Pagoda

[náhľad|Drevená päťposchodová pagoda ''Godžú-no-Tó'' v [Hórjúdži v Japonsku, postavená v 7. storočí, jedna z najstarších drevených stavieb na svete.]]
**Pagoda** (iné termíny pozri nižšie; , , , , , pchin-jin *ta,* , ) je všeobecné označenie pre východoázijský orientálny alebo budhistických vežovitý chrám. Stavba je stupňovito sa zužujúca, ktorej rôzne typy možno vidieť najmä v Číne, Japonsku a Kórei. Vyvinula sa z indickej stúpy, slúži na uchovávanie posvätných ostatkov, každé poschodie má vybiehajúcu strechu. Stúpy sa vyvinuli do niekoľkých odlišných foriem v rôznych častiach Ázie. Pagoda mala pôvodne slúžiť rovnako  k uchovávaniu ostatkov alebo iných cenných predmetov napríklad sútram. Ozdobný špic na vrchu strechy má pravdepodobne korene v hinduizme, ktorý predchádza budhizmu a taoizmu, v symboloch joni a lingam. Štýl stavby sa postupne stal podlhovastejším a valcovitejším, až kým horná časť nezískala zoštíhlený vežovitý vzhľad. Obvykle sú postavené v rámci chrámových komplexov alebo ich blízkosti. V rôznych krajinách majú rôznu podobu a výzdobu. Pagody sú viacposchodové štíhle veže v tvare štvorca alebo osemuholníka. Na vrchu sa nachádza špic s rozličným počtom kruhov. Niektoré pôdorysy napodobujú tvar mandaly. Stavby sú prevažne z dreva, kameňa a tehál. Tento typ stavby pravdepodobne pochádza z Nepálu, ktorý neskôr doniesli nepálski majstri do Číny, kde získala nové formy a rozšírila do ďalších krajín. Okrem náboženského využitia inšpirovali mnoho umelcov. Najstaršie a najvyššie boli postavené z dreva. Niektoré pagody boli pevné a nemali vôbec žiadny interiér. Ostatné boli duté a vo vnútri sa nachádzal malý oltár alebo malá pagoda. Neboli to obytné budovy a nemali podlahy alebo miestnosti. Interiér obsahuje len sériu schodísk, ktoré umožňujú návštevníkovi vystúpiť na hornú časť. Mnoho filipínskych zvoníc je veľmi ovplyvnených pagodami prostredníctvom čínskych pracovníkov najatých Španielmi.

## Terminológia

* **[[dágoba]]**, **dagopa** alebo **dagop**
* **[[stúpa]]**

Tieto termíny sa používajú v niektorých krajinách, ako synonum slova pagoda. Môžu sa vzťahovať na iné náboženské štruktúry. V Barme,Thajsku alebo Indii môže tento výraz často splývať s označením stúpa. S výrazom dágoba sa môžme stretnúť v Indii a na Srí Lanke. Naopak vo Vietname a Kambodži je všeobecnejším pojmom označujúcim miesto uctievania, hoci pagoda nie je presným slovom na popísanie budhistickej viháry. V Číne označuje taoistickú svätyňu podobného typu.

## Etymológia
Termín pagoda je európske označenie pochádzajúce z 18.storočia, ktoré vzniklo skomolením Portugalcami. Slovo pochádza pravdepodobne preložením zo sankriského slova भगवत् (*bhagavat*). Preklad slova bol cez drávidské jazyky do portugalčiny, čo znamená posvätný a slávny. Ďalšia etymológia pagody pochádza zo sinhálskeho slova *dāgaba*, ktoré je odvodené zo sanskritského *dhātugarbha* alebo pálijskeho slova *dhātugabbha* čo znamená schránka na relikvie. Ďalšou navrhovanou etymológiu je čínske slovo 八角塔 (*Pa-ťiao tcha*), ktoré označuje vežu s ôsmimi rohmi. Táto možnosť je posilnená s menom slávnej pagody, s ktorou sa stretlo mnoho raných európskych návštevníkov Číny, *Pcha-čou tcha* (čín. 琶洲 塔). Ďalšou navrhovanou etymológiou je perzské slovo *butkede* (*but* znamená idol a *kede* chrám alebo obydlie).

## Opis
vľavo|náhľad|Pagoda ''Sung-jüe tcha'' v kláštore ''Sung-jüe'' na hore ''Sung-šan'' v provincii Che-nan (Čína).
Pagoda sa zvyčajne spája s budhistickým chrámovým komplexom, a preto sa zvyčajne nachádza vo východnej a juhovýchodnej Ázii, kde bol budhizmus dlho prevládajúcim náboženstvom. Štruktúra pagody vychádza zo stavby stúpy, kupolovitá mohyla, ktorá bola prvýkrát postavená v starovekej Indii. Spočiatku tieto stavby symbolizovali posvätné hory a slúžili na uchovávanie relikvií alebo pozostatkov svätcov a kráľov. Vyvinuli sa do niekoľkých odlišných foriem v rôznych častiach Ázie. Vrch zdobí špic ktorý má pravdepodobne korene v hinduizme a predchádza budhizmu a taoizmu (symbol joni a lingam). Štýl stavby sa postupne stal podlhovastejším a valcovitejším, až kým horná časť nezískala zoštíhlený vežovitý vzhľad.

Tento tvar stúpy prijal budhizmus ako vhodnú formu schránky na relikvie. V Číne sa pre tento účel sformovala malá podzemná stavba známa ako dračí palác alebo dračia jaskyňa, ktorá sa skladá hlavne z miestnosti obloženej tehlami alebo kameňmi. Táto stavba bola niekedy zdobená nástennými maľbami, obsahovala nádobu, do ktorej boli uložené relikvie a pohrebné predmety. Nádoba v ktorom boli uložené posvätné predmety, bol obvykle umiestnený v jednej alebo dokonca niekoľkých väčších nádobách. Toto miesto bolo zakryté základňou pagody. S vývojom typu konštrukcie sa základňa stala komplikovanejšou a nakoniec mala podobu podstavca. Tie boli v neskorších obdobiach často bohato zdobené. S rastom a rozvojom obchodu a obchodných záujmov, po zemi aj po mori, sa rozšírili aj budhistické misie. Nasledoval proces, ktorý je známy ako indianizácia ďalších oblastí Ázie. V Barme, Thajsku, Kambodži a Laose získala pagoda pyramídový alebo kužeľovitý tvar a v Číne, Kórei a Japonsku sa vyvinula do podoby veže, ktorá predstavuje najznámejšiu formu pagody. Vysoká veža pozostávajúca z vertikálneho opakovania základne. Jednotlivé štýly sa stávajú typickými pre daný región. Napríklad v Japonsku je päťposchodová pagoda bežná, pričom každý poschodie predstavuje jeden z piatich prvkov: zem, voda, oheň, vietor a prázdnota (obloha, nebo). Špic na vrchu je tiež rozdelený do piatich častí. Tvar poschodí sa líši; môžu byť kruhové, štvorcové alebo mnohouholníkové. Každé poschodie vo východoázijskej pagode má svoju vlastnú vyčnievajúcu hranu strechy. Všeobecne je pagoda určená predovšetkým ako chrám.

Jedna z najstarších dochovaných čínskych pagod je v kláštore Sung-jüe na hore Sung-šan v provincii Che-nan. Je to dvanásťuholníková kamenná stavba postavená počas dynastie Pej-wej v období šiestich dynastií. Chrám Hórjúdži v prefektúre Nara v Japonsku, prestavaný po požiari v roku 670, je súčasťou skupiny budhistických pamiatok v tejto oblasti. V roku 1993 bol zapísaný do zoznamu svetového dedičstva UNESCO. Medzi zvlášť známe pagody juhovýchodnej Ázie patria Zlatá pagoda v Rangúne (Barma), *Phra Pathom Chedi* v Nakhon Pathom (Thajsko), Strieborná pagoda (oficiálne *Wat Preah Keo Morokat*) v Phnom Pénh (Kambodža) a *Pha That Luang* vo Vientiane a Laose.

## Galéria

Súbor:Sanchi2.jpg| Veľká stúpa v Sáňčí (India) 
Súbor:Shwedagon-Pano.jpg| Zlatá pagoda v Rangúne (Barma) 
Súbor:Cishou Temple Pagoda.JPG| Pagoda *Cch'-šou S' Tcha* v Pekingu (Čína). 
Súbor:Chengling pagoda.JPG| Pagoda *Čcheng-ling Tcha* v kláštore *Lin-ťi S*', Čen-ting, provincia Che-pej (Čína). 
Súbor:Zhengding Lingxiao Pagoda 3.jpg| Pagoda *Ling-siao tcha*, Čen-ting, provincia Che-pej (Čína). 
Súbor:ChinaTrip2005-110.jpg| Pagoda *Ta-jen tcha*, Si-an, provincia Šen-si (Čína). 
Súbor:The Fugong Temple Wooden Pagoda.jpg| Drevená pagoda *Fo-kung S' Š'-ťia Tcha*, Jing, provincia Šan-si (Čína). 
Súbor:Fragrant Hills-pagoda.JPG| Pagoda Siang-šan Liou-li Tcha, Peking (Čína). 
Súbor:Iron Pagoda d.JPG| Pagoda *Tchie-tcha* (Železná pagoda), Kchaj-feng, provincia Che-nan (Čína). 
Súbor:Wuhan Wuying Ta 2012.11.21 10-44-59.jpg| Pagoda *Wu-jing Tcha*, Wu-chan, provincia Chu-pej (Čína). 
Súbor:Yakushiji Toto.jpg| Východná pagoda *Tótó* v Jakušidži (Japonsko). 
Súbor:BailinTemple2.jpg|Pagoda *Cchung šen čchan-š' še-li tcha*, Čao Sien, provincia Che-pej (Čína).


## Referencie


## Literatúra
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Pozri aj

* Čínska architektúra

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Japonské pagody (po nemecky)
* Budhistická architektúra  
* Stúpy a pagody

Kategória:Architektonické prvky
Kategória:Veže
Kategória:Budhistická architektúra
Kategória:Architektúra vo Vietname
Kategória:Architektúra v Číne
Kategória:Architektúra v Japonsku
Kategória:Architektúra v Nepále
Kategória:Architektúra v Kórejskej republike
Kategória:Pagody