Baracký jarok

**Baracký jarok** je potok v regióne Záhorie, v centrálnej až juhovýchodnej časti územia mesta Skalica v okrese Skalica v Trnavskom kraji. Je pravostranným prítokom Zlatníckeho potoka; má dĺžku . Hydrologický identifikátor: 4-13-02-1548. Geomorfologická kategorizácia: na pomedzí (v pramennej oblasti) geomorfologický celok Biele Karpaty, geomorfologický podcelok Žalostinská vrchovina a v (oblasti ústia) geomorfologický celok Chvojnická pahorkatina, geomorfologický podcelok Zámčisko.

## Prameň
Pramení v nadmorskej výške  v juhovýchodnej časti lesného extravilánu mesta Skalica (mesto) v okrese Skalica v lese *Šumár*, v geomorfologickom podcelku Žalostinská vrchovina.

## Opis toku
Od prameňa tečie severozápadným smerom lesným extravilánom cez les *Fráterka*, v nadmorskej výške  vychádza z lesa do poľnohospodárskeho extravilánu, pravým brehom obmýva pole *Domové role od Kostolného jarka*, veľkým oblúkom sa stáča do juhozápadného smeru a v priestore poľa *Domové role pri Zlatníckej doline* ústi do Zlatníckeho potoka ako jeho pravostranný prítok. Zlatnícky potok ďalej ústi do Kopčianskeho kanála. *Baracký jarok* nemá prítoky.

*Baracký jarok* pramení v juhovýchodnej časti lesného extravilánu mesta Skalica, ústi do Zlatníckeho potoka v okrese Skalica v Trnavskom kraji, v geomorfologickom celku Biele Karpaty, v geomorfologickom podcelku Žalostinská vrchovina.

## Pôvod názvu
Motivácia pomenovania vodného toku Baracký jarok s variantným názvom *Mníšsky jarok* tečúceho cez pole *Fráterka* na území mesta Skalica je v pomenovaní stredovekých exploátorov ekonomického využitia potoka a priľahlých pozemkov, čiže *rehoľníkov, mníchov, bratov*. Pomenovací akt prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe *Bratský potok*; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol slovenský názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovaný do podoby → *Baracký potok*, keďže aj slovenské označenie *mních, rehoľník, brat* bolo pri prevzatí do maďarčiny modifikované do podoby *barát*; po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol tento názov späťprevzatý do slovenčiny v podobe → *Baracký potok* s ponechaním prídavného mena modifikovaného maďarčinou. Maďarskú adaptáciu pôvodného slovenského názvu *Bratský* → *Baracký*, ktorá bola späť prevzatá do slovenčiny s tým, že názov v slovenčine už nezískal svoju pôvodnú podobu, si niekedy zachovávajú v sebe i štandardizované slovenské geografické názvy. Podľa všeobecne prijímaného pohľadu Andreja Závodného motiváciou pomenovania Barackého jarka je *vlastníctvo, príslušnosť územia k istej mníšskej reholi*. Potvrdzuje to aj existencia variantného názvu k názvu Baracký jarok a to *Mníšsky jarok*. Na území mesta Skalica pôsobilo niekoľko cirkevných rádov; od 15. storočia tu pôsobili *františkáni*, v 17. storočí k nim pribudli *karmelitáni* a *jezuiti* (v roku 1662 založili gymnázium), neskôr *paulíni* a od konca 18. storočia *milosrdní bratia*. Preto je vierohodnejšie spájať pôvod názvu s užívacím vzťahom *mníchov, rehoľníkov, bratov* k pozemkom pri vodnom toku než s výskytom *marhúľ*, nárečovo *baraciek*. Toponymia Skalice ponúka i ďalšie svedectvo svedčiace o stredovekom ekonomickom vzťahu *mníchov, rehoľníkov, bratov*: *Kostolnica* (vodná nádrž), *Kňažiny* (pole), *Kostolný jarok* (vodný tok).
Návrh na novú štandardizáciu hydronyma *Baracký jarok* → *Bratský jarok* už bol doručený názvoslovnej autorite. Návrh náhrady doterajšej štandardizovanej podoby formantu *-cký* formantom *-tský* sa opiera aj o odporúčanie č. 4 Konferencie č. I Organizácie Spojených národov o štandardizácii geografických názvov: „Maximálne možné priblíženie sa ortografie geografických názvov súčasným pravidlám pravopisu“. Návrhom sa rekonštruuje pôvodná – primárna slovenská podoba názvu, podľa ktorej má byť *Bratský*. Porovnaj aj osada Bratka pri Leviciach s maďarským náprotivkom *Baratka*, ale aj ďalšie názvy nesídelných geografických objektov, napr.: slovensky *Brat* → maďarsky *Barát* (vrch v geomorfologickom celku  Volovské vrchy, 851 m, katastrálne územie Jasov). Z apelatíva *brat / barát* rozšírením o formant *-ský / -cký* a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Bratský potok / Baracký potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.

Etymológia pôvodu názvu potoka *Baracký jarok* z ovocnej dreviny *marhuľa*, nárečovo *baracka*, je málo pravdepodobná; je to iba náhodná zvuková zhoda; výskum ešte pokračuje.

Hydronymum *Baracký jarok* bolo štandardizované v roku 1989. V čase štandardizačného procesu názov vodného toku *Baracký jarok* bol v kategórii slovenskej hydronymie jedinečným hydronymom na Slovensku.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v okrese Skalica
Kategória:Vodné toky v Bielych Karpatoch 
Kategória:Vodné toky v Chvojnickej pahorkatine
Kategória:Skalica (mesto)