Palivo

thumb|Briketa
**Palivo** môže byť:
**v užšom zmysle (t. j. bez jadrového paliva)*:
**(prírodná alebo synteticky vyrobená) látka (horľavina s prípadnými ďalšími látkami), ktorej spaľovaním možno získať teplo (prípadne aj svetlo) za ekonomicky a ekologicky (resp. ekonomicky a hygienicky) prijateľných podmienok, a to spravidla na kúrenie (ohrev), technologické účely alebo na transformáciu na mechanickú a elektrickú energiu; palivo sa skladá z horľaviny a (pri nekvapalných palivách) často okrem toho z popola, resp. inej nehorľavej zložky, a vody
**látka/horľavina (v užšom zmysle len rastlinného alebo nerastného pôvodu) určená na získanie tepla (prípadne následne pohonnej energie) spaľovaním ; látka na spaľovanie
**prírodná horľavina, ktorej hospodárne využitie je ekonomicky únosné
**horľavina rastlinného alebo nerastného pôvodu 
**nepresne: horľavina na kúrenie, kurivo
**v širšom zmysle (t. j. vrátane jadrového paliva)*:
**(prevažne organická) látka, ktorá uvoľňuje teplo chemickou reakciou (napr. oxidáciou, t. j. spaľovaním) alebo jadrovou reakciou (jadrovým štiepením alebo jadrovou syntézou)
**látka spaľovaná alebo inak spotrebúvaná s cieľom získať z nej teplo
**látka oxidovaná (t. j. spaľovaná) alebo inak premieňaná v peci alebo tepelnom stroji s cieľom získať z nej využiteľné teplo alebo využiteľnú energiu
**v najširšom zmysle:* V biochémii sa výraz palivo niekedy – skôr metaforicky – používa aj na označenie potravy alebo zložiek potravy ako zdroja energie pre telo.

## Palivo v užšom zmysle
### Požiadavky na palivá
Na palivá sú kladené základné požiadavky:
* vytvoriť so vzduchom takú zápalnú zmes, ktorá zanechá po zhorení čo najmenej mechanicky alebo chemicky škodlivých látok.
* maximálny obsah aktívnych látok, ktoré uvoľňujú teplo
* minimálny obsah pasívnych látok, alebo látok, ktoré spaľovanie sťažujú

Okrem toho musia mať palivá aj vhodné fyzikálne vlastnosti:
* dobrá výhrevnosť
* dobrá zápalnosť
* dostatočná rýchlosť spaľovania
* vyhovujúce rozpätie zmiešavacieho pomeru
* dobrá odparivosť
* vhodná teplota bodu zápalu resp. samovznietenia
* výhodné chemické zloženie a iné.

Pre ich praktické použitie musia spĺňať aj podmienky:
* dostupnosti
* nízkej ceny
* bezpečnej dopravy
* dobrej skladovateľnosti

### Skupenstvá palív
Palivá sú zastúpené všetkými tromi skupenstvami:
* plynné palivá: napríklad vodík, zemný plyn, svietiplyn, koksárenský plyn, kychtový plyn, generátorový plyn 
* kvapalné palivá: napríklad benzín, motorová nafta, petrolej, benzén, alkoholy, vykurovací olej, mazut 
* pevné palivá: napríklad uhlie, koks

### Uhľovodíkové palivá
Výrazne najväčší podiel z palív využívaných v súčasnosti pokrývajú **uhľovodíkové palivá**. Ťažia sa v prírode alebo sa vyrábajú v takom množstve, že sú dostatočným zdrojom tepelnej energie. Vyrábajú sa z ropy, zemného plynu, prípadne olejnatých bridlíc. Pretože tieto zdroje vznikli v minulosti z fosílií živých organizmov, nazývajú sa tieto palivá aj fosílne. Celosvetové zásoby zdrojov fosílnych palív sú obmedzené, preto je potrebné hľadať iné, alternatívne zdroje energie.

Uhľovodíkové palivá sú tvorené uhľovodíkmi a teda zložené prevažne z uhlíka a vodíka. Majú preto veľmi výhodné energetické vlastnosti:
* spálením jedného kilogramu vodíka sa získa až 120,8 MJ tepelnej energie
* spálením jedného kilogramu uhlíka sa získa 32,8 MJ tepelnej energie

Tieto palivá sú spravidla zmesou rôznych uhľovodíkov. Od ich pomerného zloženia závisia ich vlastnosti. Pokiaľ sú v palive zastúpené aj molekuly s viazaným kyslíkom, dosahuje sa kvalitnejšie spaľovanie, pretože takto uvoľnený kyslík je reaktívnejší, a reakcie prebiehajú aj v menej priaznivých podmienkach.

Uhľovodíkové palivá môžeme rozdeliť podľa pôvodu na primárne (prírodné suroviny) a ušľachtilé a ďalej podľa skupenstva:
* Primárne palivá:
** suché – antracit, čierne uhlie, hnedé uhlie, lignit, rašelina, drevo
** kvapalné – ropa nafta
** plynné – zemný plyn
* Ušľachtilé palivá:
** tuhé – koks, drevné uhlie, brikety
** kvapalné – benzín, petrolej, výhrevné oleje, lieh
** plynné – svietiplyn, koksárenský plyn, generátorový plyn, zmiešaný a vodný plyn, kychtové plyny, acetylén a iné

### Mendelejevov vzťah
Ak je známe základné zloženie paliva, jeho dolnú výhrevnosť možno určiť pomocou Mendelejevovho vťahu – pozri článok Mendelejevov vzťah.

## Jadrové palivo

## Referencie

## Iné projekty
.

## Zdroje
* Trnka J., Urban J.: *Spaľovacie motory*. Alfa Bratislava, 1992.