Mahónia cezmínolistá

**Mahónia cezmínolistá** (lat. *Mahonia aquifolium*) alebo **dráč čezmínolistý** () je vždyzelený ker z čeľade dráčovité (*Berberidaceae*). 

Druh sa zaraďuje (ako vidno aj podľa vyššie uvedených názvov) buď do rodu mahónia (*Mahonia*) alebo do rodu dráč (*Berberis*) - podrobnosti o tomto pozri v článku dráčovité. 

Je to druh pochádzajúci zo Severnej Ameriky a na Slovensku sa pestuje ako okrasná drevina. Má trváce, kožovité, nepárno perovito zložené listy, žlté kvety v strapcoch a plodom sú modré bobule, ktoré sa používali na prípravu alebo dofarbovanie vína. 

## Pomenovanie
Rod *Mahonia* je pomenovaný na počesť významného amerického záhradníka Bernarda McMahona.

## Opis
Mahónia cezmínolistá je vždyzelený ker bez tŕňov, nie vyšší ako 1 m. Listy má nepárno perovito zložené, dlhé 10 až 20 cm, lístky sú vajcovito elipsovité, ostníkato zubaté, kožovité a prezimujúce. Pokiaľ ide o ich tvar a počet, sú veľmi premenlivé. Na vrchnej strane sú lesklozelené, na spodnej svetlozelené. Obojpohlavné kvety sú v strapcoch a sú organizované podľa čísla tri:  kališných lístkov je deväť, po tri v troch kruhoch a aj tyčinky sú v dvoch trojpočetných kruhoch. Jednotlivé kvety sú takmer sediace, žlté, niekedy červenkastožlté. Z oplodnených piestikov sa vyvíjajú dužinaté a guľaté tmavomodré, do 8 mm veľké bobule. Semená sú lesklé a červenohnedé.

## Rozšírenie
Mahónia cezmínolistá pochádza z pacifickej Severnej Ameriky a jej prirodzený areál sa rozprestiera od od Britskej Kolumbie po Oregon, Kaliforniu a Arizonu. Rastie hlavne v biómoch s miernou klímou. Pestuje sa pomerne krátko, od roku 1823. U nás predovšetkým v parkoch a záhradách, odkiaľ ojedinele uniká do voľnej prírody, kde splanieva. Kultivované formy mahónie sú teraz už v Európe naturalizované v rôznych prírodných a poloprírodných prostrediach. Mahónia cezmínolistá je jedným z najúspešnejších cudzokrajných kríkov v strednom a východnom Nemecku, kde napáda poloprirodzené biotopy.

## Ekológia
Mahónia cezmínolistá v prírode rastie  takmer v akýchkoľvek podmienkach, najviacej se jej darí v polotieni na vlhkých priepustných kyslých pôdach, často však aj medzi sutinou a v štrbinách zásobených vodou. Toleruje sucho, ale neznáša horúce, suché miesta a drsný vietor. Nízke teploty a imisie znáša dobre, po reze sa rýchlo zmladzuje. Kvitne od mája do júla.

V štúdii o vplyve klimatických zmien na stredoeurópske prostredie sa zistilo, že mahónia cezmínolistá sa stala významnou súčasťou porastov agátov, bazy a ríbezle zlatej. Blízka príbuznosť mahónie cezmínolistej s dráčom obyčajným sa prejavila pri vzniku medzirodového sterilného kríženca, ktorý sa nazýva *Berberis x neuberti* (syn. *x Mahoberberis neubertii*).

## Význam a využitie
Mahónia cezmínolistá sa využíva ako bylinný liek v humánnej a veterinárnej medicíne; je antibakteriálna, koreňová kôra je močopudná a plody sa používajú ako preháňadlo; používa sa ako prírodné farbivo a poskytuje potravu a kryt pre divokú zver. Pre svoju vysokú toleranciu voči chemickým škodlivinám a priaznivú morfológiu koreňov, sa môže využívať k zabraňovaniu pôdnej erózie a v urbanistickej krajinotvorbe.

Mahónia je v mnohých krajinách neodmysliteľnou súčasťou väzieb kytíc a vencov. Trhajú sa najčastejšie pred začiatkom novembra a pridávajú sa k ostatným kvetným symbolom smútku na cintorínoch. Zo šťavy jej bobúľ sa v Severnej Amerike pripravovalo ľudové „víno“, prípadne sa používali na dofarbovanie pravých červených vín. Mahónia cezmínolistá je so svojim celoročným estetickým účinkom vhodná na skupinové plošné výsadby v záhradách a parkoch.

## Hrozby a choroby
Zo škodcov, ktorí parazitujú na mahónii cezmínolistej, sa môže spomenúť muška druhu *[[Rhagoletis meigenii]]*. Jej larvy sa živia plodmi, ktoré sa následne scvrkávajú a postupne strácajú farbu. Zakukľujú sa a hibernujú v pôde. Z polokrídlovcov, larvy druhu *[[Aphrophora alni]]* sa živia rastlinnými šťavami, hlavne v spodných častiach rastliny a ukryté sú v hustej pene. Dospelé jedince sa voľne pohybujú po konárikoch. Hubový patogén *[[Cumminsiella mirabilissima]]* bol zanesený zo Severnej Ameriky. Parazituje na hornej strane listov (najmä mladších). V mieste napadnutia sa vytvárajú okrúhle červené škvrny, ktoré neskôr zhrubnú a prípadne môžu z listov aj odpadnúť.   

Mahónia cezmínolistá, ktorá bola introdukovaná do Európy zo Severnej Ameriky v roku 1822, je považovaná za invázny druh, najmä splanené populácie pozostávajú z hybridov. Špeciálne vyšľachtené hybridy majú oproti divokým príbuzným totiž výhodu (vďaka selekcii) pre viac kvetov a plodov, čo im dáva vyšší reprodukčný potenciál. Na miestach, kde existuje trávnatá konkurencia, sa reprodukcia uskutočňuje prostredníctvom koreňových výhonkov.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Kry
Kategória:Dráčovité