Frans Sammut

**Frans Sammut** (* 19. november 1945, Żebbuġ, Malta – † 4. máj 2011, Sptar Mater Dei) bol maltský spisovateľ a esejista.

## Životopis
Narodil sa v Ħaż-Żebbuġ na Malte. Navštevoval základnú školu v mestečku Żebbuġ, neskôr St Aloysius' College, St Michael's Teacher Training College (pedagogická stredná škola) a v štúdiu pokračoval na Maltskej univerzite (kde získal diplom z teológie) a na univerzite v Perugii v Taliansku.

Po prvýkrát získal Sammut uznanie v druhej polovici 60-tych rokov, keď sa stal spoluzakladateľom Hnutia literárnej obrody (*Moviment Qawmien Letterarju*). Neskôr sa stal tajomníkom Maltskej jazykovej akadémie (*Akkademja tal-Malti*).

V roku 2010 ho zvolili za člena Medzinárodného napoleonského združenia.

Sammut ukončil svoju kariéru v školstve ako riaditeľ, no napriek tomu v rokoch 1996 až 1998 ešte pôsobil ako kultúrny poradca maltského predsedu vlády. Bol ženatý s Catherine Cachia, s ktorou mal dvoch synov – Marka a Jean-Pierra.

## Literárna tvorba
Vydal niekoľko diel, medzi inými aj úspešné romány *Il-Gaġġa* (*Klietka*), podľa ktorého bol nakrútený film *Gaġġa* z roku 1971 režiséra Maria Philipa Azzopardiho, román *Samuraj*, za ktorý Sammut získal Rothmansovu literárnu cenu; romány *Paceville*, ktorý získal literárne vyznamenanie vlády; a *Il-Ħolma Maltija* (*Maltský sen*), o ktorom literárny kritik Norbert Ellul-Vincenti napísal, že „v maltskej literatúre nemá obdobu.“ Bývalý predseda vlády a dramatik Alfred Sant ho považoval za Sammutovo „majstrovské dielo“, a britská autorka a poetka Marjorie Boultonová ho nazvala „kolosálnym dielom“.

Sammut tiež vydal zbierky poviedok: *Labirint* (*Labyrint*), *Newbiet* (*Ročné obdobia*), a *Ħrejjef Żminijietna* (*Povesti našich čias*).

Z jeho literatúry faktu možno spomenúť diela *Ir-Rivoluzzjoni Franċiża: il-Ġrajja u t-Tifsira* (*Francúska revolúcia: Jej história a význam*), *Bonaparti f'Malta* (*Bonaparte na Malte*), ktorého francúzsky preklad, *Bonaparte à Malte*, bol vydaný v roku 2008, a *On The Da Vinci Code* (*O diele Da Vinciho kód*) (2006), dvojjazyčný (anglický a maltský) výklad medzinárodného bestselleru. Okrem toho bol editorom Lexikónu (*Lexicon*) Mikiela Antona Vassalliho. Vassalli († 1829) je považovaný za otca maltského jazyka. V roku 2006 bol vydaný Sammutov preklad Vassaliho diela *Motti, Aforismi e Proverbii Maltesi* pod názvom *Għajdun il-Għaqal, Kliem il-Għerf u Qwiel Maltin* (*Maltské poučenia, aforizmy a príslovia*). Jeho preklad diela *Il-Ħolma Maltija* do esperanta (*La malta Revo*) predstavoval Maltu v zbierke klasických literárnych diel, ktorú v roku 2007 publikovalo newyorské vydavateľstvo Mondial Books. V roku 2008 bol jeho román *Il-Gagga* vydaný po piaty raz. V nasledujúcom roku Sammut predstavil revolučnú reinterpretáciu básne Pietru Caxara "*Xidew il-qada*" (známu aj ako "*Il-Kantilena*"), čo je najstarší dokument v maltčine.

Sammut prekladal významné divadelné hry: Racinovu *Faidru* (*Phèdre* - *Fedra*) (1978) a hru od Maxima Gorkija *Na dne* (*The Lower Depths*). Obe hry boli uvedené v divadle Manoel v réžii básnika Maria Azzopardiho.

Bývalý rektor Maltskej univerzity, profesor filozofie a popredný maltský intelektuál Peter Serracino Inglott povedal:

## Posledné slová
Známymi sa stali aj posledné slová Fransa Sammuta: „S moju ženou sme mali ísť do Jeruzalema, ale, ako sa zdá, plány sa zmenili. Ja odchádzam do „nebeského” Jeruzalema.”

Serracino Inglott na to zareagoval slovami: „Vtedy som si uvedomil, že slzy a smiech sú niekedy zameniteľné“.
## Bibliografia

* *Labirint u Stejjer Oħra* [Labyrint a iné príbehy] (poviedky) 1968
* *Il-Gaġġa* [Klietka] 5 vydaní (román) r. 1971 – filmovo spracovaný, *Gagga* (Klietka, réžia Mario Azzopardi, 1971
* *Logħba Bejn Erbgħa* [Hra medzi štyrmi ľuďmi] (krátky román) 1972 
* *Samuraj* [Samuraj] 3 vydania (román) 1975
* *Kristu fil-Poeżija Maltija 1913-1973* [Kristus v maltskej poézii 1913-1973] (nepublikovaná dizertačná práca, Maltská univerzita) 1977
* *Fedra* [Racinova *Phèdre*] 1978
* *Il-Qtil fi Sqaq il-Ħorr* [Vražda v čestného človeka] (krátky román) 1979
* *Il-Proċess Vassalli* [Vassaliho súd] (divadelná hra) 1980
* *Il-Mixja tal-Ħaddiem lejn il-Ħelsien* [Cesta robotníka k slobode] (politická analýza) 1982
* *Ir-Rivoluzzjoni Franċiża: il-Ġrajja u t-Tifsira* [Francúzska revolúcia: jej história a význam] (historické dielo) 1989 
* *Paceville* (román) 1991 
* *Letteratura* [Literatúra] (literárna kritika) 1992
* *Il-Ħolma Maltija* [Maltský sen] (román) 1994, 2012 , preložený do esperanta ako La Malta Revo, vydaný v New Yorku, 2007
* *Bonaparti f’Malta* [Bonaparte na Malte] (historické dielo) 1997, preložená do francúzštiny ako *Bonaparte à Malte*, úvod Paul Borg Olivier, 2008 
* *Newbiet* [Ročné obdobia] (poviedky) 1998 
* *Ħrejjef Żminijietna* [Povesti našich čias] (poviedky) 2000 
* *Dun Ġorġ: Il-Bniedem tal-Poplu* [Otec Juraj: človek z ľudu] (historická téma a téma náboženstva) 2001
* *Ġrajjet Ħaż-Żebbuġ* [História Haz-Zebbug] (historické dielo) (preklad originálu od Dun Salv Ciappara) 2001 
* *Lexicon* [*Lexikón*] (od Mikiela Antona Vassalliho) 2002 
* *Għala Le għall-UE* [Prečo dať NIE EÚ] (politická analýza) 2003 
* *Ħarsa mill-qrib lejn ħajjet San Filep u l-Kult tiegħu* [Pohľad zblízka na život Sv. Filipa a jeho kult] (historická téma a téma náboženstva) 2004 
* *On The Da Vinci Code/Dwar The Da Vinci Code* [O diele Da Vinciho Kód](literárna kritika) 2006 
* *Għajdun il-Għaqal, Kliem il-Għerf u Qwiel Maltin* [Maltské poučenia, aforizmy a príslovia] (preklad originálu od Mikiela Antona Vassalliho) 2006
* *I Giovanniti: La Storia dei Cavalieri di Malta* [The History of the Knights of Malta] (history) 2006, published in 2015 (Bonfirraro Editore, Italy)
* *Alfred Sant: Il-Viżjoni għall-Bidla* [Alfred Sant: predstava zmeny] (politická analýza) 2008 
* Úvod k slovníku baróna Vincenza Azopardiho, v ktorom analyzuje "*Cantilenu*" od Caxara (literárna kritika, jazykoveda) 2009

## Referencie

## Externé odkazy
* www.franssammut.info
* http://www.youtube.com/watch?v=KoI4Kq1hFx0

## Zdroj

Kategória:Maltskí spisovatelia
Kategória:Spisovatelia literatúry faktu
Kategória:Absolventi University of Malta