open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rádioaktívne žiarenie

**Rádioaktívne žiarenie ** je v užšom zmysle (korpuskulárne a/alebo elektromagnetické) žiarenie vysielané pri rádioaktívnom rozpade, t.j. buď priamo niektorými atómovými jadrami pri ich spontánnej premene na iné atómové jadrá (tzv. jadrové žiarenie) alebo z niektorých atómových obalov v súvislosti s dejmi v atómovom jadre toho istého atómu (napr. rádioaktívne žiarenie pri tzv. vnútornej konverzii alebo pri absorpcii K). V širšom zmysle sa ako rádioaktívne žiarenie označuje aj emisia neutrónov či protónov, žiarenie pri spontánnom štiepení jadra (t. j. pri jadrovom rozpade) a žiarenie pri rozpade nestabilných elementárnych častíc.

## Rádioaktívne žiarenie v užšom zmysle
Objavil ho v roku 1896 francúzsky vedec Antoine Henri Becquerel.

Pri rádioaktívnom žiarení v užšom zmysle pochádzajúcom priamo z atómového jadra existujú tieto druhy rádioaktívneho žiarenia:
* korpuskulárne rádioaktívne žiarenie:
**žiarenie alfa
**žiarenie beta
* elektromagnetické rádioaktívne žiarenie: žiarenie gama

Pri rádioaktívnom žiarení v užšom zmysle pochádzajúcom z atómového obalu môže vzniknúť napríklad röntgenové žiarenie (čo je druh elektromagnetického žiarenia).

## Pozri aj

* jadro atómu
* štiepenie atómových jadier
* žiarenie
* choroba z ožiarenia

## Zdroje
* 
* Radioaktivität in: *Brockhaus. Enzyklopädie in 30 Bänden*. 2005 – 2006
* *Handbuch der mikrochemischen Methoden : Bd. 2., Verwendung der Radioaktivität in der Mikrochemie. Radiochemische Methoden der Mikrochemie : Mit 25 Textabb*. Wien : Springer, 1955. s. 513.
* Radioaktivität. In: *Roche-Lexikon Medizin*.  5., neu bearb. und erw. Aufl.  München ; Jena : Urban und Fischer, 2003. ISBN 3-437-15150-9. s. 1555.


Kategória:Žiarenie
Žiarlivosť

**Žiarlivosť** () je jedna z ľudských emócií, charakterizovaná nadmerným lipnutím na určitej osobe a zvýšenou obavou o jej stratu. Ide o komplex negatívnych emócií, hnevu, pocitu menejcennosti či depresií. Zjednodušene možno charakterizovať žiarlivosť ako pocit vlastnej nedostatočnosti.

Slovo pochádza z francúzskeho *jalousie*. So žiarlivosťou a závisťou si často spojujeme zelenú farbu (napr.*zozelenel závisťou*).

Žiarlivosť je vyvolaná predstavou partnerovho vzťahu s niekým iným, pričom podnety pre jej vznik sa líšia podľa pohlavia (Buss, 1996). Ženy žiarlia častejšie kvôli emocionálnej pozornosti partnera, mužom sa viac prieči zdieľanie partnerkinej sexuálnej pozornosti.

Žiarlivosť je v medziľudských vzťahoch bežný jav. Môžeme ju pozorovať už u päťmesačných detí. Niektoré pramene tvrdia, že sa žiarlivosť objavuje v každej kultúre, iné pramene zastávajú názor, že je to kultúrne-špecifický fenomén.

Žiarlivosť a jej dopady boli témou mnohých románov, piesní, básní, filmov a iných umeleckých diel. Stala sa rovnako objektom zájmu vedcov. Psychológovia popísali niektoré faktory, ktoré vedú k jej vzniku. Sociológovia ukázali, že kultúrne hodnoty hrajú dôležitú úlohu nie len v ukazovateľoch, ktoré spúšťajú žiarlivosť, ale rovnako v našich predstavách o jej sociálne prípustných prejavoch. Biológovia poukázali na faktory, ktoré môžu žiarlivosť nevedome ovplyvniť.

U jedincov s poruchou sebahodnotenia môže žiarlivosť za určitých okolností nadobudnúť charakter patologického javu, prejavujúceho sa situačnou neprimeranosťou alebo prílišnou intenzitou emócií, tzv. chorobná žiarlivosť. Môže nadobudnúť povahu bludu (tzv. *emulačný blud*).

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Žárlivost - jak ji zvládat 

Kategória:Emócie
Kategória:Hriechy
Prvá židovská vojna

thumb|Provincia Judea v 1. storočí
**Prvá židovská vojna** bolo protirímske povstanie v Júdsku v rokoch 66 až 73, ktoré potlačili rímski cisári Vespasianus a Titus Flavius. Jeruzalem bol roku 70 dobytý a zničený spolu s druhým jeruzalemským chrámom.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Židovsko-rímske vojny
Kategória:Vojny 1. storočia
Pavol Žigo

PhDr. **Pavol Žigo,** Csc.  (* 25. apríl 1953, Lučenec) je slovenský jazykovedec.

Detstvo a mladosť prežil v Lovinobani, v severnom Novohrade. Roku 1977 vyštudoval slovenský a ruský jazyk na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave (FiF UK) .

Od tohto roku pôsobí na FiF UK, v rokoch 1979–1980 lektor slovenského jazyka v Moskve; 1980 PhDr., 1984 CSc. Titul docent získal roku 1988 a profesorom sa stal o desať rokov neskôr.

Spoluautor *Dejín spisovnej slovenčiny* (Bratislava 1990, *Slovanského jazykového atlasu*, IV. zv. (Beograd 1991) a autor viacerých štúdií. Od roku 1989 podpredseda výboru Slovenskej jazykovednej spoločnosti pri Slovenskej akadémii vied.

Bol vedúcim autorského kolektívu monografie obce Lovinobaňa, ktorá vyšla v roku 2019.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovenskí jazykovedci
Kategória:Slovenskí slovakisti
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Osobnosti z Lučenca
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Pracovníci Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra SAV
Kategória:Riaditelia Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra SAV
Živel (filozofia)

**Živel** je jedna z pralátok tvoriacich podstatu sveta alebo materiál, z ktorého všetko vzniká, napr. oheň, voda, vzduch, zem. Jedným z prvých písomne zaznamenaných učení o živloch bolo čínske učenie o piatich živloch.

## Zem
V tradičných roľníckych kultúrach bola zem predmetom úcty ako matka a živiteľka rastlín, živočíchov a ľudí. Bola považovaná za zdroj životnej sily, za posvätný živel. V širšom a prenesenom význame zem predstavuje istotu, stálosť, trvalé hodnoty, výživu, plodnosť, telesnosť.

## Voda
V indoeurópskych a mnohých ďalších kultúrach bola voda ctená ako posvätný živel s očistným čarom. Voda sa spája s citom, pocitmi, láskou, ako aj so sviežosťou, ladnosťou, prispôsobivosťou a schopnosťou prijímať.

## Vietor alebo vzduch
Priestor povetria súvisí s duchmi, dušami zosnulých aj prejavmi počasia. V slovenských ľudových rozprávkach býva vietor často zosobnený a hrdinovia sa niekedy menia na vtáky, aby cestovali skutočne alebo v duchu. Vzduch je priestorom slov a myšlienok, je to priestor možností, predstáv a prepojení. Živel vetra je spájaný s premenlivosťou, nadhľadom, voľnosťou a ľahkosťou.

## Oheň
Zvláštny očistný, ochranný a čarovný význam mal živý oheň, dôležitá súčasť väčšiny významných obradov. V prenesenom zmysle je oheň živel videnia, premeny, nádeje, nadchnutia, žiare a zápalu, ale aj jasného a rázneho konania. Oheň dokáže rozdeľovať aj jednotiť, je to živel dávania.

## Živly v ľudovom liečiteľstve
Živlom - vode, ohňu a zemi - sa pripisovali liečivé a pri iných príležitostiach aj čarovne očistné účinky. Voda musela byť čistá, teda zo studničiek alebo prameňov. Sila ohňa sa využívala v podobe dymu alebo tým spôsobom, že sa žeravé uhlíky hodili do vody, ktorou chorého umyli. Zem sa pridávala buď k uhlíkom alebo do vody. Ak v určitom liečebnom úkone považovali za účelnejšiu ochrannú schopnosť zeme, vzali ju z obývacieho priestoru, buď z kútov izby alebo spod prahu. Do zeme, ohňa alebo vody sa dávali tiež kamienky, handričky a iné predmety, na ktoré podľa týchto predstáv prešla choroba pri liečebných úkonoch. Živly mali teda zničiť zlú silu ako pôvodcu choroby, a tým aj chorobu.

## Ďalšie živly
V niektorých sústavách či dochovaných zmienkach vystupujú živly iné či ďalšie, napríklad kov, drevo, kameň, éter. Niekedy sú len vymenovaním najčastejších stavebných materiálov, inokedy sú ucelenou sústavou prvkov s jasne vypracovanými vzťahmi.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofický slovník
Živelnosť

**Živelnosť** je vlastnosť priebehu spoločenského vývinu, keď si jeho ekonomické a sociálne
zákony ľudia neuvedomujú , keď nie sú pod kontrolou ľudí, často pôsobia ničivou silou prirodných živlov a vedomé konanie ľudí nevedie k realizácii vytýčených cieľov, ale naopak, k celkom neočakávaným výsledkom.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Spoločnosť
Živina

**Živina** je látka, ktorú organizmus potrebuje a prijíma pre svoju výživu a vývin. Napr.
požívatiny.

Základné živiny v potrave človeka sú tuky, cukry a bielkoviny.

Základnými živinami rastlín sú kyslík, voda, oxid uhličitý, soli, stopové
prvky.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Biológia
Život človeka

**Život človeka** alebo ľudský život je podľa antropológie najvyššia biologická forma pohybu hmoty.

V informatike je život človeka existencia komunikácie medzi psychikou človeka a organizmom a jeho psychikou a okolím.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Antropológia
Životodarný

**Životodarný** znamená rodiaci život; životadarná je substancia, z ktorej sa rodí život: podľa
najstarších predstáv to boli božské sily súvisiace s vodným živlom (Níl, voda u Tálesa a i.); ešte u Aristotela sa stretávame s názorom, že živočíchovia sa rodia z bahna; podľa iných teórií to bol naopak oheň atď.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Život
Životospráva

**Životospráva** je súbor zásad a pravidiel na zachovanie života, upevnenie zdravia a predchádzanie chorobám. Zahŕňa výživu, stravovanie, osobnú hygienu, režim dňa a režim práce, spôsoby odpočinku a pod.

Venovali sa jej ľudia už v minulých storočiach, napr. v diele Katechysmus o zdraví pro obecný lid a školskou mládež z r. 1795.

## Externé odkazy
* 
* Katechysmus o zdraví pro obecný lid a školskou mládež. Pessť: Matěg Trattner, 1795. 136 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB


Kategória:Život
Žreb

**Žreb** (iné názvy: **lós**; nesprávne alebo zastarano alebo nárečovo: *los*) je lístok alebo iný predmet, ktorého náhodným vytiahnutím spomedzi iných sa vykonáva rozhodnutie o niečom (voľba, rozdelenie niečoho a pod.), alebo cenný papier, na ktorý možno v lotérii získať peňažnú alebo vecnú výhru.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Cenné papiere
Kategória:Hazardné hry
Joey Ramone

**Jeffry Hyman**, známy ako **Joey Ramone** (* 19. máj 1951, Queens, NY, USA – † 15. apríl 2001, New York, NY, USA) bol spevák legendárnej punkovej kapely Ramones. V skupine hral pôvodne na bicie, ale keď sa ukázalo, že basgitarista Dee Dee Ramone nestíha zároveň spievať a hrať, prešiel od bicích ku spevu. V roku 2003 bola po Joeym pomenovaná ulica v New Yorku ako Joey Ramone Place.

## Zdroje

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Joeyho Ramoneho

Kategória:Rockoví speváci USA
Kategória:Rockoví bubeníci USA
Kategória:Ramones
Kategória:Osobnosti z Queens
Zachovanie

**Zachovanie** je udržanie, zachránenie pred zánikom, spôsobenie, že niečo zostane. Napr.
Hegel používal termín 'zachovanie' pri charakterizovaní pohybu absolútnej idey.

Zákony zachovania sú základnými zákonmi fyziky.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
*Zákon zachovania energie
*Zákon zachovania hmotnosti

Kategória:Filozofické pojmy
Zachovávanie

**Zachovávanie** je udržiavanie, spôsobovanie, aby niečo zostalo, zachraňovanie pre zánikom.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Každodenný život

**Každodenný život** je jedna zo základných foriem osvojovania si sveta človekom, vyznačujúca sa jej pôvodnou (principiálnou) predchodnosťou pred ostatnými.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Život
Spoločenský život

**Spoločenský život** je súbor javov a procesov realizovaných medzi ľuďmi v spoločnosti; rad situácií, v ktorých sa ľudia stretávajú, oddeľujú sa, oznamujú si niečo, vyžadujú niečo od seba, snažia sa ovplyvňovať konanie druhých, získať od nich niečo a pod. Každé stretnutie s inými ľuďmi je novou situáciou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Začiatočník

**Začiatočník** je ten, kto začína pracovať na niečom. Obyčajne začiatočníkom býva málo skúsený pracovník, začínajúci športovec a pod.

## Externé odkazy
* 

## Iné projekty

Kategória:Vzdelávanie
Začiatok (novoveká filozofia)

**Začiatok** v novovekej filozofii je základ slúžiaci poznaniu ako východisko, od ktorého by sa mohlo stať poznanie skutočným, istým vedením o svete. V Hegelových časoch kritická filozofia pochybovala o tom, či môže existovať takýto nepochybný začiatok. Ako by sa dala dokázať jeho správnosť, ak v začiatku ešte vôbec nie je obsiahnuté to, čo z neho má vyplynúť? Z toho sa vyvodzovalo, že začiatok je nevyhnutne hypotetický (hypotéza) a jeho možná správnosť sa ukazovala až v priebehu filozofovania, keďže až počas neho sa rozvíja to, čo na začiatku bolo len predpokladom, len počiatočne kladené. Descartovo riešenie začať filozofické vedenie zo sebaistoty mysliaceho Ja, z "myslím, teda som", sa spochybnilo. Immanuel Kant namietal, že toto "som" nie je nič iné ako empirické tvrdenie, ktoré v nijakom prípade nemožno vyhlásiť za jediný nepochybný začiatok filozofovania. Začiatok, ktorý moderných filozofov uvádza do pomykova, nemá byť len subjektivny podnet na uvažovanie, ako to bolo s údivom Sokrata, ale objektívny základ pravého poznania. Teda nielen začiatok myslenia, ale zároveň začiatok, v ktorom spočíva princíp celej skutočnosti, všetkého bytia.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Filozofický slovník
Marta Zágoršeková

Doc. PhDr. **Marta Zágoršeková**, CSc. (* 1. január 1942, Budapešť† 8. november 2025) bola slovenská estetička a vysokoškolská pedagogička.

## Životopis
V rokoch 19621967 študovala na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, doktorandské štúdium v odbore dejiny filozofie na FF UK absolvovala v rokoch 19741979, za docenta bola vymenovaná v 1984.

Pôsobila na Fakulte medzinárodných vzťahov Ekonomickej univerzity v Bratislave.

## Referencie

## Externé odkazy
* http://fmv.euba.sk/marta_zagorsekova/ 

Kategória:Slovenskí estetici
Kategória:Slovenskí vysokoškolskí pedagógovia
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Osobnosti z Budapešti
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Pracovníci Slovenskej akadémie vied
Kategória:Vyučujúci na Fakulte politických vied a medzinárodných vzťahov Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici
Kategória:Vyučujúci na Fakulte medzinárodných vzťahov Ekonomickej univerzity v Bratislave
Záhneda

thumb|right|170px|Záhneda z USA
**Záhneda** je drahokamová odroda kremeňa; má tmavohnedú farbu. Patrí medzi fanerokryštalické (jasnokryštalické) odrody. 

Jej farba môže byť dymovozakalená, svetlohnedá až tmavohnedá. Kryštály záhnedy majú dokonalý kryštalografický vývoj, ale často sú prerastené drobnými šupinkami chloritu, kryštálikmi aduláru. Na svetle a v teple bledne. Veľmi tmavé prírodné kryštály sa tepelne zosvetľujú, aby mali príťažlivejší farebný odtieň. Veľmi tmavá až čierna záhneda sa nazýva morión. 

## Výskyt
Jej výskyt je pomerne hojný, preto je menej cenená ako ametyst alebo citrín. Nachádza sa v pegmatitoch, zriedkavejšie aj v hydrotermálnych žilách. Často sa nachádza v podobe izolovaných monokryštálov a priehľadných, vodou zaoblených okruhliakov.

### Vo svete
Najväčšie kryštály sa našli v Alpách, v lokalite Sankt Gotthard vo Švajčiarsku a ich hmotnosť bola 150 kg. V pegmatitových lokalitách Moravy sa ojedinele našli kryštály s hmotnosťou do 50 kg, ich dĺžka bola 60 cm. Hlavnými producentmi sú Brazília (Minas Gerais), USA (Maine, Arkansas, Colorado, Severná Karolína) a Mozambik (Alto Ligonha). 

### Na Slovensku
Na Slovensku je záhneda pomerne zriedkavá, vyskytuje sa najmä v západnej časti Slovenského rudohoria, o okolí Revúcej, Kokavy, Hnúšte a inde. Jeden z najväčších kryštálov záhnedy na území Slovenska pochádza z okolia Klenovca a mal dĺžku 19 cm, šírku 16 cm a hmotnosť 2 kg. Zriedkavo sa vyskytujú aj kryštály záhnedy s hmotnosťou 15 kg, sú však nedokonale vyvinuté a nepriezračné.

## Zdroj
* 

## Iné projekty

Kategória:Odrody kremeňa
Kategória:Polodrahokamy
Záhrada

thumb|Záhrada
thumb|Rozárium
thumb|Úžitková záhrada
**Záhrada** je relatívne menšie ohradené územie určené na pestovanie úžitkových a/alebo okrasných rastlín, spravidla umiestnené pri dome alebo skupine domov. Iný význam má slovo v spojení zoologická záhrada.

Druhy:
* poľnohospodárska záhrada - zameraná na pestovanie plodín na výživu
* prírodná záhrada - využívajúca pestovateľské znalosti a prirodzenú krásu prírody
* stavaná záhrada (architektonizovaná záhrada) - prenáša rôznymi úpravami do prírody estetické a architektonické zásady

## Záhrady podľa typu alebo štýlu
### Záhrada podľa typu rastlín alebo kvetov
* Bylinková záhrada 
* Kaktusová záhrada
* Kvetinová záhrada
* Ovocná záhrada
* Rozárium
* Zeleninová záhrada

### Záhrada podľa záhradníckeho štýlu
thumb|Japonská záhrada
[thumb|180px|[Carl Massmann: Bei der Gartenarbeit]]
* Anglická záhrada
* Francúzska záhrada
* Japonská záhrada
* Čínska záhrada
* Okrasná záhrada
* Tropická záhrada
* Vidiecka záhrada

### Ďalšie
* Geometrická záhrada 
* Komunitná záhrada
* Vodná záhrada
* Zimná záhrada

## Referencie

## Pozri aj
* Arborétum
* Botanická záhrada
* Park
* Plantáž
* Rajská záhrada
* Sad

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Historický vývoj záhrad

Kategória:Záhradníctvo
Záhorská nížina

**Záhorská nížina** je geomorfologická oblasť Viedenskej kotliny na juhozápade Slovenska. Delí sa na Borskú nížinu a Chvojnickú pahorkatinu.

Vypĺňa väčšinu oblasti medzi pásmom Malých Karpát a riekou Moravou. Na severe susedí s pohorím Biele Karpaty, na východe s pásmom Malých Karpát, na juhu a juhozápade je štátnou hranicou s Rakúskom oddelená od rakúskych nížin a na severozápade je ohraničená Dolnomoravským úvalom.

## Charakteristika
Záhorská nížina má veľmi pestrý reliéf. Západná a južná časť je prevažne rovinatá, smerom na sever a na východ sa jej vzhľad približuje pahorkatine. K najvyšším vrcholom patria Zámčisko (434 m), Veterník (316 m) a Barbajky (305 m). 

Časť tohoto regiónu zaberajú poľnohospodárske plochy, ktoré sa striedajú s rozsiahlymi borovicovými lesmi, [Eolické piesky|viatymi pieskami]] a vodnými plochami. K najdôležitejšim riekam oblasti patrí rieka Myjava, Chvojnica, Rudava a ďalšie.

Záhorská nížina patrí medzi oblasti s veľmi teplým podnebím. Teplota v zimných mesiacoch dosahuje -1 až -3 °C, v letných mesiacoch sa priemerné teploty pohybujú okolo 19 až 20 °C. Počet dní so snehovou pokrývkou je cca 50, počet letných dní býva cca 60 – 70 dní počas letnej sezóny.

## Chránené územia
Záhorská nížina je oblasť s veľmi početným zastúpením chránených vzácnych druhov tak fauny, ako aj flóry. V roku 1988 bolo vybrané územie s rozlohou 275 km² a bolo vyhlásené Chránenou krajinnou oblasťou Záhorie. Okrem tejto chránenej krajinnej oblasti zasahuje do Záhorskej nížiny na severe veľmi malou časťou Chránená krajinná oblasť Biele Karpaty. 

Ďalšie cenné prírodné zaujímavosti sú sústredené do početných maloplošných útvarov – prírodných a národných prírodných rezervácií. Jedna z najstarších, zriadená v roku 1964, je Prírodná rezervácia Bezedné. Rezervácia sa nachádza v neveľkej zníženine medzi zarastajúcimi pieskovými dunami. Je to vlastne jelšový les s malou vodnou plochou, rastúci uprostred borovicových lesov – vzácna ukážka pôvodných spoločenstiev. Svoje hniezdisko tu majú vodné vtáky a rastú tu aj vzácne chránené rastliny. Prírodná rezervácia Bezedné je evidovaná v medzinárodnej sieti chránených území. Za mnohé ďalšie rezervácie môžeme menovať Abrod z roku 1964, Červený rybník vyhlásený v roku 1966, v roku 1981 boli vyhlásené rezervácie Dolný les a Horný les a v roku 1980 Zelienka. K chráneným oblastiam patrí aj Chránený areál Starý rybník a početné prírodné pamiatky. K raritám patrí výskyt bobra vodného v okolí Senice.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Nížiny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické oblasti na Slovensku
Botanická záhrada

[thumb|right|Botanická záhrada na [Curitiba, Brazília]]

**Botanická záhrada** je účelové zariadenie na pestovanie domácich a cudzokrajných rastlín usporiadaných podľa botanického systému alebo geografických celkov. Botanické záhrady zakladali už v staroveku v Indii, Egypte a Číne.

Najstaršou v botanickou záhradou v Európe je botanická záhrada v Padove.

## Botanické záhrady na Slovensku
[thumb|right|Arborétum [Tesárske Mlyňany]]
* Botanická záhrada Univerzity Komenského, Bratislava 
* Botanická záhrada, Banská Štiavnica 
* Botanická záhrada Univerzity P.J. Šafárika Košice 
* Botanická záhrada pri SPU v Nitre, Nitra 
* Botanická Záhrada v Tatranskej Lomnici (najnovšia botanická záhrada - otvorená 7. 5. 2012)
### Arboréta na Slovensku
* Lesnícke arborétum Kysihýbel, Banská Štiavnica
* Arborétum Mlyňany SAV, Tesárske Mlyňany 
* Arborétum Borová hora, Zvolen, miestna časť Borová hora 
* Arborétum Liptovský Hrádok, Liptovský Hrádok 

### Botanické parky
* Botanický park Lednické Rovne, Lednické Rovne 
* Botanický park Turčianska Štiavnička, Turčianska Štiavnička 
* Treťohorný park Považská Bystrica, Považská Bystrica 

### Bývalé botanické záhrady
* Botanická záhrada Pedagogickej fakulty Univerzity Komenského v Trnave, Trnava 

## Pozri aj
* Arborétum

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Prehľad svetových botanických záhrad - www.bgci.org


Kategória:Záhrady
Rajská záhrada

[thumb|280px|''Adam a Eva v Záhrade Eden'', [Lucas Cranach starší, 1530]]
**Rajská záhrada** alebo **raj** (gr. paradeisos, perz. parades, hebr. gan beéden mikkedem) alebo **Záhrada Eden** je podľa Biblie šťastná pravlasť prvej dvojice ľudí, božia záhrada, v ktorej sa Boh podvečer prechádza, o ktorú sa však podelil s človekom (pozri aj: Adam), povereným jej strážením a obrábaním. 

Rozprestierala sa v oblasti, kde pramenili štyri rieky: Píšón, Gíchón, Chidddekela (Tigris) a Perát (Eufrat). V tejto záhrade stál strom života a strom poznania dobra a zla. Človek tu žil v nevinnosti a šťastne, kým pre hriešny pád musel odtiaľto odísť.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Náboženstvo
Kategória:Biblia
Kategória:Kniha Genezis
Kategória:Adam a Eva
Zahraničie

**Zahraničie** je krajina, štát alebo štáty ležiace za hranicami určitého štátu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Geografia
Záhrobie

**Záhrobie** je posmrtný život alebo miesto posmrtného života, ako napr. očistec, peklo, nebo, ostrovy blažených atď.

## Pozri aj
*očistec
*ostrovy blažených
*peklo
*podsvetie
*raj
*smrť

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofický slovník
Základ (filozofia)

**Základ** alebo **fundus** je určenie podstaty predmetu vo vzťahu k jeho zjavnému bytiu, pričom zjavné bytie predmetu vystupuje ako to, čo sa týmto základom kladie; jav, ktorý vystupuje ako nevyhnutná podmienka, predpoklad existencie nejakého iného javu a vysvetľuje ho. Základ je substanciálna príčina. Základ kladie zjavné bytie. Základ je podstata existujúca vo vnútri predmetu. Základ je jednou z určeností.

Podľa G. W. F. Hegela je základ v sebe jestvujúca podstata a podľa Ch. Wolffa je základ čisto formálna možnosť.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Formálny základ

**Formálny základ** je číry substrát, nemenná látka, ktorú treba formovať zvonka; jednoduchý substrát javových foriem, pasívna látka, ktorá sa tvaruje zvonku.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Reálny základ

**Reálny základ** je základ, z ktorého možno (pomocou sprostredkujúcich podmienok) odvodiť všetky vlastnosti a zmeny predmetu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Johnny Ramone

**John Cummings**, známy ako **Johnny Ramone**, (* 8. október 1948, Queens, New York, USA – † 15. september 2004, Los Angeles) bol gitarista punkovej kapely Ramones.

V roku 1983 sa Johnny pobil so Sethom Macklinom z kapely Sub Zero Construction, pred svojim bytom. Johnny bol dokopaný do hlavy a utrpel otras mozgu. Johnny sa uzdravil a ďalší album Ramones sa volal *[[Too Tough to Die]]* (Príliš tuhý/tvrdý na to aby umrel).

Johnny Ramone mal konzervatívne politické názory, čo sa prejavilo napríklad v roku 2002 pri príležitosti uvedenia Ramones do Rock´n´roll Hall of Fame kde vyjadril svoj názor na amerického prezidenta Georgea Busha keď povedal: „God bless President Bush, and God bless America.“ (Boh žehnaj prezidenta Busha a Boh žehnaj Ameriku), prípadne v polovici 80. rokov, keď Ramones vydali singel Bonzo Goes to Bitburg (ako reakciu na návštevu vtedajšieho prezidenta Ronalda Reagana cintorínu v Bitburgu), ale Johnny dosiahol, aby bola pieseň premenovaná na My Brain Is Hanging Upside Down (Bonzo Goes to Bitburg), pretože pôvodný názov podľa neho Reagana uráža. Johnny tiež označil Reagana za svojho najlepšieho prezidenta.

Johnny bol výhradne rytmický gitarista. Hoci nahral niekoľko jednoduchých sólových partov (ako v California Sun, Now I Wanna Sniff Some Glue alebo Time Has Come Today), pravé gitarové sóla nahrávali (bez menovania na obale albumu) Ed Stasium, Tommy Ramone, Walter Lure, Daniel Rey a iní.

15. septembra 2004 umrel v Los Angeles po 5-ročnom boji s rakovinou prostaty.

## Externé odkazy
*Johnny We Hardly Knew Ye

Kategória:Rockoví gitaristi USA
Kategória:Osobnosti z Queens
Kategória:Úmrtia na rakovinu prostaty
Kategória:Ramones
Zadunajsko

náhľad|Pohľad na okolie Balatonu.
**Zadunajsko** (pôvodne lat. *Hungaria Trans-Danubiana* „zadunajské Uhorsko“ či *partes regni Hungariae Ultra-Danubiales* „zadunajské časti Uhorského kráľovstva“; maď. *Dunántúl*; nem. *Transdanubien*) je tradičné označenie územia medzi Dunajom, Alpami, Drávou a Murou. 

Názov Zadunajsko vznikol vo včasnom novoveku, keď pri pohľade z Bratislavy, vtedajšieho hlavného mesta Kráľovského Uhorska, územie ležalo „za Dunajom“. V istých obdobiach sa vzťahoval aj na polooficiálne administratívne jednotky: 
*V roku 1547 bolo Kráľovské Uhorsko rozdelené na dva tzv. hlavné kapitanáty „Preddunajsko“ (dnešné Slovensko) a „Zadunajsko“ (zvyšok vtedajšieho Kráľovského Uhorska, pričom nezahŕňal veľkú časť dnešného západného Maďarska, ktoré bolo súčasťou Osmanskej ríše); toto delenie však bolo po čase zrušené. 
*V 18. storočí zas existoval v Uhorsku tzv. Districtus Trans-Danubianus, čo bolo formálne súhrnné označenie pre 11 konkrétnych uhorských stolíc na území tradičného Zadunajska.
*V 21. storočí je Zadunajsko aj len súhrnné označenie maďarských európskych regiónov Stredné Zadunajsko, Západné Zadunajsko a Južné Zadunajsko, čo približne zodpovedá tradičnému Zadunajsku.

## Zadunajsko v užšom zmysle
Geografický (i etnografický) pojem Zadunajsko (*Dunántúl*) v užšom zmysle je celé územie medzi Dunajom, Alpami, Drávou a Murou okrem (na tomto území ležiacej časti) Malej dunajskej kotliny a spravidla aj okrem (na tomto území ležiacej časti) Veľkej dunajskej kotliny. Zadunajsko (*Dunántúl*) v najužšom zmysle zahŕňa len Zadunajskú pahorkatinu (Dunántúli-dombság) (vrátane Zalajskej pahorkatiny (Zalai-dombvidék)) a prípadne aj priľahlé časti predhoria Álp, čiže nezahŕňa Malú dunajskú kotlinu, Veľkú dunajskú kotlinu ani Zadunajské stredohorie..

## Zdroje

* 

Kategória:Dejiny Uhorska
Základ výpovede

**Základ výpovede** alebo **téma** je časť, ktorá vyjadruje, o čom sa vo výpovedi hovorí.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazyk
Základňa

**Základňa** môže byť:
* všeobecne: to, na čom niečo spočíva, zakladá sa, z čoho niečo vychádza (fyzicky aj prenesene), resp. čo tvorí podstatu; základ niečoho
* účelový významný komplex priestorov, slúžiaci spravidla ako východisko na cesty, lety, výpravy a podobne, napr.:
** vojenská základňa
** odpaľovacia základňa rakiet
** chatová základňa
** turistická základňa
* zdroj, východisko niečoho/činnosti/výroby napr.
** energetická základňa
** palivovo-energetická základňa
** finančná základna
** surovinová základňa
** krmovinová základňa
* súhrn členov tvoriacich podstatu niečoho (napr. čitateľská základňa)
* v marxizme: základný prvok štruktúry spoločensko-ekonomickej formácie, v podstate výrobná sféra, pozri základňa (marxizmus) (alebo pozri základňa a nadstavba)
* v geometrii: 
** základňa rovnoramenného trojuholníka
** základňa lichobežníka
* v geodézii: stabilizovaná a čo najpresnejšie zmeraená dĺžka v teréne, slúžiaca na odvodenie dĺžky ostatných strán základnej trigonometrickej siete uhlovým meraním a výpočtom z tzv. základňovej siete, pozri základňa (geodézia)
* pri elektronických oscilografoch a súradnicových zapisovačoch: skrátene časová základňa (obvod alebo zariadenie dodávajúce elektrické napätie alebo prúd úmerne s rastúcim časom)
* v medicíne: báza, spodina
* dielo Isaaca Asimova (po anglicky Foundation), pozri Základňa (Asimov)
* v informatike zastarano: skrátene „dátová základňa“, teda báza dát 

## Pozri aj
* báza
Materiálno-technická základňa spoločnosti

**Materiálno-technická základňa spoločnosti** je súhrn materiálnych, vecných podmienok výroby (pracovné nástroje a pracovné prostriedky) nevyhnutných pre vznik a vývoj určitej spoločensko-ekonomickej formácie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Materializmus
Základnosť

**Základnosť** môže byť:
*vlastnosť tvoriť súčasť základu, patrenie k základu
*vlastnosť tvoriť základ:
**byť najdôležitejší, hlavný, podstatný
**byť východiskový či prvotný
Asociačný zákon

**Asociačný zákon** je zákon, podľa ktorého pôsobia asociácie; psychologický mechanizmus vzniku, združovania a vybavovania predstáv podľa určitých pravidiel. Pôvodne ich formulovali zástancovia asocianizmu.

## Primárne asociačné zákony
Sem patria najmä:
* zákon podobnosti (predstava A vyvoláva podobnú predstavu B. Napríklad:
obraz - jeho predloha, ihla - špendlík)
* zákon kontrastu (spájajú sa kontrastujúce prvky)
* zákon časovej súvislosti
* zákon priestorovej súvislosti
* zákon dotyku (predstava zážitku A vyvoláva predstavu zážitku B, ktorý
bol v minulosti prežitý spolu s A. Napríklad: predstava mostu a rieky)

## Sekundárne asociačné zákony
*zákon novosti
*zákon živosti
*zákon citovej významnosti

Kategória:Psychológia
Božský zákon

**Božský zákon** je večný, absolútne platný zákon, ktorý ako jediný si nárokuje dosiahnuť vyslovené uznanie neproblematickým spôsobom. Preto už Herakleitos stotožnil božský zákon s logom, ktorému podlieha svet ako celok. Božský zákon je to, čo určuje svet v jeho podstate. Božský zákon svoj nárok na platnosť nemusí zdôvodňovať. Ľudské zákony nadobúdajú svoju záväznú silu od božského zákona a sú - podľa niektorých filozofov (napr. Tomáša Akvinského) - od neho odvodené. Dobrý, spravodlivý zákon je taký zákon, ktorý je napodobením božského zákona. Božský rozum určuje všetku zákonitosť tak v prirode, ako aj v živote ľudského spooločenstva.

Ak prestaneme veriť v Boha ako základ všetkých zákonov, potom sa každý zákon javí iba ako ľudské ustanovenie. Proti predpokladu božského zákona sa postavila Demokritova kritika: Demokritos priradil zákony k ríši mienok a konvencií.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Náboženstvo
Chemický zákon

**Chemický zákon** je zákon, ktorým sa riadia chemické deje.

## Príklady
*Avogadrov zákon
*zákon ekvivalentov
*zákon stálych objemových pomerov
*zákon stálych zlučovacích pomerov

## Externé odkazy

* 

Chemický zákon
Claviov zákon

**Claviov zákon** alebo **prvý Claviov zákon** alebo **consequentia mirabilis** je tautológia výrokovej logiky:
: (\neg A \rightarrow A) \rightarrow A 

Príklad: („nič neexistuje“ \rightarrow  existuje aspoň toto tvrdenie, teda niečo existuje) \rightarrow niečo existuje.

Zákon je pomenovaný podľa Christophera Clavia.

Kategória:Logika
Kategória:Eponymické termíny
Zákon materialistickej dialektiky

**Zákon materialistickej dialektiky** je podľa dialektického materializmu objektívne pôsobiaci univerzálny základný zákon pohybu a vývoja prírody, spoločnosti a ľudského myslenia, a to:
#zákon jednoty a boja protikladov
#zákon prechodu kvantitatívnych zmien v kvalitatívne
#zákon negácie negácie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Marxizmus
Kategória:Dialektika
Zákon dostatočného dôvodu

**Zákon dostatočného dôvodu** je logický zákon, podľa ktorého sa výrok pokladá za pravdivý iba ak preň možno
sformulovať dostatočné zdôvodnenie. Po prvý raz ho sformuloval Leibniz, hoci
ho už predtým predpokladali mnohé logické systémy (napr. Leukippov a Aristotelov).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logické zákony
Zákon Dunsa Scota

**Zákon Dunsa Scota** je tautológia výrokovej logiky: (p /\ non-p) ⇒ q .

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Kategória:Eponymické termíny
Ekonomický zákon

**Ekonomický zákon** je vedecký zákon, ktorý je manifestáciou všeobecných, podstatných,
nevyhnutných, relatívne stálych a opakujúcich sa súvislostí medzi ekonomickými javmi a procesmi. Termínom *ekonomický zákon* sa označuje aj to, čo sa v uvedenom vedeckom zákone manifestuje. Medzi oboma entitami treba rozlišovať: raz ide o významový útvar existujúci iba potiaľ, pokiaľ
existuje aspoň jediné ľudské vedomie, raz ide zasa o to, výsledkom poznania čoho uvedený významový útvar je.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Podniková ekonomika
Všeobecný ekonomický zákon

**Všeobecný ekonomický zákon** je (v marxizme) ekonomický zákon, ktorý je manifestáciou najvšeobecnejšej súvislosti medzi ekonomickými procesmi vo vedomí, ich najzákladnejšej podstaty, určitých celkom základných tendencií vo vývoji ekonomických procesov. Medzi všeobecné
ekonomické zákony patrí napr. zákon ekonómie času, zákon hodnoty a i.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Marxizmus
Zákon hodnoty

**Zákon hodnoty** je (v marxizme) ekonomický zákon spoločný všetkým spoločensko-ekonomickým formáciám s tovarovou výrobou, podľa ktorého sa výroba a výmena tovarov uskutočňuje na základe množstva spoločensky nutnej práce vynaloženej na ich výrobu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Marxizmus
Imanentný zákon

**Imanentný zákon** je nevyhnutný vzťah medzi podstatou predmetu a určitou podstatotvornou substanciou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Zákon jedného argumentu

**Zákon jedného argumentu** je zákon výrokovej logiky, ako

p -&gt; p

p v ~p

~(p &#38; ~p)

~~p đ p   đ - Alt 240

~(p đ ~p)

(p v p) đ p

(p &#38; p) đ p

(p -&gt; ~p) -&gt; p.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Zákon jednoty a boja protikladov

**Zákon jednoty a boja protikladov** je základný zákon materialistickej dialektiky: niet protikladov bez jednoty, ani jednoty bez protikladov.

Každá jedna vec je jednotou protikladnosti a protirečenosti. Existencia protikladov (vnútorných protirečení) je hybnou silou, dynamikou vývoja. Každá jedna vec má svoj protiklad v inej veci. V každej veci je ukryté, uložené jej protirečenie. Protiklad sa týka vonkajšieho pôsobenia dvoch vecí a protirečenie vystupuje ako vnútorná hybná sila.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dialektika
Gravitačný zákon

náhľad|Newtonov gravitačný zákon
**Gravitačný zákon** alebo **Newtonov gravitačný zákon** znie: Dve ľubovoľné častice (hmotné body) sa vo vesmíre navzájom priťahujú dvoma rovnako veľkými silami opačného smeru pôsobiacimi pozdĺž ich spojnice, pričom tieto sily sú priamo úmerné súčinu hmotností týchto častíc a nepriamo úmerné druhej mocnine vzdialenosti týchto častíc.

Matematicky teda platí, že dva hmotné body o hmotnostiach *m*1 a *m*2 vo vzájomnej vzdialenosti *r* sa navzájom priťahujú gravitačnou silou *F* (respektíve dvoma opačnými silami F1 a F2), ktorej veľkosť je:

:F1 = F2 = F =G
\frac{m_1 m_2}{r^2}

G (označované aj ako *&kappa;*) sa nazýva gravitačná konštanta.

Ak nejde o častice, ale o telesá, výsledná gravitačná sila je vektorovým súčtom síl pôsobiacich na jednotlivé častice, z ktorých sa teleso skladá.

Gravitačný zákon platí globálne, v celom známom vesmíre.

Ďalšie podrobnosti pozri v článku gravitácia.

## Zdroj
* 

Kategória:Gravitácia
Kategória:Fyzikálne zákony
Zákon kontinuity

**Zákon kontinuity** je zákon súvislosti – Leibnizova zásada, podľa ktorej sa nič neodohráva naraz, že príroda nikdy nerobí skoky.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Zákon kontrapozície

**Zákon kontrapozície** je logický zákon, podľa ktorého ak z určitého súdu A vyplýva súd B, potom z negácie súdu B vyplýva negáciu súdu A.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logické zákony
Logický zákon

**Logický zákon**  alebo **zákon správneho myslenia** je zákon ľudského myslenia, napr. zákon totožnosti.

## Príklady

*zákon dostatočného dôvodu
*zákon kontrapozície
*zákon formálnej logiky
*zákon protirečenia
*zákon totožnosti
*Zákon vylúčenia tretieho

## Pozri aj

*absurdita
*logická pravdivosť

## Externé odkazy
*
Zákon formálnej logiky

**Zákon formálnej logiky** je logický zákon a špecifický odraz všeobecného zákona bytia a poznania v podmienkach jazyka. Ide najmä o je zákony výrokovej logiky, zákony predikátovej logiky a zákony triedovej logiky.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logické zákony
Zákon výrokovej logiky

**Zákon výrokovej logiky** je zákon formálnej logiky.

## Napríklad

*zákon jedného argumentu
*zákon komutatívnosti
*zákon asociatívnosti
*zákon distributívnosti
*zákon tranzitívnosti
*zákon transpozície implikácie
*zákon o nahradzovaní funktoru
*zákon o zápore zložených výrokov
*zákon rozšírenia (expanzie)

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logické zákony
Zákon ekonómie času

**Zákon ekonómie času** alebo **zákon úspory času** alebo **zákon hospodárnosti** je (v marxizme) všeobecný ekonomický zákon, podľa ktorého je nevyhnutné dosahovať maximum výsledku pri minime nákladov spoločenskej práce, ak sa má spoločnosť priaznivo vyvíjať, t. j. čo najúspornejšie využívať všetky potenciálne výrobné sily spoločnosti v súlade so zásadou racionálneho hospodárenia; všetky úspory v spoločenskej výrobe, t. j. úspory zhmotnenej a živej práce možno previesť na úsporu pracovného času.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Marxizmus
Matematický zákon

**Matematický zákon** je všeobecne platný princíp v matematike.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Zákon miery

**Zákon miery** sa týka skutočnosti, že každý jav sa vo svojom jestvovaní vyznačuje určitými hranicami. Bez hraníc by jav nebol tým, čím má byť. Keby jav prekročil túto hranicu, teda vytýčenú mieru, poprel by sám seba, stal by sa niečím iným, alebo by celkom zanikol. Všetko má svoju mieru, prírodné aj spoločenské javy. Mieru majú aj naše možnosti dosiahnuť isté ciele, mieru majú i medziľudské vzťahy. Každý vek má svoje naplnenie. Miera je chvejúca sa os, ktorá dostredivo púta a cibrí všetky možnosti v prospech celku existujúceho do chvíle, kým jeho čas nevyprší.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Mravný zákon

**Mravný zákon** je zákon, ktorý prikazuje mravné dobro a zakazuje zlo. Slobodné, a preto
zodpovedné rozhodnutie proti nemu je vina.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etika
Zákon myslenia

**Zákon myslenia** je objektívna, nevyhnutná a tým podstatná súvislosť medzi prvkami, stavmi, procesmi atď. myslenia.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Myslenie
Zákon negácie negácie

**Zákon negácie negácie** je jeden zo základných zákonov materialistickej dialektiky, podľa ktorého vývoj prebieha ako neustála negácia existujúcich kvalít, a to tým spôsobom, že určitá negovaná kvalita je znovu negovaná a vývoj tak takmer opakuje podstatné stránky pôvodnej kvality na vyššej úrovni.

Predstavuje výraz opakovateľnosti v procese vývoja. Každá jedna vec, jav, proces obsahuje v sebe moment svojho vzniku, zániku a zároveň vytvára predpoklad pre vznik novej veci na kvalitatívne vyššej úrovni. Mechanizmus tohto zákona má podobu špirály t. j. východiskový bod, negácia východiska a negácia negácie (vznik, zánik, vznik nového). Nekonečné vznikanie novej jedných kvalitatívnych vzťahov a zánik iných vystupuje ako negácia starého novým, ako riešenie jedných protirečení a vznik druhých. Tento fakt pramení z protirečivosti predmetov a vecí. Negácia je teda moment kontinuity a súvislosti vývoja. Negácia starého je súčasne potvrdením nového prechodom k vyššej fáze vývoja. Nové tým, že vystupuje namiesto starého, zachovávajúc v ňom ale cenné, pozitívne, vystupuje ako kvalitatívne vyšší útvar. (nemusia to byť čisto len osobné kvality, ale aj zmena spoločnosti, kultúry atď.).

Konkrétne formy zdanlivého návratu k starému sú v procese zákona negácie negácie veľmi rôznorodé. Jedným z prejavov je biogenetický zákon, podľa ktorého organizmus počas svojho zárodočného vývoja reprodukoval v skrátenej forme cestu k vývoju druhu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dialektika
Zákon prechodu kvantitatívnych zmien v kvalitatívne

**Zákon prechodu kvantitatívnych zmien v kvalitatívne** je jeden zo základných zákonov materialistickej dialektiky, podľa ktorého kvantitatívne zmeny v určitej kvalite vedú pri prekročení jej miery k prechodu tejto kvality do inej prostredníctvom skoku.

Kvalita je vnútorná určenosť vecí a javov, organická jednota vlastností, znakov a zvláštností, ktorý daný jav odlišujú od iných. Kvalita je celostný, relatívne stály súhrn znakov, ktoré určujú vlastnosti resp. špecifikujú daný predmet. Neexistujú kvality ale len veci s kvalitami.

## Kvalita a vlastnosť
Vlastnosť je len jedna zo stránok daného predmetu resp. len čiastočná charakteristika. Kvantita je určenosť predmetov a javov, ktoré vyjadrujú počet vlastností, ktoré im prislúchajú. Kvantita a kvalita sú medzi sebou dialekticky späté. Narastaním množstva kvantitatívnych ukazovateľov príde k bodu, keď vec zmení svoju kvalitu. Táto zmena kvality sa môže diať dvomi spôsobmi a to buď evolučne (pozvoľne) alebo revolučne (skokom) - zákon večnej zmeny. Hneď ako vec zmení svoju kvalitu, táto kvalita sa stáva kvantitou v prospech vyššej kvality.

*Príklad:*
* zrážková činnosť: rozhorúčená zem - zo zeme sa vyparuje voda - stúpa a akumuluje sa - keď sa v oblaku kondenzuje začne pršať

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dialektika
Prírodný zákon

**Prírodný zákon** je objektívna, nevyhnutná, všeobecná a tým podstatná súvislosť medzi vecami, stavmi vecí, procesmi atď. prírody.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Prírodné vedy
Zákon protirečenia

**Zákon protirečenia** je logický zákon, podľa ktorého dva navzájom sa popierajúce výroky nemôžu byť
súčasne pravdivé.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logické zákony
Zákon reflexivity implikácie

**Zákon reflexivity implikácie** je tautológia výrokovej logiky (p -&gt; p).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Zákon sporu

**Zákon sporu** je tautológia výrokovej logiky: non-(p ∧ non-p).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Zákon štátu

**Zákon štátu** je normatívny akt ústavou povolaného orgánu štátnej moci, napr. parlamentu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Právo
Zákon algebrickej štruktúry

**Zákon algebrickej štruktúry** (staršie *zákon algebraickej štruktúry*) je axióma algebrickej štruktúry - podmienka pre operácie tvoriaca vlastnosť, podľa ktorej sa triedia algebrické štruktúry, napr. asociatívny zákon.

## Zdroj
Šalát, T. a kol: *[[Malá encyklopédia matematiky]]*. Bratislava, Obzor 1967. 692 s.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Algebra
Zákon súladu výrobných vzťahov s charakterom výrobných síl

**Zákon súladu výrobných vzťahov s charakterom výrobných síl** je zákon, podľa ktorého platí, že ak výrobné vzťahy zodpovedajú výrobným silám, stimulujú ich pokrok, ak sa však dostanú s výrobnými silami do protirečenia, brzdia ich alebo vedú k ich rozvratu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Výroba
Zákon totožnosti

**Zákon totožnosti** alebo **zásada totožnosti** je logický zákon, podľa ktorého pri usudzovaní treba každý zmysluplný výraz (pojem, súd) používať v tom istom význame.

## Pozri aj
*totožnosť
*logický zákon

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logické zákony
Zákon troch štádií

**Zákon troch štádií** je zákon od Augusta Comta, podľa ktorého ľudský duch, resp. ľudské poznanie prechádza vo svojom vývine tromi štádiami - *teologickým, metafyzickým a pozitívnym.*

:1. V teologickom stave človek pri výklade fenoménov siaha po predstave mocných božských postáv - napr. blesky vrhá Zeus. Tento spôsob výkladu predpokladá stále zázraky (pretože sa opiera o ľubovôľu bohov) a taktiež prechádza troma etapami: fázou animizmu, polyteizmu a monoteizmu.

:2. V metafyzickom štádiu človek vysvetľuje javy predstavou pôsobenia abstraktných síl, ktorými sa vyznačuje príroda (ktorá má napr. strach z prázdna - *horror vacui*), alebo slovnými konštruktami, ako „uspávajúca sila ópia“. Metafyzické štádium zaznamenáva oproti predchádzajúcemu štádiu zjavný pokrok, pretože vysvetlenie sa už neopiera o predstavu ľubovoľného zásahu, ale ráta s istou pravidelnosťou javov.

:3. Posledným štádiom je pozitívny stav ducha, kedy sa človek zbavuje tak zázrakov, ako aj verbalizmu. Otázku „Prečo?“, ktorá nútila hľadať „prvé“ a „posledné“ (cieľové) príčiny, nahradila otázka „Ako?“, ktorá dovoľuje konštatovať vzťahy a stanovovať tak zákony. To je obrovský pokrok, pretože sa namiesto fantázií pokúšame dosiahnuť objektívnu pravdu prostredníctvom dôkazov, opierajúcich sa o pozorovanie a experiment.

Tieto tri etapy zodpovedajú detstvu, mladosti a dospelosti ľudstva a objavujú sa aj v živote každého jednotlivca, ktorý svojim vývojom opakuje vývoj ľudstva a rozpamätáva sa, že bol v detstve teológom, v mladosti metafyzikom a v zrelom veku pozitivistom.

Keďže pozitívny vek je konečným stupňom intelektuálneho vývinu, zákon troch štádií hovorí aj to, že vedu ako spôsob chápania už nemožno prekročiť; zákon troch štádií teda podporuje aj scientizmus.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Kategória:Pozitivizmus
Kategória:Metafyzika
Vedecký zákon

**Vedecký zákon** je významový útvar, v ktorom sa manifestuje podstatná, nevyhnutná, opakujúca sa súvislosť. Vedecký zákon je produktom vedeckého osvojovania si sveta človekom (na rozdiel od zákona, ktorý je vo všeobecnosti výsledkom poznania ako takého). 

Podľa F. Nietzscheho je vedecký zákon užitočnou fikciou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Kategória:Filozofické pojmy
Zákon vylúčenia tretieho

**Zákon vylúčenia tretieho** (lat. exclusi tertii principium) je logický zákon, podľa ktorého z dvoch výrokov, a to takých, že v jednom sa
popiera to, čo sa tvrdí v druhom, je jeden určite pravdivý. Po prvý raz ho sformuloval Aristoteles.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logické zákony
Zákon zachovania hybnosti

**Zákon zachovania hybnosti** je fyzikálny zákon, ktorý vraví, že ak je výslednica F vonkajších síl nulová, je hybnosť p sústavy hmotných bodov konštantná.

p = m.v = konšt.

p - hybnosť;
m - hmotnosť;
v - rýchlosť

## Pozri aj
* Zákon zachovania energie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dynamika
Kategória:Fyzikálne zákony
Zákonitosť

**Zákonitosť** je sústava zákonov, ktoré sa vzájomne podmieňujú, rozličným spôsobom preplietajú, modifikujú a vystupujú ako jednotný celok.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Terminológia
Fyzikálna zákonitosť

**Fyzikálna zákonitosť** sú objektívne existujúce vzťahy medzi vlastnosťami určitej oblasti fyzikálnych javov.

## Zdroj
* 

Kategória:Fyzikálne zákony
Ekonomická zákonitosť

**Ekonomická zákonitosť** je sústava zákonov, ktorými sa riadi hospodárstvo.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Podniková ekonomika
Matematická zákonitosť

**Matematická zákonitosť** platí absolútne a bez výnimky pre všetky prípady, ktoré opisuje. Napríklad
tvrdenie súčet dvoch párnych čísel je párne číslo platí pre každé dve párne čísla a má teda nekonečne veľa konkretizácií. Presahuje tak hranice zmyslového poznania, lebo počet vnemov je iba konečný. Konečným ostáva, aj keď k nemu pridáme vnemy všetkých ľudí, ktorí kedy žili. Preto je tvrdenie zmyslami neoveriteľné a jeho dôkaz musí nutne byť 'nadzmyslový'. Metóda takého dôkazu je nerozlučne spojená so vznikom matematiky.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Štatistická zákonitosť

**Štatistická zákonitosť** je forma prejavu zákonitej súvislosti medzi predchádzajúcim a nasledujúcim stavom systému, forma kauzálneho vzťahu, pri ktorom daný stav systému určuje
všetky jeho nasledujúce vzťahy nie jednoznačne, ale iba s určitou pravdepodobnosťou, ktorá je objektivnou mierou možnosti realizácie tendencií zmeny, obsiahnutých v minulých stavoch. Štatistická zákonitosť pôsobí vo všetkých neautonómnych systémoch, ktoré závisia od stále sa meniacich vonkajších podmienok a obsahujú veľmi veľké množstvo prvkov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Pravdepodobnosť
Morganove zákony

**Morganove zákony** sú pravidlá usporiadania génov v chromozómoch, odvodené zo zákonitostí o
dedičnosti znakov podmienených génmi vo väzbe. Názov majú podľa Morgana.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Gény
De Morganove zákony

**De Morganove zákony** alebo **De Morganove pravidlá** sú zákony vyjadrujúce vo výrokovej logike vzťah medzi konjunkciou a disjunkciou a v predikátovej logike vzťah medzi generálnymi a existenčnými vetami.

De Morganove Zákony sú nasledujúce dva:

¬(j ∧ y) ≡ (¬ j v ¬ y),

¬(j v y) ≡ (¬ j ∧ ¬ y),

pričom j a y sú formuly výrokového počtu, ∧ je konjunkcia a v je disjunkcia.

Pokiaľ ide o množiny, tak sa de Morganove pravidlá interpretujú takto:

(A U B)´ = ( A´ ∩ B´ ),

(A ∩ B)´ = ( A´ U B´ ),

pričom A a B sú množiny, U je zjednotenie a ∩ je prienik množín.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Kategória:Eponymické termíny v matematike