Aralské jazero

**Aralské jazero**, predtým nazývané **Aralské more** (po kaz. *Aral tenizi*, po uzb. *Orol dengizi*, po rus. *Аральское море*) je prudko vysychajúce bezodtokové slané jazero v strednej Ázii, na hraniciach Kazachstanu a Uzbekistanu v Turanskej nížine. 

Dnes sa skladá z viacerých oddelených jazier.

## Dáta
* vlievali sa doň rieky Amudarja a Syrdarja.
* rozloha: menej ako  (pôvodne )
* nadmorská výška: 
* ostrovy (pôvodné): Kokaral, Vozroždenija, Barsa-Keľmes
* priemerná hĺbka (80-te roky): 20
* maximálna hĺbka :  (pôvodne )
* obsah soli (2003): 78 promile
* rozloha povodia: 940 tisíc km²

## Súčasný stav jazera
Od 60. rokov 20. storočia vysychá, lebo podstatná časť vody z riek, ktoré ho zásobujú sa používa na zavlažovanie poľnohospodárskych plôch vytvorených v púšti. Súčasné Aralské jazero zaberá už mеnej ako polovicu pôvodnej plochy. Kvalita jeho vody je veľmi zlá, keďže okrem vysokej koncentrácie soli obsahuje značné množstvo hnojív a pesticídov, ktoré jeho prítoky naberajú cestou cez poľnohospodársku krajinu. Ďalší diel znečistenia pripadá na vrub testovania biologických zbraní. Aralské more je dnes spolu s Černobyľom chápané ako synonymum pre ekologickú katastrofu obrovských rozmerov. Ústup jazera a jeho veľké znečistenie úplne zničilo kedysi bohatý rybársky priemysel a navyše viedlo k vzniku a rozšíreniu soľných púští a bažín na okolí.

## Vznik ekologickej katastrofy
[náhľad|left|Družicový záber z roku [2003 zachytáva zvyšok Aralského jazera. Rozsiahle svetlejšie sfarbené plochy v okolí sú soľné pláne na miestach vyschnutého dna. Veľký polostrov vľavo vznikol z niekdajšieho ostrova Vozroždenija.]]
Pred necelými sto rokmi bolo Aralské jazero štvrté najväčšie jazero sveta. Vtedy sa uviedli do prevádzky prvé zavlažovacie kanály a prvé poľnohospodárske plochy v púštnych oblastiach, a jazero začalo pomaly vysychať. Išlo však o pomalý proces, väčší problém ako vysychanie predstavovalo znečistenie prítokov hnojivami.

Ešte v polovici 20. storočia malo jazero rozlohu takmer . Dnes už Aralské more v tejto podobe, v ktorej je stále zobrazené vo väčšine atlasov, neexistuje. Pôvodná rozloha jazera sa zmenšila na menej ako polovicu (plus-mínus 40 % pôvodnej rozlohy) a objem vody klesol na jednu pätinu. Táto radikálna zmena je následkom monštruózneho projektu zavlažovania púští na účely pestovania bavlny, ktorý v roku 1954 začala sovietska vláda. Rieky Amudarja a Syrdarja, ktoré privádzali vodu z pohoria Pamír a Ťanšan a napájali tisíce rokov Aralské more, boli zvedené do sústavy zavodňovacích kanálov. Výsledkom projektu bola ekologická katastrofa, ktorú možno v dejinách ZSSR porovnať len s explóziou Černobyľského reaktora. V období rokov 1966 až 1993 poklesla hladina vnútrozemského mora o 16 metrov. Pobrežie ustúpilo v priemere o  a jazero sa momentálne rozpadlo na niekoľko častí. Vďaka zvýšenému obsahu soli (2,4x vyššia koncentrácia ako v oceáne) začali vymierať ryby. Okolo jazera vznikla soľná púšť, z ktorej vietor roznáša soľ ďalej do okolia a ničí tak priľahlé bavlníkové plantáže. Voda v jazere je už v podstate jedovatá, lebo prísun hnojív, pesticídov a ďalších látok prinášaných v obrovskej miere riekami je zdôraznený tým, že jazero nemá odtok a jeho objem stále klesá (čím dochádza ku koncentrácii rozpustených látok).

V roku 2003 rozhodla vláda Kazachstanu o pokuse na záchranu severnej časti Aralského jazera, kde sa pokúša zvýšiť hladinu - južná časť Aralského jazera sa už berie ako stratená. Očakáva sa, že zánik oboch južných častí (východnej aj západnej) by mohol nastať v priebehu dvadsiatich rokov.

Stav jazera monitorujú meteorologické stanice Mujnak, Aralsk, Akumsyk a Tostubek.

V roku 2006 bolo jazero rozdelené na tri časti: *Severné Aralské jazero*, *Východná plytká časť* a *Západná hlboká časť*. Jazero, resp. jeho dve, či tri časti majú rozlohu 17&nbsp;160&nbsp;km². Oblasť vysychajúceho jazera je 428&nbsp;km dlhá a maximálne 235&nbsp;km široká.

V roku 2009 úplne vyschla východná časť, pretože do nej nepriteká dostatok vody a prevažuje výrazne vyparovanie nad prítokom. Ostali len vyschnuté oblasti plné soli, ktorú veterné búrky roznášajú stovky kilometrov ďaleko a spôsobujú problémy a zasolenie pôdy. 

## Galéria


Aral map.png|Mapa jazera s rozlohou a tvarom zo 60. rokov
Modis aral.jpg|Ostrov sa spája s pevninou (2000/2001)
AralSea ComparisonApr2005-06.jpg|Severné jazero (2005/2006)
Aral Sea 1989-2008.jpg|Porovnanie jazera v rokoch 1989 a 2008




Aral sea.gif|Animácia vysychania jazera
Aral Sea Continues to Shrink, August 2009.jpg|August 2009
AralSeaModis.jpg|Púštna búrka, marec 2010
Araali-kuiv.png|Porovnanie veľkosti jazera v rôznom období



## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Satelitné snímky vysychania Aralského jazera
* Medzinárodný fond na záchranu Aralského mora (po anglicky)

## Zdroj

Kategória:Karakalpacko
Kategória:Jazerá v Kazachstane
Kategória:Jazerá v Uzbekistane