Virtuálna migrácia

**Virtuálna migrácia** je pojem spájaný s problematikou migrácie pracovnej sily bez priameho fyzického presunu prostredníctvom telekomunikačných prostriedkov. Typicky býva spájaný s oblasťami svetovej periférie a podriadením práce potrebám globalizovaného kapitalizmu.

Ako prvý tento termín použil americký sociológ **Aneesh Aneesh** v knihe **Virtuálna migrácia**, kde sa venuje problému indických pracovníkov v sektoroch softvéru a informačných technológií. Opisuje, ako ich práca a schopnosti v oblasti technológií migrujú do zahraničia, zatiaľ čo títo pracovníci pretrvávajú v hraniciach svojho štátu, čím vzniká nový “nadnárodný virtuálny priestor”. Základy virtuálnej migrácie položili už v 90. rokoch japonský fyzik **T. Makimoto** a britský spisovateľ **D. Manners**, publikáciou svojej knihy **Digital Nomad**. Digitálni nomádi sú považovaní za “globálnych občanov”, ktorí využívajú moderné technológie k presunu medzi zamestnaním, či štúdiom.

Rozbor problematiky virtuálnej migrácie bol rozvinutý aj v diele **Answer the call**, kde sa autorky **Aime Carrillo Rowe**, **Sheena Malhotra** a **Kimberlee Pérez** snažia opísať dopad tejto práce na zamestnancov call centier, ktorí virtuálne migrujú medzi Indiou a Spojenými štátmi americkými. Títo zamestnanci však zostávajú pracovať v rámci hraníc svojho štátu. Samotným názvom diela autorky odkazujú na pojem interpelácia. Tým sa francúzsky marxistický filozof '''Louis Althusser''' snažil popísať vplyv “volania” ideologických štruktúr na formovanie ľudskej identity a subjektivity. Dielo vychádza z niekoľkoročného zberu dát a mapovania osobných príbehov týchto pracovníkov, pri čom sa snaží priblížiť, akým spôsobom sa tento fenomén odráža na ich subjektivite v podmienkach odcudzenia od života v ich domovskej krajine. Fenomén “virtuálnych pohraničí”, ktoré vznikajú v rámci daného štátu, odkazuje na proces vytvárania odlúčených komunít pracovníkov, ktorí hybridizujú svoju subjektivitu a delia ju medzi reálny materiálny život v Indii a vykonštruovaný obraz svojej osobnosti, ktorý od nich vyžadujú zahraniční volajúci z privilegovanejších spoločenských vrstiev. Redukciou teritoriálnych prekážok pod vplyvom globálneho kapitalizmu sa tak aspekty americkej identity a kultúry odrážajú v štruktúre indickej spoločnosti. Kniha opisuje dôsledky časovej orientácie na Spojené štáty americké, v dôsledku čoho dochádza k prispôsobeniu časového harmonogramu pracovníkov potrebám amerického trhu. Autorky zavádzajú pojem “časovosť moci”, ktorým sa snažia vystihnúť závislosť času na hegemonických štruktúrach spoločnosti.

## Rozvoj virtuálnej migrácie

V súčasnosti sa cezhraničná práca bez fyzického presunu rozvíja rýchlejšie ako v minulých dekádach. Značne k tomu dopomohli protipandemické opatrenia, ktoré obmedzili pohyb zamestnancov medzi regiónmi a rozvíjajúca sa digitalizácia svetových ekonomík. Tá v spoločnosti pretvára systém pracovných vzťahov v podobe silnej individualizácie pracovníkov, z ktorých sa stávajú “freelanceri”. Tí firmám po celom svete ponúkajú svoje schopnosti. Formuje sa tak nový typ pracovníka, ktorý sa neviaže na konkrétneho zamestnávateľa, ale svoj čas, financie, či náplň práce si riadi samostatne.

Títo nezávislí pracovníci sa v súčasnosti o prácu uchádzajú na digitálnych pracovných platformách, ako Freelancer.com, ktorá má cez 85 miliónov používateľov z viac ako 247 krajín a regiónov sveta. Ďalšími populárnymi stránkami sú Upwork, Fiverr alebo Amazon Mechanical Turk. Štúdia z roku 2021 odhaduje, že v danom roku bolo na svete registrovaných 163 miliónov freelancerov. Z uchádzačov o prácu v novembri a decembri 2020 na platforme Freelancer tvorili pracovníci pochádzajúci z južnej Ázie 56,3% všetkých registrovaných používateľov. Príležitosti, ktoré prináša virtuálna migrácia pre zamestnancov z krajín mimo USA a Európy, prispievajú k ďalšej globalizácii trhu práce.

## Referencie

Kategória:Informačné technológie
Kategória:Migrácia