Špania Dolina

**Špania Dolina** je banícka obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji.

## Polohopis
Nachádza sa asi  severne od centra Banskej Bystrice, v západnej časti Starohorských vrchov. Obcou preteká Banský potok, ktorý pokračuje úzkym údolím juhozápadným smerom k Uľanke, kde sa vlieva do Bystrice. Južne od obce sa vypína vrch Panský diel s rekreačným strediskom Šachtičky.

## Dejiny
Špania Dolina bola pre svoje náleziská medenej rudy, obsahujúcej aj striebro, v minulosti preslávená po celej Európe. Začiatky ťažby v tejto lokalite možno iba približne datovať do 11.12. storočia. Archeologické nálezy však potvrdzujú dobývanie medenej rudy už v eneolite.

Špania Dolina, spolu s ďalšími baníckymi osadami – Staré Hory, Richtárová, Piesky, Moštenica a Tajov – sa rozvíjali najmä v súvislosti s usadením sa banských podnikateľov v meste Banská Bystrica. Majitelia baní, tzv. waldbürgeri, ktorých domy boli postavené na hlavnom banskobystrickom námestí, ťažili aj v oblasti Španej Doliny. Lokalita v prameňoch figuruje pod názvami: *Montana* (1263), *Grueb* (1458), *Herrengrundt* (1535), neskôr všeobecne ako Herrengrund. V latinčine mal názov obce podobu *Vallis Dominorum*, po maďarsky *Úrvölgy*.

Zlaté obdobie ťažby predstavovalo fungovanie Turzovsko-fuggerovskej spoločnosti (14931546). Ján III. Turzo začal na Španej Doline už v roku 1494 hĺbiť šachtu nového typu, tzv. hlavnú. Neskoršie bola nazývaná ako *Dolná* alebo *Ferdinandova šachta*. Dosiahla hĺbku 250 m. Touto šachtou sa odvodňoval celý špaňodolinský revír. Po vyčerpaní ložísk strieborno-medenej rudy na Starých Horách okolo roku 1546 sa ťažba a spracovanie rudy odohrávali najmä na Španej Doline. Na prelome 16. a 17. storočia však začala rentabilita ťažby klesať.

V 17. a 18. stor. sa začali v Španej Doline hĺbiť ďalšie nové štôlne a šachty, ako napríklad šachta *Maximilián*, šachta *Mária*, a najhlbšia šachta *Ludovika* (do hĺbky 440 metrov). Konské gáple na pohon banských ťažných strojov začali nahrádzať vodné kolesá poháňané vodou z unikátneho banského vodovodu. K šachtám v Španej Doline privádzal vodu približne 36 km dlhý systém zberných, náhonových a spojovacích jarkov, ktorý začínal až pod Prašivou v Nízkych Tatrách. Vodovod sa začal budovať v 15. storočí a bol funkčný do začiatku 20. storočia. 

Najťažším obdobím v dejinách Španej Doliny bolo 17. storočie, kedy protihabsburské stavovské povstania ohrozovali ťažbu a spracovanie rúd. Zhoršovalo sa aj sociálne postavenie baníkov, čoho dôsledkom bolo niekoľko štrajkov a otvorených vzbúr (v 17. storočí v rokoch 1609, 1610, 1626, 1632, 1638, 1640, 1646 a 1673). Koncom 17 stor. pracovalo v Španej Doline už iba 800 robotníkov. V druhej polovici 18. storočia už boli z väčšej časti rudné ložiská vyčerpané, ale ťažba pokračovala ešte v 19. storočí. Bane boli napokon zatvorené v roku 1888.

V roku 1957 sa začalo s výstavbou úpravne rúd, ktorá bola otvorená v roku 1964. Získavala sa v nej meď zo starého haldového materiálu. Materiál na spracovanie sa dovážal aj z neďalekej lokality Piesky, a to tunelom, ktorý bol prerazený v roku 1961. 
 
Miestne obyvateľstvo si začalo privyrábať ťažbou a spracovaním dreva, ženy aj paličkovaním povestných špaňodolinských čipiek. V roku 1883 tu bola otvorená aj škola paličkovania. 

Zástavbu obce tvoria malé roztrúsené domčeky baníkov v strmých svahoch údolia. Na centrálnom námestí stoja administratívne a technické budovy, najmä budova banskej správy.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Premenenia Pána, jednoloďová pôvodne románska stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z obdobia okolo roku 1254. Kostol je výsledkom viacerých prestavieb a tak predstavuje bohatú ukážku rôznych stavebných slohov. Prešiel gotickouou úpravou v roku 1593 a v polovici 17. stororčia barokovou. Od 16. storočia je kostol fortifikovaný. Do kostola sa vstupuje krytým schodiskom. V južnej kaplnke sa nachádza hodnotný renesančný portál. Zariadenie interiéru pochádza zo 17. a 18. storočia. Hlavný oltár je barokový a pochádza z rokov 1720-1730. Organ je taktiež barokový, z polovice 18. storočia, autorom je majster Podkonický. Výmaľba interiéru je dielom Jozefa Hanulu. 

601-82-1 kostol Premenenia Pana Spania Dolina.jpg|Kostol Premenenia Pána
Spania Dolina - kostol.jpg
Špania Dolina - kostol - detail okna.JPG
Špania Dolina, kostol, portál.JPG|Renesančný portál v južnej kaplnke
Špania Dolina, kostol, vchod.JPG

* Súbor baníckych domov, predstavujúci súvislú dedinskú zástavbu. Vďaka tomu sa obec v roku 1979 dostala do zoznamu pamiatkových rezervácií ľudovej architektúry. 85 miestnych baníckych domov je pamiatkovo chránených.

601-1498-0 dom banicky Spania dolina.JPG|Banícke domy
Spania Dolina - 1501-1.jpg
Špania Dolina, č.p. 80.JPG
Špania Dolina, č.p. 77.JPG
Špania Dolina, č.p. 43.JPG


### Turizmus
* po  značke na Staré Hory
* po  značke:
** na Staré Hory cez bývalú osadu Piesky
** na Panský diel cez rekreačné stredisko Šachtičky
* po  značke (zo Šachtičiek) na Donovaly
*po  okolo obce (Malý banský náučný chodník)

## Literatúra
* MIČKOVÁ, Zuzana: *Banícka osada Špania Dolina od neskorého stredoveku k ranému novoveku.* Banská Bystrica : Právnická fakulta UMB, 2013. 130 s. ISBN 978-80-557-0524-8
* 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci
* Špania Dolina - stránka o obci


Kategória:Obce okresu Banská Bystrica
Kategória:Pamiatkové rezervácie ľudovej architektúry na Slovensku
Kategória:Banské sídla na Slovensku