Hlinický kanál

**Hlinický kanál** (do 2017 aj *Gelenský kanál* a do 2009 aj *Jelenský kanál*) je umelý odvodňovací kanál na juhozápadnom Slovensku v povodí vodného toku Šárd v obci Diakovce v okrese Šaľa a v obci Horné Saliby v okrese Galanta. Geomorfologická kategorizácia polohy Hlinického kanála: geomorfologická oblasť Podunajská nížina; geomorfologický celok Podunajská rovina; geomorfologický podcelok Salibská mokraď. Hydrologické poradie Hlinického kanála: 4-21-17-379.

## Opis toku
Hlinický kanál má dĺžku cca 2,5 km so začiatkom na juhozápadnom  okraji močariny, ktorá je kontinuálnym pokračovaním zanikajúceho mŕtveho ramena v priestore zložitej hydrologickej siete v nadmorskej výške 112 m n. m. v susedstve niekdajšej, dnes už zaniknutej, samoty *Hlinica/ Glinica/ Gelence*; Hlinický kanál pokračuje juhozápadným smerom a po cca 500 m priberá ľavostranný prítok – bezmenný odvodňovací kanál a po ďalších cca 500 m v nadmorskej výške 111 m n. m. prekračuje obecnú  a zároveň aj okresnú a krajskú hranicu medzi Diakovcami v Šalianskom okrese, Nitriansky kraj, a Hornými Salibami v Galantskom okrese, Trnavský kraj; pokračuje cca 500 m a priberá pravostranný prítok – bezmenný odvodňovací kanál; aj ďalej sleduje juhozápadný smer a po cca 700 m pretína cestu s mostom ponad kanál spájajúcu obec Matúškovo so severným okrajom Horných Salíb tvoriac hranicu medzi ornou pôdou na východnom brehu a neveľkou lesnou plochou na západnom brehu; po záverečných 100 m ústi do Šárdu na severovýchodnom okraji intravilánu Horných Salíb neďaleko priemyselného parku (niekdajšieho areálu jednotného roľníckeho družstva) a obilného skladu v nadmorskej výške 111 m n. m. Vodný tok Šárd ďalej ústi do Salibského Dudváhu.

V celom svojom priebehu Hlinický kanál tečie cez poľnohospodársky extravilán katastrálneho územia Diakovce a cez poľnohospodársky extravilán katastrálneho územia Horné Saliby.

## Pôvod názvu
Názov Hlinický kanál (do 2017 aj *Gelenský kanál* a do 2009 aj *Jelenský kanál*) vznikol prenesením názvu v súčasnosti už zaniknutej samoty Glinica/ Hlinica na odvodňovací kanál a súbežným vytvorením dvojslovného názvu. Samota Glinica/ Hlinica sa nachádzala vo vzdialenosti cca 200 m od začiatku Hlinického kanála pri severovýchodnom okraji bezmenného mŕtveho ramena.

Názov vodného toku *Hlinický kanál* vznikol zo slovného spojenia prídavného mena *hlinický* utvoreného zo slovnej bázy *Hlinica* vo význame *charakteristický prítomnosťou hlinitej zeminy, často s výskytom miesta, kde sa kopala [[hlina]], alebo ináč spájaný s hlinou* a všeobecného podstatného mena *kanál* označujúceho *umelý vodný tok*; z rovnakého slovného základu teda podobnú motiváciu názvu má značný počet vodných tokov nie iba na Slovensku, ale i v celom slovanskom jazykovom priestore.

Pomenovací akt samoty Hlinica prebehol pred prvou polovicou 12. storočia v slovenskom jazykovom prostredí v podobe *Glinica*; po prisídlení maďarského obyvateľstva pred prvou polovicou 12. storočia bol tento geografický názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do  maďarčiny prevzatý a modifikovanný do podoby → *Gelence*,  podobne ako v toponymách Bystrica → Beszterce, Drevenica → Dervence, Breznica → Berzence, Sikenica → Szikince, Kamenica → Kemence (ľavý prítok Ipľa na území dnešného Maďarska); po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol maďarský názov samoty *Gelence* späťprevzatý do slovenčiny v podobe *Gelenec*  neskôr aj *Jelenec* (lebo pôvodný význam toponyma bol pre vtedajšieho slovenského používateľa už zrejme nejasný); názvoslovná autorita najprv v roku 2009 nepresne štandardizovala názov kanála v podobe *Gelenský kanál*, a v roku 2017 revitalizáciou pôvodného názvu štandardizovala názov poľa v širšom priestore už zaniknutej samoty Hlinica v podobe Hlinický dvor a názov kanála so začiatkom v tomto priestore v podobe Hlinický kanál.

Napriek tomu, že staršie písomné doklady o existencii samoty *Glinica* chýbajú, prítomnosť spoluhlásky  *g* v najstarších písomných dochovaných názvoch samoty (majera) z roka 1884 (*Koplaló m. (Gelencze)* – majer) i z roka 1890 (*Gelencze* – roľa, *Gelencze puszta* – samota, majer),  pomáha datovať prevzatie názvu zo slovenčiny do maďarčiny pred prvú polovicu 12. storočia, lebo v tomto čase došlo v slovenčine k substitúcii *g → h*.

## Referencie

Kategória:Umelé vodné toky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v okrese Galanta
Kategória:Vodné toky v okrese Šaľa
Kategória:Vodné toky na Podunajskej rovine
Kategória:Diakovce
Kategória:Horné Saliby