Božena Benešová

**Božena Benešová**, rodená **Zapletalová**, (* 30. november 1873, Nový Jičín† 8. apríl 1936, Praha) bola česká poetka a spisovateľka.

Väčšiu časť svojej mladosti prežila v Uherskom Hradišti a Napajedlách, kde sa aj vydala. V roku 1908 sa presťahovala do Prahy.

## Život
Jej manželom bol od roku 1896 Josef Beneš, rozviedli sa v roku 1912, ale napriek tomu spolu zostali žiť až do jeho smrti v roku 1933.

Veľký vplyv na ňu malo priateľstvo s Růženou Svobodovou. Pomohla jej z rezignovanej melanchólie v dobe po svadbe a podporovala ju ako spisovateľku. Bohato korešpondovali, Svobodová ju navštívila na Morave, spoločne cestovali do Talianska (1903 a 1907). Priateľstvo trvalo až do smrti Růženy Svobodovej v roku 1920. Svobodová vyžadovala po Benešovej (podobne ako po herečke a spisovateľke Hane Kvapilovej) disciplínu a každodennú prácu s literatúrou, nútila ju dokončovať prácu. Zoznámila ju s F. X. Šaldom.

Na druhú cestu do Talianska v roku 1907 sa vydali Svobodová s Benešovou spolu s Josefom Svatoplukom Macharom.
V roku 1907 a 1908 redigovala Benešová prílohu Ženskej revue *Žena v umění*. Táto skúsenosť jej otvorila dvere k neskoršej spolupráci s inými časopismi, napr. Masarykovou *Naší dobou*. V tejto situácii sa v roku 1908 rodina rozhodla presťahovať do Prahy.

Počas vojnových rokov 1914 – 1918 dokončila knihy poviedok *Myšky* a *Kruté mládí* a začala pracovať na doteraz najväčšom literárnom diele, románe *Člověk*.

Roku 1926 začala pracovať v YWCE ako tajomníčka nemeckého krúžku, knihovníčka, vedúca letného tábora a pod. Práca bola do určitej miery východiskom z finančnej núdze, dievčatá z klubovne YWCA si ju veľmi obľúbili a utvorili krúžok "dívek Boženy Benešové". Neskôr, keď bola chorá, im diktovala posledné pokračovanie *Dona Pabla, Dona Pedra a Věry Lukášové*. Od 24. mája 1932 bola riadnou členkou Českej akadémie vied a umení.

Zomrela 8. apríla 1936 vo svojom dejvickom byte v Srbské ulici a je pochovaná na bubenečskom cintoríne vedľa manžela.

## Dielo
Predstaviteľka psychologickej prózy, jej postavy zápasia s vnútornou osamelosťou a sebectvom. Väčšinou ide o mladých ľudí z malomesta. Na jej tvorbu malo veľký vplyv dielo Růženy Svobodovej. Naopak za Benešovou dochádzali neskôr mladé spisovateľky Marie Majerová, Marie Pujmanová, Sofie Dostálová a Helena Dvořáková.

Po smrti Benešovej sa stala prvou editorkou jej spisov kritička Pavla Buzková.

### Básnické zbierky
* *Verše věrné i proradné* (1909), básnická zbierka
* *Verše* (1938)

### Romány a novely
* *Člověk* (1919 – 1920), román, dva diely
* *Úder* (1926), prvý diel vojnovej románovej trilógie z rokov 1914 – 1918
* *Podzemní plameny* (1929), druhý diel vojnovej trilógie
* *Tragická duha* (1933), tretí diel vojnovej trilógie 
* *Don Pablo, don Pedro a Věra Lukášová* (1936), novela ktorej hlavnou hrdinkou je mladá dievčina, ktorá urobí bolestnú skúsenosť so svojím prvým stretnutím so svetom dospelých, túto skúsenosť prekoná predovšetkým vďaka priateľstve s mladým chlapcom.

### Poviedkové súbory
* *Tři povídky* (1914)
* *Nedobytá vítězství* (1910)
* *Myšky* (1916),
* *Kruté mládí* (1917)
* *Tiché dívky* (1922)
* *Oblouzení* (1923)
* *Chlapci* (1927),
* *Není člověku dovoleno* (1931)

### Divadelné hry
* *Dramata* (1937), obsahuje hry *Hořký přípitek*, *Jasnovidka* a *Zlatá ovce*

## Filmové adaptácie
* *Věra Lukášová* (1939), réžia Emil František Burian, v titulnej úlohe Jiřina Stránská

## Referencie

* 

## Externé odkazy
* Frenštátské vlivy v díle Boženy Benešové
* Božena Benešová – fdb.cz
* Božena Benešová – kinobox.cz

Kategória:Českí spisovatelia
Kategória:Českí básnici
Kategória:Českí spisovatelia románov
Kategória:Českí literárni kritici
Kategória:Českí novinári
Kategória:Českí publicisti
Kategória:Ženy v svetovej literatúre
Kategória:Osobnosti z Nového Jičína
Kategória:Pochovaní na Bubenečskom cintoríne