open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frýdek-Místek

**Frýdek-Místek** () je štatutárne mesto v Moravskosliezskom kraji v Česku ležiace na oboch brehoch rieky Ostravice. Mesto vzniklo 1. januára 1943 spojením sliezskeho mesta Frýdek a moravského miesta Místek. Rieka Ostravice tu tvorí historickú hranicu Moravy a Sliezska a prirodzenú hranicu medzi Frýdkom a Místkom. Mesto má rozlohu 51,61 km² a 57 523 obyvateľov.

## Významné osobnosti
* Petr Bezruč (* 1867 – † 1958), básnik
* Óndra Łysohorský (* 1905 – † 1989), lašský básnik, prekladateľ a pedagóg
* Jan Keller (* 1955), ľavicový sociológ a publicista
* Irena Pavlásková (* 1960), režisérka
* Jaromír Dulava (* 1960), herec
* Ivana Chýlková (* 1963), herečka
* Mirai Navrátil (* 1992), spevák

## Partnerské mestá
*  Ames, Iowa, USA
*  Bielsko-Biała, Poľsko
*  Gradačac, Bosna a Hercegovina
*  Harelbeke, Belgicko
*İznik, Turecko
*  Jalta, Ukrajina
*  Mysłowice, Poľsko
*  Urjupinsk, Rusko
*  Žilina, Slovensko

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

### Externé odkazy
* Oficiálna stránka


Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Okresné mestá v Česku
Kategória:Štatutárne mestá v Česku
Kategória:Mestské pamiatkové zóny v Česku
Štartovací komplex 6 na Cape Canaveral Space Force Station

náhľad|Štart rakety Redstone zo štartovacieho komplexu 6 (17. september 1958)

**Štartovací komplex 6** (; skratka: *LC-6*) bolo jedno zo štartovacích miest na Základni vzdušných síl Cape Canaveral na Floride. Z rampy komplexu štartovali rôzne verzie rakiet Redstone a Jupiter.

Celkovo sa na komplexe uskutočnilo 43 štartov, 39 rakety Redstone a 4 rakety Jupiter. Prvý štart sa uskutočnil 20. apríla 1955 a posledný 27. júna 1961.

Z komplexov 5 a 6 sa 31. januára 1964 stalo múzeum, v ktorom je môžné vidieť originálne zariadenia použité pri letoch programu Mercury. Výlety do múzea organizuje Návštevnícke centrum Kennedyho vesmírneho strediska. 

## Pozri aj
* Zoznam štartovacích rámp na Cape Canaveral a ostrove Merritt
* Redstone
* Jupiter

## Externé odkazy

* Cape Canaveral LC-6 na Encyclopedia Astronautica 

Kategória:Cape Canaveral Space Force Station
Rytier Roland

**Rytier Roland** (starofransky *Hruodland*, taliansky *Orlando*) je pololegendárna postava renesančnej literatúry, hlavný paladín Karla Veľkého.

## Historická postava
Má sa za to, že predobrazom legendy je skutočný rytier, azda synovec Karla Veľkého, ktorý padol v roku 778 boji proti kresťanským Baskom počas Bitky o Roncevauxský priesmyk v Pyrenejách. Existuje o tom historická zmienka v diele *Vita Karoli Magni* (*Život Karola Veľkého*) od jeho dvorana a životopisca Einharda. Spomína sa v nej „Roland, pán Bretónskej marky“ (lat. *Hruodlandus Brittannici limitis praefectus*), ktorý padol v súboji spolu s inými rytiermi.

## Literárna postava
[right|thumb|Socha rytiera Rolanda v v [Brémy|Brémach (1404).]]
Pútnici do španielskeho Santiaga de Compostela potom šírili ústnu tradíciu o chrabrom rytierovi po celej Európe. Stovky rokov po svojej smrti sa rytier Roland stal hlavnou postavou *[[Rolandova pieseň|Rolandovej piesne]]*, balady z 12.&nbsp;storočia, ktorá opisuje jeho smrť v tejto bitke, na rozdiel od skutočnosti, ako v bitke proti moslimom.

Neskorší autori piesní žánru *[[chanson de geste]]* a renesančných epických balád ako *[[Zaľúbený Roland]]* (*Orlando innamorato*) alebo *[[Zúrivý Roland]]* (*Orlando furioso*) asi nemali snahu o historickú presnosť.

Od 15.&nbsp;storočia zdobí podobizeň rytiera Rolanda mnohé európske mestá, najstaršia socha z roku 1404 sa nachádza v Brémach.

## Iné projekty

Kategória:Fiktívne postavy
Eva Kováčová (poetka)

**Eva Kováčová** (* 14. júl 1951, Rimavská Sobota – † 12. február 2010, Bratislava) bola slovenská poetka.

## Životopis
Pochádzala z robotníckej rodiny a vzdelanie získavala v Hnúšti, Rimavskej Sobote a neskôr diaľkovo i v Banskej Bystrici, kde študovala v rokoch 1973 – 1978 odbor výtvarná výchova – slovenčina. V rokoch 1971 – 1979 učila v ľudovej škole umenia hru na klavír, v rokoch 1979 – 1980 pracovala vo vydavateľstve Slovenský spisovateľ a v rokoch 1981 – 1983 bola redaktorkou denníka Pravda.

## Tvorba
Prvé verše publikovala v Novom slove. Debutovala v roku 1973 zbierkou básní *Striedavo oblačno*. Vo svojej tvorbe sa snažila spojiť minulosť s budúcnosťou, venovala sa i občianskej lyrike, opisovala vlastné zážitky, pocity svojej generácie, túžbu po láske a umení.

Veršami s motívmi rodného Malohontu prispela do obrázkovo-poetickej knihy *Rimavskou dolinou* (1991).

## Diela
*1973 – *Striedavo oblačno* - ľúbostné básne
*1978 – *Zastavenie v čase* - intímna, prírodná a občianska lyrika
*1982 – *Vážne vášne* - cyklus básní o láske a citovom živote dnešnej mladej ženy
*1996 – *Labutia pieseň*
*2005 - *Príbehy Evy Šelmecovej* (autobiografická próza)

## Referencie

## Literatúra
* *[[Slovník slovenských spisovateľov 20. storočia]]*

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1951
Kategória:Osobnosti z Rimavskej Soboty
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Ženy v poézii
Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí novinári
Kategória:Úmrtia na cievnu mozgovú príhodu
Portable Network Graphics

:*Pre iné významy, pozri [[PNG (rozlišovacia stránka)]].*

right|thumb|Ukážka transparentného obrázku PNG
right|thumb|Zvýraznenie transparentnosti v grafickom editore

**Portable Network Graphics** skratka **PNG** (doslova *prenosná sieťová grafika*; oficiálna výslovnosť skratky je „ping“) je grafický formát určený pre bezstratovú kompresiu rastrovej grafiky. Bol vyvinutý ako zdokonalenie a náhrada formátu GIF, ktorý bol patentovo chránený. PNG ponúka podporu 24-bitovej farebnej hĺbky, nemá teda ako GIF obmedzenie na maximálny počet 256 farieb súčasne. PNG teda do istej miery nahradzuje GIF, ponúka viac farieb a lepšiu kompresiu. Navyše obsahuje osembitovú priehľadnosť (tzv. alfa kanál), to znamená, že obrázok môže byť v rôznych častiach rôzne priehľadný (tzv. RGBA farebný model). PNG však neumožňuje jednoduché animácie, ktoré naopak umožňuje formát GIF. PNG sa rovnako ako formáty GIF a JPEG používa na internete. Podpora priesvitnosti u internetového prehliadača Microsoft Internet Explorer bola dosiahnutá až v roku 2005, 10 rokov po vytvorení formátu PNG.

## Pozri aj
* 
* JPEG
* SVG

Kategória:Grafické súborové formáty
Kategória:Kompresné algoritmy
Děčín

**Děčín** () je štatutárne mesto v severných Čechách na sútoku riek Labe a Ploučnice, od 1. júla 2006 je štatutárnym mestom. Má rozlohu  a 53 098 obyvateľov (2008). Je významným železničným a riečnym dopravným uzlom. Dnešný Děčín pozostáva z dvoch pôvodne samostatných miest Děčín (na pravom brehu Labe, predtým aj nemecky *Tetschen*) a Podmokly (na ľavom brehu, nemecky *Bodenbach*), ktoré boli zlúčené v roku 1942.

## Rodáci
*Leopold Lev Thun-Hohenstein (* 1811 - † 1888), český šľachtic a politik
* Miroslav Tyrš (* 1832 – † 1884), český kritik, historik umenia, estetik, profesor dejín, spoluzakladateľ organizovaného telovýchovného hnutia v Čechách, najmä Sokola
* Johann Radon  (* 1887 - † 1956), rakúsky matematik
* Julius Arigi (* 1895 – † 1981), rakúske stíhacie eso v prvej svetovej vojne
* Jiří Bartoška (* 1947 – † 2025), český herec a filmový organizátor
* Vladimír Šmicer (* 1973), bývalý český futbalista
* Tomáš Kraus (* 1974), český akrobatický a zjazdový lyžiar, reprezentant v skikrose
* Karolína Kurková (* 1984), česká modelka
* Sámer Issa (* 1985), český spevák

## Partnerské mestá
*  Jonava, Litva
*  Pirna, Nemecko
*  Ružomberok, Slovensko

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Virtuálna prehliadka


Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Okresné mestá v Česku
Kategória:Okres Děčín
Kategória:Štatutárne mestá v Česku
Kategória:Sídla na Labe
Chomutov

**Chomutov** (nem. *Komotau*) je štatutárne mesto na severozápade Čiech v Ústeckom kraji. Má rozlohu  a 50 782 obyvateľov (2008), čím je dvadsiatym najväčším mestom Česka, štvrtým v Ústeckom kraji a najväčším v okrese Chomutov.

## Vývoj počtu obyvateľov
* 1702 –   1 129
* 1811 –   2 967
* 1843 –   4 014
* 1869 –   8 183
* 1880 – 11 707
* 1900 – 19 813
* 1921 – 20 894 (z toho 1 869 / 8,9 % českej národnosti)
* 1930 – 33 001 (z toho 4 442 /13,5 % českej národnosti)
* 1950 – 28 848
* 1970 – 39 905
* 1991 – 53 107
* 2004 – 50 176
* 2008 – 50 782

## Doprava
Chomutov je významným dopravným uzlom. Križujú sa tu cesty prvej triedy:
* cesta I/7 (Praha-Slaný-Louny-**Chomutov**-Hora Sv. Šebestiána) 
* cesta I/13 (Karlovy Vary-Ostrov-Klášterec nad Ohří-**Chomutov**-Most-Teplice-Děčín-Nový Bor)

Z mesta vychádza 5 železničných tratí:
* č. **120** (Praha-Kladno-Žatec-**Chomutov**)
* č. **130** (Ústí nad Labem-Bílina-Most-**Chomutov**)
* č. **133** (**Chomutov**-Jirkov)
* č. **137** (**Chomutov**-Vejprty-Bärenstein)
* č. **140** (**Chomutov**-Kadaň-Karlovy Vary-Sokolov-Cheb)

## Osobnosti
* František Josef Gerstner (* 1756 – † 1832), profesor matematiky a mechaniky
* Ernst Fischer (* 1899 – † 1972), rakúsky spisovateľ a komunistický politik, minister kultúry
* Hans Goldmann (* 1899 – † 1991), švajčiarsky oftalmológ, rektor univerzity v Berne
* Erich Heller (* 1911 – † 1990), britský filozof, esejista, profesor univerzity Northwestern v Evanstone (Illinois, USA)
* Jiří Žáček (* 1945), český básnik a spisovateľ
* Vlastimil Harapes (* 1946), český tanečník, režisér a choreograf

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mesta Chomutov 
* Oblastné múzeum v Chomutove 
* Podkrušnohorský zoopark 


Kategória:Okresné mestá v Česku
Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Štatutárne mestá v Česku
Kategória:Mestské pamiatkové zóny v Česku
Kategória:Krušné hory
Maribor

**Maribor** (, ) je druhé najväčšie mesto v Slovinsku. Je najväčším mestom Podravskej regije.

Maribor je významnou dopravnou križovatkou, hlavne pri cestách zo strednej a západnej Európy do Chorvátska (prepojenie E59 medzi mestami Graz a Záhreb) a z Talianska a juhozápadnej Európy do strednej a východnej Európy cez Ľubľanu a Viedeň alebo Budapešť. Hlavným priemyselným podnikom je TAMBUS Maribor, ktorý vyrábal až do roku 1996 autobusy pre celú Juhosláviu a pre niektoré krajiny východného bloku V meste sa nachádzajú galérie, múzeá a univerzita, založená v roku 1961.

Mesto vzniklo z osady pod hradom Marburg. Prvá zmienka pochádza z roku 1208, mestské práva získalo v roku 1254. Názov Maribor sa používa až od konca 19. storočia. V meste je veľká železničná križovatka a diaľnica na Záhreb, Ľubľanu a Štajerský Hradec. Ešte do doby 1. svetovej vojny žilo v meste mnoho Nemcov, po nej a po druhej svetovej vojne však museli odísť, takže dnes je mesto výlučne slovinské.

Mesto získalo prestížny titul Európske hlavné mesto kultúry, ktoré hostilo v roku 2012.
left|thumb|Poloha mesta

## Iné projekty


Kategória:Mestá v Slovinsku
Kategória:Európske hlavné mestá kultúry
Vrbovec

**Vrbovec** môže byť:

* prítok Blavy v Trnavskej pahorkatine, pozri Vrbovec (prítok Hornej Blavy)
* prítok Hrona v Hronskej pahorkatine, pozri Vrbovec (prítok Hrona)
* mestská časť Michaloviec, pozri Vrbovec (Michalovce)
* obec v Česku v okrese Znojmo, pozri Vrbovec (okres Znojmo)
* mesto v Chorvátsku, pozri Vrbovec (Chorvátsko)
Dražice

**Dražice** sú:

* obec v okrese Rimavská Sobota na Slovensku, pozri Dražice (okres Rimavská Sobota)
* obec v okrese Tábor v Česku, pozri Dražice (okres Tábor)
Pieseň o Rolandovi

[right|thumb|Rolandova smrť. [Jean Fouquet, okolo 1455-1460.]]

**Pieseň o Rolandovi** alebo **Rolandova pieseň** () je starofrancúzsky veršovaný epos, tzv. *chanson de geste* - pieseň o činoch. Anonymná  skladba je napísaná v štyritisíc desaťslabičných veršoch. Patrí medzi najstaršie diela francúzskej literatúry. Vznikol na rozhraní 11. a 12. storočia a jeho jadrom sú skutočné historické udalosti za vlády Karla Veľkého. Je súčasťou tzv. *karolínskeho cyklu". Napriek tomu, že sa opiera o určité historické udalosti, obsahuje mnoho [[legenda|legendových]] prvkov.  

Historickým jadrom eposu je relatívne menej významná [[bitka v Roncevauxskom priesmyku]], ktorá sa odohrala [[15. august]]a [[778]] medzi kresťanskými [[Frankovia|Frankami]]- Karolovým vojskom a [[mohamedán]]skymi [[Saracéni|Saracénmi]], tak ako ju zaznamenal kronikár [[Einhard]] v diele *Život Karla Veľkého*. K bitke dochádza po sedemročnej krížovej vojne, v ktorej Karolovo vojsko oblieha Saracénov usadených v španielskej [[Zaragoza|Zaragoze]]. Saracéni falošnými sľubmi prinútia Karolove oddiely na odchod. V Roncevauxskom priesmyku Saracéni napadnú zadný voj Karolovho vojska, vedený Rolandom. V boji s nepriateľskou presilou Roland zo začiatku odmieta radu priateľa Oliviera zatrúbiť na zázračný roh Olifant, aby privolal posilu, a statočne sa bráni mečom Durandalom. Až keď je Durandal v boji zničený, ťažko ranený Roland zatrúbi na Olifant tak silno, až mu praskne spánková tepna a rytier umiera. V boji padne i dvanásť rytierov, medzi nimi „[[Hruodland]], prefekt [[Bretónsko|Bretónskej]] marky“ (*Hruodlandus Brittannici limitis praefectus*). Karol s vojskom sa rýchlo vracia, porazí Saracénov a dobyje Zaragozu. Panovníkovi sa vo sne zjaví [[archanjel]] Gabriel a vyzýva ho na novú výpravu.
[[Súbor:Grandes_chroniques_Roland.jpg|thumb|left|Momenty z bitky v *Piesni o Rolandovi*]]
Pieseň sa dochovala vo viacerých rukopisoch, ktoré dokazujú jej rozšírenie a popularitu v 12. až 14. storočí. Najstaršia verzia sa datuje približne do roku [[1080]]. Je príkladom žánru *chanson de geste*, ktorý oslavuje hrdinské činy legendárnych hrdinov.  

== Externé odkazy ==

* [http://www.hs-augsburg.de/~harsch/gallica/Chronologie/11siecle/Roland/rol_ch00.html La Chanson de Roland]  - starofrancúzsky text Piesne o Rolandovi

== Zdroje ==
* *Svetová literatúra na dlani''. Bratislava: 1998.

Kategória:Literatúra vo francúzskom jazyku
Kategória:Literárne diela odohrávajúce sa vo Francúzsku
Kategória:Stredoveká literatúra
Spojenia hrudníka

thumb|right|Pohľad na sternokostálne, kostochondrálne a interchondrálne skĺbenia spredu. (Gray´s Anatomy, 1918)

**Spojenia hrudníka** (lat. *juncturae thoracis*) sú anatomické štruktúry, zabezpečujúce viac či menej pohyblivé spojenia jednotlivých kostí hrudníka.

Patria sem:
* ***[[stavcovorebrové skĺbenie|stavcovorebrové skĺbenia]]*** (lat. *articulationes costovertebrales*) - kĺby spájajúce rebrá so stavcami. Delia sa na:
***skĺbenia hlavičiek rebier* (lat. *articulationes capitum costarum*)
***priečnorebrové skĺbenia* (lat. *articulationes costotransversariae*)
* ***hrudnorebrové skĺbenia*** (lat. *articulationes sternocostales*) - málo pohyblivé kĺby, spájajúce predné konce rebier s hrudnou kosťou. Ich kĺbne puzdra spevňujú väzy, *ligamenta sternocostalia radiata*, ktoré sa vejárovite rozbiehajú a na prednej stene sterna spájajú do väzivovej membrány - *membrana sterni*.
* ***rebrovochrupavkové skĺbenia*** (lat. *articulationes costochondrales*) - skĺbenie predných koncov nepravých rebier s chrupavkami vyšších rebier;
* ***medzichrupavkové skĺbenia*** (lat. *articulationes interchondrales*) - vzájomné spojenia chrupavkovitých častí rebier; nevyskytujú sa u každého človeka.
* ***väzy*** spevňujúce vyššie uvedené skĺbenia
:*Membrana intercostalis externa* - v blízkosti sterna, medzi chrupavkami rebier ako šľachovité pokračovanie vonkajších medzirebrových svalov.
:*Membrana intercostalis interna* - podobná väzivová blana medzi rebrami v blízkosti chrbtice ako pokračovanie vnútorných medzirebrových svalov.
:*Ligamenta costoxiphoidea* - vedú k processus xiphoideus od priľahlých rebier.

Kategória:Oporná sústava
Paket (informatika)

**Paket** alebo zriedkavo **paketa** (angl. packet - balíček) je blok prenášaných dát v počítačovej sieti ako alternatíva k prenosu „bit po bite“. Slúži ako efektívny a spoľahlivý prenos dlhých súborov. Paket je ucelený blok dát, ktorý sa v sieti s programovaním paketov prenáša a spracováva ako celok. Je už nedeliteľný na menšie časti. Paket má svoju štruktúru, obsahuje hlavičku, adresy odosielateľa a prijímateľa a kontrolnú sumu (CRC) pomocou ktorej zisťujeme jeho integritu. 

Dáta v Internete sa prenášajú paketmi. Pri prezeraní web stránky sú dáta prenášané vo viacerých paketoch, ktoré môžu prichádzať v rôznom poradí a môžu mať rozličné cesty.

## Datagram
Všeobecne termínom paket označujeme akúkoľvek správu formátovanú ako paket, datagram je typ paketu tzv. „nespoľahlivého prenosu dát“. Rozdiel medzi „spoľahlivým“ a „nespoľahlivým“ prenosom je overovanie doručenia. V prvom prípade dostane odosielateľ správy oznam o doručení / nedoručení paketu, v druhom spätná väzba nejestvuje. Toto označujeme tiež ako nespojovaná služba. 
Napríklad IP (internetový protokol) poskytuje nespoľahlivú službu prenosu. TCP používa IP k spoľahlivému prenosu dát. UDP používa IP k nespoľahlivému prenosu dát. Oba tieto protokoly používajú pakety, ale UDP pakety sú nazývané datagramami.

## Štruktúra [[Internet Protocol|IP]] paketu
IP pakety sa skladajú z hlavičky a vlastných dát. Hlavička paketu IP obsahuje:
1.	4 bity označujú verziu, špecifikujú verziu IP 
2.	4 bity označujú dĺžku hlavičky vynásobenú 4 
3.	8 bitov označujú typ služby (Type of Service) 
4.	16 bitov označujú dĺžku paketu v bitoch 
5.	16 bitov označujú identifikačný tag pomáhajúci k rekonštrukcii paketu z fragmentov 
6.	3 bity ktoré obsahujú nuly; príznak označujúci či je možné paket fragmentovať (DF: Don't Fragment, MF: More Fragments) 
7.	13 bitov označujúcich offset fragmentu 
8.	8 bitov obsahujúcich hodnotu TTL (Time To Live), označujúcu, cez koľko routerov môže paket prejsť, kým bude zničený
9.	8 bitov označujúcich protokol (ICMP, UDP, TCP, ...) 
10.	 16 bitov obsahujúcich kontrolný súčet CRC 
11.	 32 bitov obsahujúcich zdrojovú IP adresu 
12.	 32 bitov obsahujúcich cieľovú IP adresu 

## Zdroje
* wikipedia.cz
* Neil Mathew, Richard Stones – Linux - Začínáme programovat

Kategória:Počítačové siete
Kategória:Jednotky informácie
Metod Kaľavský

**Metod Kaľavský** (* 26. jún 1924, Sedlice – † 14. apríl 2011, Bardejov) bol slovenský folklorista a funkcionár Matice slovenskej. 

## Detstvo a vzdelávanie
V rokoch 1930–39 navštevoval národnú školu v Sedliciach a meštiansku školu v Gelnici. Stredoškolské vzdelanie získal v rokoch 1940–45 na Učiteľskej akadémií v Prešove. Po vojne si kvalifikáciu rozšíril o odbor slovenský jazyk, zemepis a dejepis. 

## Pedagogické a kultúrne pôsobenie
V rokoch 1945-1951 pôsobil ako učiteľ a neskôr riaditeľ strednej školy v Sedliciach. Vyvíjal osvetovú a kultúrnu činnosť v *Sdružení katolíckej mládeže* (SKM) a Ochotníckom divadelnom krúžku *Poľana*. Po odmietnutí príkazu komunistickej strany založiť jednotné roľnícke družstvo v obci bol z funkcie riaditeľa školy odvolaný a musel opustiť Prešovský okres. S problémami získal miesto učiteľa na druhej základnej škole v Bardejove. V štúdiu popri zamestnaní na Vyššej pedagogickej škole v Prešove (1958-1960) si doplnil kvalifikáciu o predmet pracovná výchova. V roku 1975 absolvoval štúdium somatopédie na Pedagogickej fakulte UK v Trnave. 

V rokoch 1953–1970 pôsobil ako zástupca riaditeľa jedenásťročnej strednej školy, okresný školský inšpektor a vedúci Okresného pedagogického strediska v Bardejove. Po verejnom odsúdení vstupu armád Varšavskej zmluvy do Česko-Slovenska v roku 1968 a po nástupe normalizácie ho komunistická strana poslala v roku 1971 na prevýchovu do Východoslovenských železiarni, kde bol nútený zotrvať 15 rokov až do svojho odchodu do dôchodku (1986).

V roku 1983 založil a až do roku 1988 viedol Mužský spevácky súbor Sedličan. Je autorom scenára pre televízny film *Šarišské Vianoce*, ktorý bol nakrútený v Sedliciach a  odvysielaný v Československej televízii pod názvom *Slamená krása* v roku 1985. 

Po roku 1989 bol činný v obnovenom matičnom hnutí horného Šariša. Inicioval a podporoval rozvoj ľudových tradícií a hudobnofolklórneho hnutia, najmä Hornošarišských piesní a tancov v Raslaviciach. Ako člen najvyšších orgánov Matice slovenskej v Bratislave a funkcionár regionálnych matičných štruktúr sa zaslúžil o vybudovanie Cyrilometodského pamätníka nad Bardejovom.

## Súčasnosť
Od roku (2006) až do svojej smrti  žil ako dôchodca v Bardejove.

## Dielo
* *Kamenistá cesta : Príspevok k oživovaniu pamäti národa.* Prešov: Súzvuk. ISBN 80-968949-8-6.
* *Šarišské Vianoce* (scenár k filmu, vysielaný pod názvom *Slamená krása*)

## Externé odkazy
* Udelenie čestného členstva v Matici slovenskej
* Významní rodáci

Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí folkloristi
Kategória:Slovenskí autori náučnej literatúry
Kategória:Slovenskí scenáristi
Kategória:Osobnosti Matice slovenskej
Kategória:Osobnosti zo Sedlíc
Paket

**Paket** alebo **paketa** môže byť:
* balík alebo zväzok kusového materiálu (napr. paket tehál) alebo kompaktný blok zlisovaného odpadu (napr. paket oceľového odpadu), pozri paket (technika)
* v informatike: blok dát, ktorý sa pre účely smerovania v dátových sietiach s prepojovaním paketov prenáša ako celok, pozri paket (informatika)

## Pozri aj
* paketizátor a depaketizátor (angl. *packet assembler/disassembler*, skratka *PAD*)
* paketovací lis
* paketovanie (paketizácia)

## Referencie
Handling

**Handling** môže byť:
*anglický výraz znamenajúci najmä manipulácia, narábanie, obsluha a vyskytujúci sa v slovenčine najmä ako súčasť anglických technických pomenovaní
*činnosť spojená s realizáciou pomocných úkonov (vyberanie, vkladanie, odovzdávanie, triedenie, doprava, upínanie častí) pri výrobnom procese, pozri handling (výroba)
*forma vystavovania psov, pozri handling (kynológia)
Skiagrafia chrbtice

[thumb|right|200px|Bočná snímka krčnej chrbtice. [Ankylozujúca spondylitída|Bechterevova choroba.]]**Skiagrafia chrbtice** je rádiologická vyšetrovacia metóda, ktorej podstatou je snímkovanie (skiagrafia) chrbtice s pomocou röntgenových lúčov.

Štandardné projekcie sú predozadná a bočná, väčšinou sa zvlášť snímkuje krčná, hrudná a driekovo-bedrová (lumbo-sakrálna - LS) chrbtica. Na znázornenie medzistavcových otvorov alebo štrbín medzistavcových kĺbov je v osobitných prípadoch potrebné použiť šikmé projekcie. Snímkuje sa v základnej polohe postojačky, niekedy sa cielene doplňujú tzv. *dynamické snímky* v predklone alebo záklone.
Bočná projekcia znázorňuje najmä profil stavcového tela, medzistavcovú štrbinu a tŕňové výbežky, predozadná zasa priečne výbežky a zakrivenie chrbtice vo frontálnej rovine (skoliózu).

## Pozri aj
*Skiaskopia
*Stavec
*Chrbtica

Kategória:Skiagrafia
Noc dlhých nožov

[náhľad|215px|Hoci nemecká verejnosť nevyjadrovala znepokojenie v prípadoch keď boli aktivity [Sturmabteilung|SA namierené proti Židom, komunistom a socialistom, od roku 1934 nastala všeobecná obava ohľadne občianskych násilností páchaných touto organizáciou.]]
[náhľad|vpravo|[Ernst Röhm, hlavný predstaviteľ Sturmabteilungu, v Bavorsku (1934)]]

**Noc dlhých nožov** (po nem.  alebo *Operácia kolibrík*) bola akcia z 29. na 30. júna 1934, počas ktorej sa Adolf Hitler zbavil nepohodlných vodcov organizácie Sturmabteilung – SA (ľudovo prezývaní *hnedé košele*, podľa typických uniforiem), ktorá bola paramilitantnou vetvou NSDAP. Okrem členov SA sa Hitler zbavil aj nepohodlných protivníkov z oblasti politiky alebo cirkvi.

## Priebeh
SA malo už 2,5 miliónov príslušníkov a Ernst Röhm a niektorí vodcovia SA hovorili o nutnosti ďalšej, čisto socialistickej revolúcie. Navrhovali tiež, aby SS a SA podliehali jednotnému ministerstvu obrany, ktoré mal riadiť Röhm. Hitler dospel k záveru, že proti SA treba zasiahnuť. V noci z 29. na 30. júna a počas nasledujúceho víkendu dal zatknúť a popraviť najmenej 85 osôb, aj keď niektoré pramene hovoria až o stovkách alebo tisícoch ľudí. Presný počet obetí ostal štátnym tajomstvom a Hermann Göring nariadil spáliť všetky dokumenty súvisiace s akciou. Najpravdepodobnejší odhad je asi 200 ľudí. Počas noci dlhých nožov prebehla čistka aj v Hitlerovej strane NSDAP, v strane bolo popravených vyše tisíc prívržencov NSDAP. Po noci dlhých nožov sa chopili moci jednotky Schutzstaffel (SS) a tajná polícia - Geheime Staatspolizei (Gestapo), pod vedením generála polície Reinharda Heydricha sa budovala spravodajská služba NSDAP-SD.

## Dôsledky
V Nemecku nikto proti udalostiam neprotestoval, naopak mnohí ich privítali, napríklad dôstojnícky zbor. Umierajúci Hindenburg dokonca poslal Hitlerovi telegram: "*Zachránili ste nemecký národ pred veľkým nebezpečenstvom. Kto sa chce zapísať do dejín, musí vedieť preliať krv*".

Hitler následne (3. júla) legalizoval zásah vydaním *Zákona o opatreniach nutnej obrany štátu*, v ktorom ich označuje za opatrenia proti vlastizradným útokom. Neskôr propaganda tvrdila, že Röhm pripravoval puč. V dôsledku zásahu stratila SA politickú dôležitosť a vzrástla moc SS.

## Referencie


## Externé odkazy
* Zoznam obetí Noci dlhých nožov (anglicky)

Kategória:Nacizmus
PNG (rozlišovacia stránka)

**PNG** môže byť:
* persona non grata
* Portable Network Graphics
* Papua-Nová Guinea
* Pawnee National Grassland
* Penang
* Professional Numismatists Guild
* Pack 'n' Go
* "Passive night goggles" – pasívny noktovízor
Embargo

**Embargo** môže byť:
*pôvodne len: zhabanie lode (neskôr aj iného majetku, najmä nepriateľského štátu)
*zákaz cudzím lodiam priplávať alebo domácim vyplávať z prístavov krajiny, pozri embargo (lode)
*obchodná blokáda uvalená na štát, pozri embargo (zákaz obchodovania)
*v novinárstve: zákaz uverejnenia niečoho spravodajskou agentúrou až do patričného súhlasu alebo do určitého termínu, pozri embargo (žurnalistika)
* vo vedeckom publikovaní: doba uvedená vydavateľom, počas ktorej sa článok nesmie voľne uverejňovať na internete, pozri embargo (vedecké publikovanie)
Jozef Mihalkovič

**Jozef Mihalkovič** (* 30. január 1935, Veľké Kostoľany† 20. október 2025, Modra) bol slovenský básnik a prekladateľ.

## Životopis
Narodil sa v rodine obchodníka a vzdelanie získaval v Trnave, v Bratislave a v Pardubiciach, kde v rokoch 1953 – 1959 študoval na vysokej škole chémiu. Pracoval v cementárni v Stupave, neskôr toto povolanie zanechal, aby sa mohol venovať literárnej práci. V rokoch 1964 – 1965 bol riaditeľom Múzea Ľudovíta Štúra v Modre, v rokoch 1966 – 1967 bol redaktorom vo vydavateľstve Slovenský spisovateľ, v rokoch 1968 – 1973 pracoval v česko-slovenskom rozhlase v Bratislave, v rokoch 1973 – 1977 pracoval v redakcii časopisu Revue svetovej literatúry, v rokoch 1977 – 1978 bol redaktorom časopisu Romboid a od roku 1981 pôsobil opäť vo vydavateľstve Slovenský spisovateľ. V 90. rokoch 20. storočia pracoval v Národnom literárnom centre.

## Tvorba
Prvé diela začal publikovať v časopisoch Mladá tvorba a Kultúrny život, knižne debutoval v roku 1962 zbierkou básní *Ľútosť*. Vo svojich dielach sa zameriaval na vecnosť a konkrétnosť vecí, ktoré vytvárali jeho životný pocit, názor a skúsenosti. Do básní vkladal mnoho autobiografických prvkov, venoval sa opisom rodného kraja, rodiny, svojho pracovného prostredia. Okrem vlastnej tvorby sa tiež venoval prekladom z francúzskej a anglickej literatúry, najmä poézie.

## Dielo
### Básnické zbierky
*1962 – *Ľútosť*
*1965 – *Zimoviská*
*1974 – *Kam sa náhlite*
*1978 – *Približné položenie*
*1988 – *Príležitostné básne*

### Výbery
*1972 – *Albá*

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Osobnosti z Veľkých Kostolian
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Slovenskí redaktori periodík
Kategória:Laureáti Ceny Ivana Kraska
Kategória:Absolventi Univerzity Pardubice
Aristarchos

**Aristarchos** alebo zriedkavo **Aristarchus** môže byť:
* starogrécky astronóm a matematik, pozri Aristarchos zo Samu
* starogrécky kritik a gramatik, pozri Aristarchos zo Samothraké (Aristarchos zo Samothráky)
* starogrécky básnik, pozri Aristarchos z Tegey
* kráter, pozri Aristarchos (kráter)

**Aristarchos** môže byť:
* Aristarchos 2.3 m Telescope Project

**Aristarchus** môže byť:
* planétka, pozri 3999 Aristarchus
* sprievodca Sv. Pavla, pozri Aristarchus zo Solúnu
* *Aristarchus, sive De contemptu linguae Teutonicae*, prvé dielo nemeckého básnika menom Martin Opitz z Boberfeldu
José Echegaray y Eizaguirre

**José Echegaray y Eizaguirre** (19. apríl 1832, Madrid, Španielsko  – 4. september 1916, Madrid) bol španielsky dramatik, politik, matematik a nositeľ Nobelovej ceny za literatúru z roku 1904. 

## Životopis
Od detstva obdivoval divadlo, vyštudoval však technické vedy a ekonómiu. Uplatnil sa aj v politike - od roku 1868 bol členom španielskej vlády. Jeho prvé diela boli plné romantiky, ale ovplyvnila ho tvorba Henrika Ibsena. Ako dramatik si zachovával prísny morálny pohľad na umelecké zobrazovanie ľudských osudov a stretával sa s nadšeným súhlasom početných obdivovateľov. Objavovali sa však aj prísne a kritické hlasy. Hovorilo sa, že jeho drámy majú podobu rovníc a matematických problémov, pretože sú písané z pohľadu matematika a verejného činiteľa, ktorý etické hodnoty neúprosne stavia proti slabostiam človeka. Nikto však nemohol poprieť, že jeho diela sa vyznačujú hlbokým mravným poňatím.

Je autorom asi šesťdesiatich drám, ktorých hybnou silou je romantická vášnivosť a osudovosť, na ktoré sa napája pozitivistická didaktičnosť. Niektoré sú písané vo veršoch. Boli vypočítané na efekt a dočasne zaujali aj divákov v zahraničí (dnes je Echegaray v podstate takmer neznámym autorom). Roku 1904 mu bola spoločne s francúzskym básnikom Frédéricom Mistralom udelená Nobelova cena za literatúru *„… so zreteľom k obsiahlemu a geniálnemu dielu, ktoré samostatným a originálnym spôsobom oživilo veľké tradície španielskej drámy“* (citácia z odôvodnenia Švédskej akadémie).

## Dielo
* *El libro talonario* (1874)
* *Le esposa del vengador* (1874)
* *En puńo de la espada* (1875)
* *O locura on santidad* (1877)
* *En el pilar y en la cruz* (1878)
* *En el seno de la muerte* (1879)
* *La muerte en los labiios*, (1880)
* *El gran Galeoto* (1881)
* *Lo sublime en lo vulgar* (1890)
* *En crítico incipiente* (1891)
* *El hijo de Don Juan* (1892)
* *Malas Herencias* (1892)
* *El estigma* (1895)
* *Mancha que limpia* (1895)
* *Mariana* (1895)
* *La duda* (1898)
* *El loco dios* (1900)
* *A fuerza de arrastrarse* (1905)
* *Recuerdos* (1917)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Nobel Prize bio

Kategória:Španielski dramatici
Kategória:Španielski politici
Kategória:Španielski matematici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Kategória:Španielski nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Osobnosti z Madridu
Kategória:Nositelia Rádu zlatého rúna
Škuner

náhľad|Dvojsťažňový rybársky škuner

**Škuner** je typ plachetnice.

## História

Korene škunera siahajú do konca 18. storočia. Vyvinuli ju pre špecifické podmienky severoamerického pobrežia, ktoré je charakteristické veľkou členitosťou, nízkou hĺbkou a nestálymi vetrami. Pre výborne plavebné a manévrovacie schopnosti spolu s nenáročnou obsluhou sa však rýchlo rozšírila aj do zvyšku sveta. Vyrábaná bola (a stále je) v rôznych veľkostiach, pričom charakteristické je práve jej oplachtenie, ktoré začali postupne využívať aj iní výrobcovia (škunerová briga, škunerový bark atď.) Pôvodný škuner nemal žiadne rahnové plachty (prichytené priečne na sťažeň), využíval výlučne systém tzv. "latinskej plachty", čiže sústavu stehových plachiet, kombinovanú s vratiplachtami. Časom toto pravidlo občas porušovali, no prevaha stehoviek spolu so štíhlym trupom lode a spravidla dvoma sťažňami ostáva pre škuner stále charakteristická. Popularita lode ju z pôvodne obchodných účelov posunula aj do iných oblastí moreplavby. 

## Využitia
Z napoleonských vojen poznáme silne ozbrojené škunery na ochranu pobrežia, zatiaľ, čo koncom 19. storočia môžeme vidieť až sedemsťažňové škunery, určené na diaľkový obchod. Dnes využíva princíp škuneru najmä nespočetné množstvo športových aj výletných jácht.

## Iné projekty

Kategória:Plachetnice
Pacem in terris

**Pacem in terris** (po slovensky *Mier na zemi*) môže byť
* encyklika pápeža Jána XXIII., pozri Pacem in terris (encyklika)
* združenie katolíckych duchovných kolaborujúcich s komunistickým režimom v Česko-Slovensku, pozri Združenie katolíckych duchovných Pacem in terris
Apollodóros

**Apollodóros** (*Apollodóros*, ) môže byť:

* starogrécky filozof, gramatik a historik, pozri Apollodóros z Atén (filozof)
* starogrécky epikurejský filozof v 2. stor. pred Kr., pozri Apollodóros z Atén (epikurejec)
* starogrécky gramatik, pozri Apollodóros z Kyrény
* starogrécky maliar, pozri Apollodóros z Atén (maliar)
* aténsky sochár v 5. stor. pred Kr., pozri Apollodóros (sochár)
* grécky sochár v 2. stor. pred Kr., pozri Apollodóros (syn Zénóna)
* starogrécky architekt, pozri Apollodóros z Atén (architekt)
* starogrécky architekt, pozri Apollodoros z Damasku
* starogrécky rečník, pozri Apollodóros z Pergamu
* starogrécky dramatik, pozri Apollodóros z Karystu
* starogrécky olympijský víťaz, pozri Apollodóros (olympionik)
* olympijský víťaz v roku 152 pred Kr., pozri Apollodóros zo Samu
 
**Apollodoros** alebo **Apollodorus** môže byť aj:
* planétka, pozri 12609 Apollodoros
* kráter na planéte Merkúr, pozri Apollodorus (kráter)
Stefan (titul)

Titul **Stefan** (po slovensky Štefan) sa odvodzuje od gréckeho slova  *stefanos*, ktoré znamená „ovenčený“ alebo „korunovaný“.  Je odvodené z gréckeho  *stefos* – veniec, koruna.

V starovekom Grécku bol veniec čestným odznakom úradníkov alebo vojakov ako odmena za ich služby, nosil sa počas osláv ako symbol veselosti, alebo v chrámoch na počesť bohov.  V neposlednom rade dostávali veniec atléti za víťazstvo v hrách alebo v súťaži.  Uvitý bol najčastejšie z dubových vetvičiek, brečtanu, petržlenu, vavrínu, myrty alebo olivovníka. V starovekom Ríme prevzali veniec ako symbol vojenského viťazstva a vodcovstva.

V cirkevnej terminológií sa používa výraz "koruna mučeníctva" resp. "veniec mučeníctva". Prvým mučeníkom bol práve Svätý Štefan Prvomučeník.

Srbskí vládcovia používali titul *Stefan* pred svojim krstným menom po nástupe na trón, ako titul na počesť prvých vládcov z dynastie Nemanjićovcov — Stefana Nemanju a Stefana II. Nemanjića prezývaného  *Prvokorunovaný* (srbsky *Prvovenčani*).  Stalo sa symbolickým titulom, neoddeliteľným od dynastie a monarchie, a prijímali ho všetci následníci, ktorí si nárokovali kráľovský titul.

Kategória:Tituly
Kategória:Vládcovia Srbska
Dobrofest

**Dobrofest** je medzinárodný hudobný festival, uskutočňovaný od roku 1992 v Trnave. Festival je venovaný pamiatke Johna Dopyeru (* 1893 – † 1988), slovenského rodáka zo Stráží a vynálezcu rezofonickej alebo rezonátorovej gitary dobro, ktorý vyrastal až do svojho odchodu do USA v roku 1908 v obci Dolná Krupá neďaleko Trnavy.

## Referencie

## Externé odkazy
* Dobrofest na webe Trnavskej hudobnej spoločnosti
* Dobrofest.sk – historický web (archív, 2008)

Kategória:Hudobné festivaly na Slovensku
Kategória:Kultúra v Trnave
Kategória:Vzniklo v 1992
Dawn (sonda)

thumb|right|Sonda Dawn s planétkami Vesta a Ceres (predstava umelca)
náhľad|Insígnie DAWN

**Dawn** (z angl. *úsvit*) bola misia NASA k najväčším objektom hlavného pásu, planétke 4 Vesta a trpaslíčej planéte 1 Ceres. Odštartovala 27. septembra 2007 a na obežnú dráhu prvého zo svojich cieľov bola navedená svojimi iónovými motormi v septembri 2011. O rok neskôr sa od Vesty vypravila na druhú časť svojej cesty a v januári 2015 dorazila na obežnú dráhu planéty Ceres. Počas svojich orbitálnych misií zhromažďovala dáta charakterizujúce obe telesá (snímky povrchu, merania gravitačného poľa, spektrometria hornín) a prispela tak k poznanie tejto významnej oblasti slnečnej sústavy, ktorá dodnes uchováva stopy vzniku nášho planetárneho systému. Sonda fungovala až do vyčerpania pohonných hmôt, ku ktorému došlo 31. októbra 2018 na obežnej dráhe okolo Ceres. 
náhľad|3D model sondy DAWN

## Priebeh misie
right|thumb| Trajektória sondy Dawn
Misia bola oficiálne potvrdená NASA v decembri 2001 a práce na príprave sondy začali hneď po schválení. Už ale dva roky potom bol projekt po prvýkrát zrušený – toto rozhodnutie bolo zmenené vo februári 2004 a práce pokračovali. V októbri 2005 boli však znovu pozastavené a v marci 2006 bola vedením NASA celá misia opäť zrušená. Po hlasitých protestoch vedeckej komunity a tlaku medzinárodných partnerov (nemecká DLR a Ústav Maxa Plancka dodali snímkovaciu kameru a talianska ASI mapovací spektrometer) bolo rozhodnutie preskúmané a opäť zmenené. Sonda napokon odštartovala 27. septembra 2007 o 11:34 UTC pomocou nosnej rakety Delta II.

Vďaka iónovému motoru sonda postupne približovala svoju dráhu k planétke Vesta. 17. februára 2009 uskutočnila vďaka gravitačnému manévru prelet okolo planéty Mars vo vzdialenosti 549 km. 16. júla 2011 Dawn úspešne prešla na obežnú dráhu okolo Vesty a spustila jej detailný prieskum. Svoju dráhu Dawn postupne znižovala až na vzdialenosť 210 km nad povrchom. Obežnú dráhu Vesty opustila sonda Dawn 5. septembra 2012 a zamierila k Ceresu. Na jeho dráhu sa úspešne usadila 6. marca 2015, pričom jeho prieskum spočiatku spustila na orbite o výške 13 500 km a v júni znížila dráhu na výšku 4 400 km.

1. novembra 2018 NASA vydala stanovisko o prerušení komunikácie so sondou a ukončení misie. Dôvodom je, že sonde došlo palivo (hydrazín). Sonda tak nemôže meniť polohu aby si dobila energiu a natočila antény na komunikáciu so Zemou.

## Galéria misie

Súbor:Dawn on its third stage.jpg|DAWN na 3.stupni
Súbor:Dawn after installation of high gain antenna.jpg|DAWN po inštalácii antény s vysokým ziskom
Súbor:Dawn solar panel.jpg|Solárne panely 
Súbor:Dawn launch.jpg|Štart sondy na rakete Delta II. Heavy


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Dawn na webe NASA Science 
* 
* 

Kategória:Medziplanetárne sondy
Kategória:Program Discovery
Kategória:Kozmonautika v 2007
Kategória:Prieskum planétok
Kategória:Prieskum trpasličích planét
Kategória:Neaktívne sondy
Kategória:Úspešné sondy
Zlaté piesky

**Zlaté piesky** môžu byť:

* prírodné kúpalisko v Bratislave, pozri Zlaté piesky (Bratislava) 
* ulica v Bratislave, pozri Zlaté piesky (ulica)
* prímorské turistické letovisko v Bulharsku na pobreží Čierneho mora, pozri Zlaté Piesky (Bulharsko)
Čadečka (Čadca)

**Čadečka** je časťou mesta Čadca, ktorou preteká potok Čadečanka. Nachádza  sa severne až severovýchodne od centra mesta.

Na severe susedí v obcami Svrčinovec a Čierne, na severovýchode so Skalitým, na juhovýchode s Oščadnicou, na juhu s mestskou časťou Drahošanka, na juhozápade s centrom mesta a na západe s Podzávozom.

## Reliéf a geológia

Dolina Čadečanky je dominantná dolina v severozápadnej časti geomorfologického podcelku Javorský Beskyd, dolinou preteká potok Čadečanka (niekedy aj Čadečka), ktorý pramení pod vrcholom Javorské v nadmorskej výške 700 – 750 m a vlieva sa do Čierňanky severne od Čadce vo výške 440 m. v lokalite Podzávoz. Dĺžkou 9,3 km a plochou povodia  patrí medzi významne toky povodia rieky Kysuce. 

Geologický územie patri do flyšového pásma Vonkajších Západných Karpát s prevahou pieskovcov a ílovcov, pri  formovaní reliéfu doliny  malo veľký vyznám vodstvo a erózna činnosť v oblasti. Potok Čadečanka sa zarezáva do Javorského Beskydu a rozdeľuje ho na dve časti severnú, ktorá je viac odlesnená a osídlená, a južnú ktorá je pomerne vyššia a ešte aj dnes pomerne hojne zalesnená. Z geomorfologického hľadiska sú zaujímave široké ploche chrbty akým je napríklad vrchol Javorské či Liesková () alebo bohate horské lúky ktoré sa v minulosti hojne využívali k paši dobytka či oviec. 

## Klíma
Hlavný vplyv na klímu v doline má geografická poloha a nadmorská výška. Dolina patrí najmä jej vyššia časť  do chladnej oblasti ktorá je mierne chladná. Typickým pre dolinu je klesanie teploty a nárast zrážok s rastúcou nadmorskou  výškou. Najchladnejším mesiacom býva január s priemernou dennou teplotou 4,5 – 7 ° C. Pričom dni s prízemných mrazom sa často vyskytujú ešte na prelome apríla a mája. V súčasnosti sa aj tu objavujú častejšie  výkyvy počasia pre túto oblasť menej typické.

## Stavby
V osade Kráľovci je kostol Božského Srdca Ježišovho, ktorý patrí do farnosti Čadca-mesto. Na západnom okraji, na hranici s Podzávozom sa nachádza základná škola s materskou školou, ktorá okrem Čadečky slúži aj žiakom z Drahošanky, Podzávozu, svrčinovskej časti Závršie a žiakom druhého stupňa z Milošovej.

## Doprava
Spojenie verejnou dopravou s centrom mesta zabezpečuje autobusová linka MHD číslo 7, v časti po osadu Škradné doplnená prímestskou linkou, ktorá pokračuje do Svrčinovca-Závršia. Hlavnou dopravnou osou územia je cesta III/2012 (predtým III/011058), ktorá odbočuje z cesty I/11.

## Referencie

*Čadca a okolie, Peter Maráky, RNDr. Ladislav Šeliga 1981 Osveta

Kategória:Mestské časti Čadce
Zoznam európskych enkláv

Tento článok obsahuje **zoznam európskych [[enkláva (politická geografia)|enkláv]]**.

## Pozri aj
* Zoznam zaniknutých európskych enkláv

Kategória:Enklávy v Európe
Kategória:Enklávy
Európske Enklávy
Spoločenská zmluva (právo)

**Spoločenská zmluva** je písomná dohoda najmenej dvoch spoločníkov o založení obchodnej spoločnosti. V prípade akciovej spoločnosti jej úlohu plní zakladateľská zmluva spolu so stanovami (pričom sa za "spoločenskú zmluvu" spravidla považuje len zakladateľská zmluva). V prípade založenia obchodnej spoločnosti len jednou osobou spoločenskú zmluvu nahradzuje zakladateľská listina.

Na platnosť spoločenskej zmluvy postačuje, aby bola podpísaná všetkými zakladateľmi, resp. osobami, ktoré nato splnomocnili zakladatelia, ktorých podpisy na zmluve budú úradne osvedčené a bude obsahovať všetky zákonom ustanovené podstatné náležitosti.

Podrobnosti ustanovuje Obchodný zákonník.

Kategória:Obchodné právo
Eoarchaikum

**Eoarchaikum** je najstaršia éra archaika s trvaním 4 000 (staršie: 3 800) – 3 600 mil. rokov. Po ňom nasledovalo paleoarchaikum.

## Eoarchaikum v širšom zmysle
Pojem eoarchaikum u niektorých autorov zahŕňa to, čo sa dnes inde označuje ako eoarchaikum (4 000/3 800 - 3 600 mil. BP) a hadaikum (4 600 - 4 000/3 800 BP), t.j. celé obdobie od vzniku Zeme do 3 600 BP. Takto definované eoarchaikum sa klasifikuje buď ako súčasť (rozšíreného) archaika alebo ako samostatná éra pred archaikom. Tento článok sa nižšie zaoberá iba eorchaikom nezahŕňajúcim hadaikum.

## Vývoj
Eoarchaikum sa začalo sformovaním pevnej kôry na povrchu Zeme, čo dokladá nález najstarších hornín na Zemi – metamorfovaných sedimentov (presnejšie rúl) zo západného Grónska, ktorých vek bol určený na 3 800 mil. rokov. V eoarchaiku sa vytvorili základy dnešných najstarších častí zemskej kôry – prekambrických štítov. Pravdepodobný, ale nedoložený je aj výskyt veľmi primitívnych foriem života.

## Pozri aj
* Chronostratigrafická tabuľka

## Externé odkazy
* databáza GeoWhen

## Zdroje

Kategória:Archaikum
Spoločenská zmluva (štát)

**Spoločenská zmluva** (fr. *contrat social*) je postúpenie väčšej alebo menšej časti prirodzenej slobody členov
spoločenstva verejnej autorite; zmluva, ktorú ľudia uzavreli vedome s cieľom vytvoriť štát a právo, pretože už nechceli žiť ďalej v anarchii a vojne všetkých proti všetkým. Na spoločenskej zmluve spočíva spoločenské súžitie a štát.

Pojem spoločenskej zmluvy vystupuje ako politická kategória v osvietenstve. Najvýznamnejšími teoretikmi spoločenskej zmluvy boli Thomas Hobbes, John Locke a Jean-Jacques Rousseau.

## Pozri aj
*Teória spoločenskej zmluvy

## Zdroj
* 

Kategória:Politická filozofia
Kategória:Sociológia
Kategória:Politológia
Kroměříž

**Kroměříž** (), pre množstvo tam pôsobiacich škôl niekedy prezývané *Hanácke Atény*, je okresné a štatutárne mesto v Zlínskom kraji v Česku. Leží na rieke Morave a má 28 926 obyvateľov. Katastrálna rozloha je 50,98 km². V roku 1997 bolo vyhlásené za najkrajšie historické mesto Česka.

V roku 1998 boli miestny barokový zámok a záhrady zapísané na zoznam svetového kultúrneho dedičstva UNESCO.

Mesto bolo založené pri križovatke Jantárovej a Soľnej cesty pri brode cez Moravu. Význam mesta bol daný tým, že bolo letným sídlom olomouckých arcibiskupov. Pamiatkami z týchto čias sú takmer všetky pamiatky v meste, predovšetkým arcibiskupský zámok a pivnice, ďalej tiež biskupská mincovňa a sýpka. Bola tu zriadená kapitula, načo sú pozostatky v podobe bývalých kanonických domov pri kostole sv. Jána.

## Osobnosti
* Jan Milíč z Kroměříža (medzi 1320 a 13251374), český kazateľ
* Pavel Josef Vejvanovský (1639/16401693), barokový hudobný skladateľ
* Heinrich Ignaz Franz Biber (16441704), česko-rakúsky barokový hudobný skladateľ nemeckej národnosti
* Ferdinand Stolička (18381874), cestovateľ, geológ, prírodovedec, prvý Čech v Himalájach
* Max Švabinský (18731962), maliar a rytec
* Václav Talich (18831961), dirigent
* Ludvík Svoboda (18951979), generál a prezident ČSSR
* Alexej Čepička (19101990), komunistický politik, jeden z architektov projektu likvidácie katolíckej cirkvi v Československu
* Alois Poledňák (19221984), komunistický politik, riaditeľ Československého štátneho filmu v šesťdesiatych rokoch
* Jaroslav Koutecký (19222005), profesor, fyzikálny chemik
* Miloš Macourek(19262002), básnik, dramatik, autor rozprávkových próz a filmový scenárista
* Josef Karlík (19282009), herec
* Karel Kryl (19441994), pesničkár, básnik a grafik
* Stanislav Hložek (* 1954), popový spevák
* Patrik Vrbovský (* 1977), raper, spevák

## Partnerské mestá
*  Châteaudun, Francúzsko
*  Nitra, Slovensko
*  Krems an der Donau, Rakúsko
*  Piekary Śląskie, Poľsko
*  Râmnicu Vâlcea, Rumunsko
*  Ružomberok, Slovensko

Zdroj: 

## Panoráma

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálné stránky mesta


Kategória:Okresné mestá v Česku
Kategória:Haná
Kategória:Mestské pamiatkové rezervácie v Česku
Manažérska choroba

**Manažérska choroba** alebo **manažérsky syndróm** je staršie označenie pre (klinicky nie presne vymedzený) komplex psychosomatických symptómov ako dôsledok dlhodobého telesného a psychického prepínania u mužov stredného veku (medzi 40 až 60 rokom života) v riadiacich funkciách. Prejavuje sa poklesom  výkonnosti, znížením koncentrácie, podráždenosťou, popudlivosťou, ochabujúcou iniciatívou, depresívnymi náladami, poruchami spánku, potencie a.i. a najmä sklonom ku koronárnej chorobe srdca (srdcovému infarktu).

Pojem je kalkom nemeckého pojmu "Managerkrankheit" (alebo "Managersyndrom"), ktorý vznikol v Nemecku v 50. rokoch 20. storočia, keď tam bol pozorovaný vysoký výskyt úmrtí na srdcové infarkty u ľudí pracujúcich vo vyšších, zodpovedných pozíciách. V anglicky hovoriacich krajinách takýto pojem nikdy neexistoval (hoci etymologicky je prvé slovo anglické) a ak tak len ako kalk nemeckého názvu. Správnosť takéhoto pojmu kvôli nejasnému vymedzeniu bola od začiatku sporná, v 70. rokov (prvýkrát v roku 1974) ho prevažne nahradil širší pojem syndróm vyhorenia (ktorý sa okrem iného vzťahuje na všetky vrstvy obyvateľstva), ale niektorí autori pojem manažérska choroba používajú dodnes. 

Neskoršie výskumy spochybnili aj pôvodný dôvod vzniku pojmu, teda pozorovanie, že u riadicich pracovníkov mužského pohlavia je vyššie riziko infarktu. Ukázali totiž, že v skutočnosti je riziko infarktu výrazne vyššie práve u ľudí z "najnižších" povolaní než u riadiacich pracovníkov. Takisto sa ukázalo, že riziko nie je vyššie u mužov. Tieto zistenia niektorí autori vykladajú ako zmenu situácie v spoločnosti v posledných desaťročiach, iní zas tak, že v 50. rokov došlo k štatistickému omylu spočívajúcemu v zameraní sa len na istú skupinu obyvateľstva (t. j. riadiacich pracovníkov), ktorá je relatívne najviac na očiach. 

## Pozri aj
*syndróm vyhorenia

## Externé odkazy
* 
*http://www.imedo.de/medizinlexikon/managersyndrom
*http://books.google.com/books?id=gBmdF_QlK9YC&pg=PA306&dq=managerkrankheit&lr=&hl=sk#PPA306,M1
*http://books.google.com/books?id=FjmxAAAAIAAJ&q=managerkrankheit&dq=managerkrankheit&lr=&hl=sk&pgis=1
*http://books.google.com/books?id=CyuJ9v8YAkgC&pg=PA200&dq=managerkrankheit&lr=&hl=sk#PPA200,M1

Kategória:Choroby
Zoznam prírodných katastrof podľa počtu obetí

Toto je **zoznam prírodných katastrof podľa počtu obetí**, ktoré zomreli na následky pohromy, extrémneho počasia alebo choroby. Väčšina počtov je odhad a často je sporný.

## 10 prírodných pohrôm s najväčším počtom obetí

***** Oficiálny vládny počet. Odhadovaný počet obetí bol 655 000.

## Externé odkazy
*Medzinárodná databáza pohrôm 
*Sily prírody: Najhoršie pohromy
*GEsourceThematic časová os pohrôm 
*USGS program pre risk zemetrasenia 
*CRED EM-DAT 

Kategória:Prírodné katastrofy
Socionika

**Socionika** je teória psychologickej zlučiteľnosti medzi ľuďmi, ktorí patria k rozličným psychologickým typom podľa klasifikácie Karla Gustáva Junga. Autorom socioniky je litovská psychologička Aušra Augustinavičiūtė. V súčasnosti sa socionika používa v psychoterapii, rodinnom a obchodnom poradenstve. Niektoré postuláty socioniky sú kritizované inými psychológmi.

## Odkazy
* Viacjazyčná stránka, kde sa nachádza menšia časť v slovenčine

Kategória:Psychológia