: C. na-si
: D. phula* *(nekladifikované)*

VII. *manípurčina*

VIII. *mikirské jazyky (mikir)*

IX. *severoásámske jazyky*
: A. deng
: B. tani*

X. *nungské jazyky*

XI. *tangutsko-čchiangské jazyky* (tangut-čchiang)
: A. čchiang
: B. rGyarong*

XII. *tchu-ťia*

XII. *neklasifikované tibetsko-barmské jazyky*

XIV. *západobodské jazyky*

XV. *mru**

### Delenie 6 (Bradley, 1997)

I. *Bodské jazyky* (= Západná vetva)
: A. bodské jazyky
:: i. stredobodské jazyky (= tibetské jazyky)
::: a. západotibetské jazyky
::: b. stredotibetské jazyky
:::: i) západné
:::: ii) mNgaẖris*
:::: iii) gTsang*
:::: iv) dBus* (= centrálne stredotibetské)
:::: v) juhotibetské
::: c. antuoské tibetské jazyky (= severovýchodné tibetské jazyky)
::: d. kchangské tibetské jazyky (= serverovýchodné tibetské jazyky)
:: ii. západobodské jazyky (= gurungské, tamangské)
:: iii.východobodské jazyky (= Bumthangské jazyky)
:: iv. tshangla* (= východobodické* jazyky)
:: v. západohimalájske jazyky (= kanaurské jazyky, kanauri)
: B. himalájske jazyky
:: i. stredné
:: ii. kirantské jazyky (kiranti)

II. *jazyky severovýchodnej Indie* (= salské jazyky, sal)
: A. bodosko-garoské jazyky (bodo-garo)
:: i. severonágske jazyky
: B. ťing-pcho
: C. luské jazyky (= sakské jazyky, sak)
: D. pyu*

III. *kuki-čjinské jazyky* (kuki-čjin)
: A. juhonágske jazyky
: B. kuki
: C. čjin
: D. mikirské jazyky (=arleng, mikir)

IV. *stredné*
: A. lepčaské jazyky (lepča)
: B. západoarunačálske jazyky
: C. adisko-misingsko*- nišiské (=adi-mising, niši, abor -miri-dafla, tani)
: D. digarish* 'mishmi'*
: E. keman* 'mishmi'*
: F. rawang* (= nungské jazyky)

V. *severovýchodné*

VI. *juhovýchodné*
: A. barmsko-loloské jazyky (= burmic*)
:: i. mru
:: ii. gong*
:: iii. burmish*
:: iv. loloské jazyky
::: a. severné
::: b. stredné
::: c. južné
: B. karenské jazyky

### Delenie 7 (Benedict, 1972)

O rozsahu pojmu tibetsko-barmské jazyky v tomto delení pozri sinotibetské jazyky.

I. *tibetsko-kanaurské jazyky* (=bodsko-himalájske)
: A. bodské jazyky (vo východnom a južnom Tibete) - zahŕňajú tibetčinu, gyarung*, takpa*, tsangla*, murmčina (murmi) a gurungčina (gurung);

: B. himalájske jazyky
:: i. „hlavné“ himalájske (v západnom Tibete, západnej Indii) – zahŕňa kanaurčinu, chitkhuli*, thebor*, kanashi*, rangloi*, bunan*, manchati*, chamba lahuli* a zhang-zhung* (čang-čung??);
:: ii. „menšie“ himalájske (v štáte Uttaránčal) - zahŕňa rangkas*, darmiya*, chaudangsi* a byangsi*.
:: iii. dzorgai* (v štáte S’-čchuan) ***?***
:: iv. lepčaské (lepča, v štáte Sikkim) ***?***
:: v. magarské jazyky (v Nepáli) ***?***

II. *bahing*-vayu** (= kirantské jazyky, kiranti) (v Nepáli)
: A. bahing*- zahŕňa jazyky sunvarčina (sunvari), dumi*, khaling* a račina (rai).
: B. khambu* - zahŕňa sang-pchang, nachereng*, rodong*, walingčina, rungchengbung*, lambichong* (lam-pi-čchung??), chingtang* (čch'ng-tchang ??), limbu a yakha*
: C. vayu*-chepang*
: D. névárske jazyky (névári) ***?***

III. *aborsko-mirisko-daflaské jazyky* (= abor-miri-dafla, miriské jazyky, severoásámske jazyky) (v Sikkime, severný Ásám)

IV. *kačjinské jazyky* (v severnom Mjanmarsku)

V. *Barmsko-loloské* (= burmish*) (v štátoch S’-čchuan, Jün-nan, Mjanmarsko, Thajsko, Laos, Vietnam)
: A. barmsko-*maruské (=barmčina-*maru) - zahŕňa jazyky phön*, lashi*, atsi* a achang*.
: B. juhololoské - zahŕňa jazyky phunoi*, cha-ni (akha), la-chu, čiernololočtina, bielololočtina a müng*
: C. severololoské - zahŕňa li-su, ahi*, nyi*, lolopho, chöko*, phupha*, ulu* a independent lolo*
: D. kanburi* lawa* v Thajsku
: E. mo-suo (= na-si) (v západnom Jün-nane)
: F. hsi*-fan* (v západnom S’-čchuan) - zahŕňa manyak*, horpa*, menia* a muli*
: G. tangutčina (tangut, v severozápadnej Číne)
: H. nungské jazyky ***?***

VI. *bodosko-garoské jazyky* (= barské jazyky) {v severnom Ásáme, severné Mjanmarsko)
: A. Bodoské jazyky (bodo)- zahŕňajú jazyk dimasa*
: B. Garoské jazyky (garo)
:: i. Garo A
:: ii. Garo B
: C. „naked* nága“ (= konyak*) ***?*** - zahŕňajú banpara, tableng*, namsang*, tamlu*, moshang* a čchang.
: D. chairel* ***?***

VII. *kuki-nágske* (=kuki-nága, kukiské) (v severnej ásámsko-mjanmarskej oblasti)
: A. stredokukiské
: B. severokukiské
: C. starokukiské
: D. juhokukiské
: E. severonágske
: F. juhonágske

Komentáre k tejto klasifikácii:

Zdá sa, že dzorgai*, lepčaské jazyky a magarské jazyky sa najviac podobajú tibetsko-kanaurskej vetve. Lepča je možno oddelená prechodná vetva podobne ako kačjinčina. Magarčina sa podobá aj na bahing*-vayu*.

Névárske jazykyi sú podobné s bahingom* aj s khambu*. Aka* (= hrusso*) možno patrí do abor-miri-dafla. Digaro*, miju* (mi-ťü??) a dhimal* možno takisto patria do abor-miri-dafla, ale je to ešte nepravdepodobnejšie. *Kačjinské jazyky* sú zrejme prechodná vetva s črtami podobnými vštekým ostatným vetvám. Kadu-andro-sengmai* (=Luština) a taman* možno patria do kačjinských jazykov.

Nungčina možno patrí do barmsko-loloskej skupiny, ale podobá sa aj na kačjinčinu. Pyu* sa podobá na nungčinu.

Deori Chutiya* (severný Ásám) patrí do bodosko-garoských jazykov, ale je neisté do ktorrej podskupiny.

(*) Pre nedostupnosť v pôvodnom (anglickom) znení a pravopise

## Zdroje