open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trhová rovnováha

**Trhová rovnováha** (, E) je stav, kedy sa dopyt (spravidla agregátny) rovná ponuke (spravidla agregátnej). Inými slovami je to stav, keď dobrovoľne ponúkané množstvo tovaru sa rovná dobrovoľne dopytovanému množstvu. 

Cena pri trhovej rovnováhe sa nazýva *rovnovážna cena*, množstvo pri trhovej rovnováhe sa nazýva *rovnovážne množstvo*. Podstatná je rovnovážna cena, pretože samozrejme kupujúci a predávajúci (spravidla) vzájomne nezľaďujú svoje úmysly cez diskusie o množstve výroby, ale cez vzájomnú (ne-)akceptáciu cien. Rovnovážna cena je teda cena, pri ktorej sa ponúkané (spravidla agregátne) množstvo tovaru rovná požadovanému (spravidla agregátnemu) množstvu tovaru. Nevzniká teda ani nedostatok, ani prebytok – preto hovoríme, že vzniká rovnováha.

V teoreticky ideálnom (a prakticky veľmi zriedkavom) prípade, že by vládla trhová rovnováha, by sa trhová cena (= cena, ktorá je výsledkom skutočne daného vzťahu dopytu a ponuky) rovnala rovnovážnej cene. 

V skutočnosti sa však dopyt a ponuka nerovnajú (sú v nerovnováhe) a hoci majú vždy prirodzenú tendenciu dostať sa do rovnováhy, rovnováha je výnimočná a krátkodobá. Neustále sa spravidla odohráva nasledujúca „hra“ vyplývajúca z tzv. Zákona klesajúceho dopytu a rastúcej ponuky: Čím je cena na trhu vyššia, tým viac výrobcov prichádza na trh a chce svoj tovar predať (čiže rastie ponuka). Dopyt však v tomto prípade klesá, lebo kupujúci nemá záujem kupovať tovar za vysoké ceny. Keď je cena tovaru nízka, klesá aj ponuka tovaru, dopyt po tovare stúpa.

Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Obchod
Cena (ekonómia)

**Cena** je výmenná hodnota (v trhovej ekonomike je skoro vždy vyjadrená peňažných jednotkách) dohodnutá pri kúpe a predaji tovaru medzi kupujúcim a predávajúcim. Všeobecnejšie povedané je to suma, ktorej sa niekto musí vzdať, aby mohol získať nejaký statok alebo službu.

## Delenia

Delenie 1:
* voľná cena
* limitná cena
* pevná cena

Delenia 2:
* absolútna cena: cena vyjadrená množstvom peňažných cien
* relatívna cena: cena vyjadrená množstvom jednotiek nejakého (iného) statku alebo služby (napr. cena 1 stola = 2 stoličky)

Delenie 3:
* nominálna cena (bežná cena): cena zistená na danom mieste a v danom okamihu
* stála cena: bežná cena prepočítaná vo vzťahu k určitému východiskovému časovému bodu (t. j. očistená o infláciu; cieľom je možnosť porovnávať ceny tovarov v priebehu času)
* reálna cena: bežná cena pripadajúca na jednu jednotku nejakého statku, služby alebo príjmu, ktorá sa použije ako kritérium

Delenie 4:
* konkurenčná cena
* oligopolná cena
* monopolná cena

Delenie 5:
* vnútropodniková cena
* maloobchodná cena
* veľkoobchodná cena
* dovozná cena
* vývozná cena

## Pozri aj
* trhová cena
* rovnovážna cena
* dampingová cena
* výrobná cena
* kúpna cena
* nákupná cena
* obstarávacia cena
* cena obstarania
* zostatková cena
* svetová cena
* zmluvná cena

## Iné projekty

Kategória:Ceny
1851

## Udalosti
* schôdza predstaviteľov Bernolákovcov a Štúrovcov v Bratislavedohodli sa na jednotnej podobe spisovnej slovenčiny

## Narodenia
* 14. január – Rainer Ludwig Claisen, nemecký chemik († 1930)
* 12. február – Eugen von Böhm-Bawerk, rakúsky ekonóm († 1914)
* 5. marec – Václav Brožík, český akademický maliar († 1901)
* 20. apríl – Eduardo Acevedo Díaz, uruguajský spisovateľ († 1924)
* 17. máj – Adolf von Harnack, nemecký liberálny teológ († 1930)
* 5. jún – Karol Henrich Fuchs, slovenský matematik, fyzik a geodet († 1916)
* 14. august – Doc Holliday, americký zubár, hazardný hráč a pištoľník († 1887)
* 23. august – Alois Jirásek, český spisovateľ  († 1930)
* 6. november – Charles Dow, americký novinár († 1902)
* 18. december – Samuel Roth, slovenský prírodovedec a pedagóg († 1889)

## Úmrtia
* 13. január – Karol Štúr, slovenský básnik, kňaz a učiteľ (* 1811)
* 1. február – Mary Shelleyová, anglická spisovateľka, autorka Frankensteina (* 1797)
* 15. február – Anton Adalbert Bresztyenszky, maďarský matematik a autor učebníc (* 1786)
* 18. február – Carl Gustav Jacob Jacobi, nemecký (pruský) matematik židovského pôvodu (* 1804)
* 15. júl – Juan Felipe Ibarra, argentínsky politik (* 1787)
* 11. august – Lorenz Oken, lekár a prírodovedec (* 1779)
* 14. september – James Fenimore Cooper, americký spisovateľ (* 1789)


1851
1779

## Udalosti
* 13. máj – bol podpísaný tešínsky mier, ktorý ukončil vojnu o bavorské dedičstvo

## Narodenia
* 1. august – Lorenz Oken, lekár a prírodovedec († 1851)
* 1. august – Francis Scott Key, americký básnik († 1843)
* 7. august – Carl Ritter, nemecký geograf († 1859)
* 20. august – Jöns Jakob Berzelius, švédsky chemik († 1848)

## Úmrtia
* 14. február – James Cook, britský objaviteľ a výskumník (* 1728)
* 6. apríl – Tommaso Traetta, taliansky skladateľ (* 1727)
* 3. máj – John Winthrop, americký astronóm (* 1714)
* 13. november – Thomas Chippendale, britský výrobca nábytku (* 1718)
* 1. december – Johann Lucas Kracker, rakúsky freskár a maliar (* 1719)


1779
1853

## Narodenia
* 28. január – José Martí, básnik, revolucionár a najväčší kubánsky hrdina († 1895)
* 28. január – Vladimír Sergejevič Solovjov, ruský filozof, teológ, mystik, publicista a básnik († 1900)
* 5. marec - Ema Goldpergerová, slovenská národná buditeľka, etnografka a muzeologička († 1917)
* 30. marec – Vincent van Gogh, holandský maliar († 1890)
* 17. júl – Alexius Meinong, rakúsky filozof († 1920)
* 18. júl – Hendrik Antoon Lorentz, holandský fyzik a matematik, nositeľ Nobelovej ceny za fyziku († 1928)
* 24. júl – Henri Alexandre Deslandres, francúzsky astrofyzik († 1948)
* 2. august – Harrington Emerson, americký priemyselník († 1931)
* 2. september – Wilhelm F. Ostwald, nemecký fyzikálny chemik a filozof († 1932)
* 16. september – Albrecht Kossel, nemecký lekár, nositeľ Nobelovej ceny  († 1927)
* 25. november – Jozef Škultéty, slovenský literárny kritik a historik († 1948)

## Úmrtia
* 4. marec – Christian Leopold von Buch, nemecký astronóm, geológ a paleontológ (* 1774)
* 8. marec – Edward John Dent, britský hodinár (* 1790)
* 17. marec – Christian Johann Doppler, rakúsky fyzik (* 1803)
* 22. júl – Christoffer Wilhelm Eckersberg, dánsky maliar (* 1783)
* 2. október – François Jean Dominique Arago, francúzsky matematik, fyzik, astronóm a politik (* 1786)


1853
Zákon klesajúceho dopytu a rastúcej ponuky

**Zákon klesajúceho dopytu a rastúcej ponuky** je ekonomický zákon, podľa ktorého s rastúcou cenou - za inak nezmenených podmienok - klesá dopytované množstvo a rastie ponúkané množstvo statku, alebo inými slovami, že funkcia dopytu je klesajúca a funkcia ponuky je rastúca.

Čím je cena na trhu vyššia, tým viac výrobcov prichádza na trh a chce svoj tovar predať (čiže rastie ponúkané množstvo). Dopytované množstvo však v tomto prípade klesá, lebo kupujúci nemá záujem kupovať rovnako veľké množstvo tovaru, ak sa cena zvýši. Keď je cena tovaru nízka, klesá aj ponúkané množstvo tovaru, dopytované množstvo stúpa.

Je potrebné rozlišovať medzi pojmami dopytované množstvo (jeho zmena sa na krivke dopytu prejavuje posunom po krivke) a dopyt (jeho zmena sa prejavuje posunom krivky dopytu). Dopytované množstvo závisí od ceny daného statku. Dopyt vyjadruje vzťah medzi cenou statku a dopytovaným množstvom. Analogicky je potrebné rozlišovať medzi pojmami ponúkané množstvo a ponuka.

V ekonomickej teórii sa uvádza viacero prípadov, u ktorých tento zákon zdanlivo neplatí, napr. sa niektoré tovary kupujú len vtedy, ak majú vysokú cenu, pretože inak sa ľudia nazdávajú, že sú bezcenné (spravidla luxusné tovary a pod.). V tomto prípade však nie je dodržaná podmienka "za inak nezmenených podmienok" (ceteris paribus), keďže kupujúci subjektívne hodnotí daný tovar rôzne pri rôznej cene (pri vysokej cene tovar považuje za luxusný, pri nízkej za "obyčajný", ako keby šlo o dva odlišné výrobky).

Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Obchod
Práca (ekonómia)

**Práca** v ekonómii je jeden z výrobných faktorov. Je definovaná ako cieľavedomá ľudská činnosť ľudí, zameraná na tvorbu statkov a služieb, ktoré uspokojujú ľudské potreby. Jedným z najdôležitejších charakteristík práce je produktivita práce.

Prácu duševnú ako aj fyzickú vynakladajú ľudia – pracovné sily v procese výroby. Je predmetom kúpy a predaja, ktoré sa realizujú na trhu práce. Práca sa oceňuje mzdou.

Ľudská činnosť, kvalita a množstvo práce sú oplyvnené fyzickými a duševnými schopnosťami človeka. Ide o ľudský kapitál, ktorý má dve obdobia: 
* teoretické – vzdelávanie
* praktické.


Kategória:Výrobné faktory
Trh práce

**Trh práce** je (teoretický) trh, na ktorom sa obchoduje s výrobným faktorom práca.

Pôsobia na neho rovnaké zákonitosti ako na iných trhoch. Dopyt po práci určujú firmy, podniky a iní výrobcovia. Závisí od ostatných výrobných faktorov, najmä od veľkosti kapitálu a použitej technológie. Dopyt po práci je odvodeným dopytom, to znamená, že závisí od dopytu po výsledkoch tejto práce. Ponuka práce teda predstavuje počet práceschopného obyvateľstva, ktoré tvoria všetci ľudia, ktorí aktívne pracujú, ale aj nezamestnaní. Keď sú sociálne príjmy štátu vyššie alebo rovné k príjmom z práce docháchza k deformácii trhu práce, motivácia ľudí hľadať si prácu klesá.

Vzťah dopytu a ponuky a ich dopad na cenu práce je takýto:
* Ponuka > Dopyt – cena práce klesá
* Ponuka < Dopyt – cena práce stúpa
* Ponuka = Dopyt – relatívne stála

Trh práce sa riadi zákonmi, pôsobiacimi i na ostatných trhoch, ale je aj výrazne ovplyvňovaný mnohými vonkajšími zásahmi, a to zo strany štátu alebo zo strany odborov. Prácu vykonávajú ľudia, sú nositeľmi schopnosti pracovať. Práca je cieľavedomá činnosť vynakladaná pri tvorbe statkov a služieb. Dopyt po práci je určovaný zo strany firmy, závisí od veľkostí a možností, podstatná je i technologická vyspelosť firmy, pri dokonalejšej technológii bude dopyt po práci nižší, ale náročnejší na stupeň kvalifikácie a naopak.  
Ide o odvodený dopyt, závisí od dopytu po výsledku – statkoch.  Ak sa zvýši dopyt po výrobkoch firmy, zvýši sa aj dopyt po práci firmy. Dopyt po práci vyjadruje krivka dopytu.

Ponuka práce závisí od ochoty ľudí pracovať za určitú mzdu. Ponuka práce, keď je obmedzené prisťahovalectvo závisí od populácie a jej ochoty rozdeliť si čas na pracovný a voľný. Ponuka potom predstavuje počet práceschopného obyvateľstva.

Dopyt po práci závisí od:
*veľkosť populácie
*priemerný počet hodín odpracovaných pracovníkmi za rok
*veľkosť práceschopného a ochotného obyvateľstva
*kvalita a kvantita odvedenej práce.

## Porovnaj
Pracovný trh

Kategória:Práca
Kategória:Makroekonómia
Trh pôdy

**Trh pôdy** je (teoretický) trh, na ktorom sa obchoduje s výrobným faktorom pôda.

Dopyt po pôde je odvodeným dopytom. Zmena dopytu po pôde nevyvolá v príslušnom období zmenu ponuky pôdy, ale zmenu v cene.

Ponuku pôdy výrazne ovplyvňujú osobnosti tohto výrobného faktora: je darom prírody, jej množstvo je obmedzené, nemožno ho reprodukovať. Ponuka na trhu pôdy  má monopol. Ponuka pôdy na trhu je nepružná. Cena pôdy sa odvodzuje od ceny vyrábanej produkcie, a nie naopak. Pôdu môžeme prenajímať za rentu alebo predávať.

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Pôda
Pozemková renta

**Pozemková renta** je buď všeobecne výnos z výrobného faktora pôda a prírodné zdroje, alebo druh diferenčnej renty týkajúci sa výrobného faktora pôda.

Cena pôdy pri jej prenájme je poplatok za používanie pôdy, ktorý platí prenajímateľ pôdy jej vlastníkovi. Výška renty je pevne stanovená na celé obdobie, na ktoré sa pôda prenajíma. Výška renty závisí od vzťahu ponuky pôdy a dopytu po nej.

Renta je hraničný (marginálny) produkt pôdy. Za prenájom pôdy sa platí pozemkovou rentou. Rozlišujeme výrazy nájomné a renta, pretože nájomné sa platí pri statkoch vyrobených ľuďmi.

Dopyt po pôde je odvodeným dopytom, ako sa bude vyvíjať dopyt po poľnohospodárskych produktoch, tak sa bude vyvíjať i dopyt po poľnohospodárskej pôde.

Hraničný produkt pôdy *cena produkcie = cena pôdy = renta

Ponuka pôdy. Na zmenu ceny nemôže reagovať ponuka zmenou množstva – jej cena je neelastická. Môže reagovať len zmenou ceny pozemkovej renty.

Kategória:Makroekonómia
Kapitál (výrobný faktor)

**Kapitál** je označenie jedného z výrobných faktorov v klasickom chápaní. Tvoria ho všeobecné statky.

Na rozdiel od práce a pôdy sa spravidla považuje za len odvodený výrobný faktor, lebo je výsledkom výrobnej činnosti. Počas svojho fungovania sa postupne opotrebúva, amortizuje. Môže byť hmotný, nehmotný. 

Niektoré pojmy:
* peňažný: Úspory uložené v bankách alebo požičané dlžníkovi, ktoré prinášajú majiteľovi zisk. Peňažný kapitál je potenciálnym kapitálom, ktorý sa premení na reálny vtedy, ak sa požičiava. 
* výrobný (fyzický, produktívny)
* fiktívny(portfóliový) : kapitál v podobe cenných papierov (akcie, obligácie=dlhopisy)
* obežný (variabilný) - opak fixného
* fixný (konštatný) - opak obežného

Kapitál, sa z hľadiska vzniku javí ako úspory premenené na investície.

Požičaním kapitálu vznikne úverový vzťah. Za vypožičanie úveru sa platí úrok. Úrok je dôchodok plynúci z kapitálu. Úrok je teda cena kapitálu. Úrok je daný úrokovou mierou a veľkosťou kapitálu.

## Iné projekty

Kategória:Výrobné faktory
Trh kapitálu

**Trh kapitálu** (teoretický)trh, na ktorom sa obchoduje s výrobným faktorom kapitál.

Dopyt po kapitále je odvodeným dopytom a závisí od dopytu po tých tovaroch, ktoré daný kapitál v konečnom dôsledku vyrába. Dopyt po kapitále teda závisí od produktivity kapitálu a od úrokovej miery. Ak je produktivita kapitálu vyššia ako trhová úroková miera, bude sa dopyt po kapitále zvyšovať. Ak je produktivita kapitálu nižšia ako trhová úroková miera, neoplatí sa kapitál investovať. V tom prípade je výhodnejšie uložiť peniaze do banky a poberať úrok.

Pri tvorbe ponuky kapitálu majú rozhodujúcu úlohu úspory, a tie závisia od výšky vytvoreného dôchodku. Proces, v ktorom sa pomocou investícií vytvárajú nové kapitálové statky, nazývame akumuláciou kapitálu (kapitálových statkov). Reálna akumulácia kapitálu predstavuje čisté investície, ktoré sú predpokladom rozširovania výroby.

## Porovnaj
Kapitálový trh ako súčasť finančného trhu.

Kategória:Makroekonómia
Úrok

**Úrok** je príjem (dôchodok) plynúci z kapitálu, je základnou formou výnosu z kapitálu. Je to cena za získanie peňazí niekoho druhého, túto sumu musí zaplatiť dlžník veriteľovi. Vypočítanie úrokov z istiny podľa určitej úrokovej miery sa nazýva **úrokovanie** alebo **úročenie**.

V trhovej ekonomike je úrok jedným z nástrojov ovplyvňovania úverovej politiky. Je sumou peňazí, ktorú musí dlžník zaplatiť veriteľovi za to, že si od neho na určitý čas požičiava určitú sumu peňazí (kapitálu).

Úrok je daný úrokovou mierou, ktorá vyjadruje pomer úroku a veľkosti kapitálu. Úroková miera sa vytvára na trhu kapitálu ako výsledok vzájomného vzťahu dopytu po financovaní a ponukou financovania. Vo väčšine krajín však centrálna banka v rámci svojej monetárnej politiky úrokovú mieru priamo alebo nepriamo určuje.

Existencia úroku sa dá vysvetliť časovou preferenciou a existenciou rizika. Tomáš Akvinský vysvetlil úrok ako cenu času. Keďže však „čas patrí Bohu“, považoval Tomáš Akvinský vyberanie úroku za nesprávne.

Nevyplácanie úrokov z kapitálu vedie firmy k mrhaniu kapitálom, čo dokazuje príklad niektorých komunistických režimov. Sovietsky zväz na podnet Kantoroviča (Nobelova cena v roku 1975) znovu zaviedol vyplácanie úrokov z kapitálu.

## Možnosti využitia úroku
Výška úroku je stanovená pevnou (fixnou) alebo pohyblivou sadzbou. Pevná (fixná) úroková sadzba sa pri úveroch počas celej doby fixácie nemení.

## Referencie

## Pozri aj
* Úroková sadzba
* Úrokové obdobie
* Časová hodnota peňazí

## Iné projekty
Pôda a prírodné zdroje

**Pôda a prírodné zdroje** (iné názvy: **pôda**, **príroda**) je (v niektorých makroekonomických teóriách) jeden z výrobných faktorov. V klasickom chápaní predstavuje dary prírody pre výrobné procesy. Ostatné výrobné faktory sú práca a kapitál.

Výrobný faktor pôda a prírodné zdroje zahŕňa napr.:
*pôdu v užšom zmysle, t. j.
** poľnohospodársku pôdu
** nepoľnohospodársku pôdu
*minerálne látky
*zdroje energií

Spotreba výrobného faktoru pôda a prírodné zdroje je definitívna vo výrobnom procese. Pôda sa oceňuje rentou.

V ekonomike výrobný faktor pôda a prírodné zdroje slúži na:
* na stavebné účely
* na pestovanie rastlín – obrábaná pôda
* na pasenie, lesné a vodné hospodárstvo - neobrábaná poľnohospodárska pôda 
* ako zdroj surovín, materiálov a energie

## Referencie

Kategória:Výrobné faktory
Kategória:Pôdohospodárstvo
Fiktívny kapitál

**Fiktívny kapitál** je  kapitál, ktorý existuje v podobe cenných papierov prinášajúcich svojim majiteľom dôchodky.

Kategória:Cenné papiere
Jazyk (orgán)

náhľad|Ľudský jazyk

**Jazyk** (lat. *lingua*) je svalový orgán nachádzajúci sa v ústnej dutine, ktorý pokrýva sliznica. Nachádza sa na spodine úst. Slúži na príjem a spracovanie potravy, pomáha pri cicaní, príjma taktilné a termické podnety, je nosičom orgánu chuti. U živočíchov pomáha vytvárať zvuky, u ľudí reč. Jazyk je husto inervovaný a je veľmi citlivým hmatovým orgánom. Dokáže zistiť veľmi presne poškodenie zubov a prítomnosť cudzích telies v ústach (napr. zrnko piesku).

## Stavba
Na tele jazyka (lat. *corpus linguae*) rozoznávame chrbát (lat. *dorsum linguae*), hrot (lat. *apex linguae*), okraj (lat. *margo linguae*), koreň (lat. *radix linguae*). Spodná strana jazyka (lat. *facies inferior linguae*) je pomocou uzdičky (lat. *frenulum linguae*) pripojená k spodine ústnej dutiny. Pri zatvorených ústach sa chrbát jazyka dotýka predných dvoch tretín podnebia. Koreň jazyka smeruje do hltana, ale nedotýka sa ho, postupne prechádza do príchlopky. Ani pri maximálnom vyplazení jazyka nie je koreň viditeľný, nachádza sa na ňom jazyková mandľa (lat. *tonsila lingualis*). Chrbát jazyka je od koreňa oddelený brázdou (lat. *sulcus terminalis*) v tvare „V“, ktorého hrot smeruje do hltanu. Nachádza sa tu malý slepý otvor (lat. *foramen caecum linguae Morgagni*), ktorý je pozostatkom faryngeálneho čreva - základu štítnej žľazy.

### Sliznica jazyka
Jazyk je pokrytý viacvrstvovým dlaždicovým epitelom. V sliznici jazyka sa nachádzajú jazykové bradavky (lat. *papillae linguales*), ktoré pomáhajú vnímaniu chuťových a dotykových podnetov.
Podľa tvaru rozoznávame bradavky:
* listovité (lat. *papillae foliatae*)
* nitkovité (lat. *papillae filiformes*)
* hubovité (lat. *papillae fungiformes*)
* hradené (lat. *papillae vallatae*)
* kužeľovité (lat. *papillae conicae*)

### Svaly jazyka
Svaly jazyka tvoria najväčšiu časť tela, ktoré rozdeľuje väzivová priehradka (lat. *septum linguae*) pozdĺžne na dve symetrické polovice. Väčšina svalov sa upína do šľachoviny jazyka (lat. *aponeurosis linguae*), ktorá sa nachádza pod celou sliznicou chrbta jazyka. Vďaka tomu je jazyk veľmi pohyblivý a môže meniť svoj tvar. Všetky svaly jazyka sú inervované hlavovým nervom XII. (lat. *nervus hypoglossus*).

Extraglosálne svaly sa upínajú do jazyka, ale začínajú mimo neho, sú väčšie ako intraglosálne, ktoré sa začínajú a končia v jazyku.
* extraglosálne svaly:
** bradovojazykový (lat. *musculus genioglossus*)
** násadcovojazykový (lat. *musculus styloglossus*)
** jazylkovojazykový (lat. *musculus hyoglossus*)
** podbnebnojazykový (lat. *musculus palatoglossus*)
* intraglosálne svaly:
** horné a dolné pozdĺžne svaly
** priečny
** zvislý

## Orgán chuti (ľudský jazyk)
Na jazyku sa nachádza väčšina chuťových pohárikov, ktoré sú umiestnené v ústnej dutine. 

Chuť ľudia vnímajú ako kombináciu piatich základných chuťových vnemov: sladkého, slaného, kyslého, horkého a umami. Chute sú vnímané celou plochou jazyka (aj keď niektoré časti sú viac citlivejšie). Mapa jazyka, zobrazujúca miesta, kde ľudia vnímajú chute je nesprávna.

## Referencie

Kategória:Zmyslové orgány
Kategória:Chuť
Kategória:Tráviaca sústava
Ročná nerovnosť

**Ročná nerovnosť** alebo **rovnica Mesiaca** je porucha pohybu Mesiaca v dôsledku rôznych vplyvov Slnka na Mesiac v priebehu roka. Ročná nerovnosť môže predĺžiť alebo skrátiť obeh Mesiaca okolo Zeme  až o 10 minút voči priemernej dobe obehu a zmeniť polohu Mesiaca až o ± 11´ 10".

Kategória:Mesiac
Meteor

náhľad|Fotografia meteorov s dlhou expozíciou

**Meteor** alebo zriedkavo *lietavica* je pomenovanie pre viditeľný jav v atmosfére, ktorý vzniká preletom meteoroidu zemskou atmosférou (alebo atmosférou iného telesa). Na nočnej oblohe sa prejavuje ako rýchly prelet svietiaceho objektu, preto je tiež známy ako *padajúca hviezda*. 

Jasná svietivosť meteoru je dôsledkom teploty vyprodukovanej vstupom do atmosféry. Priemerne jasný meteor má jasnosť približne 0 až 3 magnitúdy. Tá zodpovedá veľkosti špendlíkovej hlavičky (pre najrýchlejšie meteoroidy kometárneho pôvodu) až po veľkosť malej lopty (najpomalšie meteoroidy zložené zo železa). Veľmi jasné meteory, jasnejšie ako zdanlivá magnitúda Venuše, sú označované aj ako bolidy.

[náhľad|[Leonidy z roku 1833]]

Meteory sa často združujú do meteorických rojov. Rýchlosť, ktorou preletí meteor atmosférou, je niekde medzi 10 až 70 kilometrov za sekundu. Kinetická energia čiastočky s hmotnosťou 1 gram je rovnaká ako energia Trabantu drviaceho objekt (napríklad stena), do ktorého vrazil rýchlosťou okolo 100 kilometrov za hodinu.  Väčšina meteoroidov sa preto v atmosfére vyparí, teplota samotného telieska dosahuje tisíce až desaťtisíce stupňov Celzia. Proces zániku meteoroidov sa nazýva ''ablácia''. 

Ak sa nejaká časť meteoroidu nerozpadne pri prelete cez atmosféru a dopadne na povrch, nazýva sa meteorit. Pri dopade meteoroidu (alebo iného objektu) na Zem, vzniká zvyčajne v mieste dopadu (impaktný) kráter.

Roztavený terestriálny materiál "vyvrhnutý" pri vytvorení krátera môže vychladnúť a stuhnúť na objekt, známy ako tektit.

*Poznámka:* Slovo meteor označuje v meteorológii akýkoľvek jav v atmosfére. Napríklad pre dážď alebo sneh sa používa slovo hydrometeor.

## Pôvod meteorov
Väčšina meteorov pochádza z kometárnych častí, ktoré sú pre ich (z veľkej časti ľadový) obsah veľmi krehké. Ich priemerná hustota je menšia než hustota vody. Materiál, z ktorého sa kométa skladá, je taký krehký, že by ho bolo možné mrviť v rukách. 

## Pozri aj
* Meteorický roj
* Meteoroid
* Meteorit
* Veľký denný bolid z roku 1972
* Prelet meteoroidu EN131090 nad Česko-Slovenskom a Poľskom

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Všetko o meteoroch 

Kategória:Meteoroidy
Kategória:Planetológia
Výrobný faktor

**Výrobné faktory** (z  = robiť; iné názvy: **výrobné činitele, činitele výroby, výrobné zdroje, výrobné prostriedky**; ) je všeobecné označenie pre to, čo umožňuje „robiť výrobu“. Presnejšie definície sa mierne odlišujú, ale vždy sa myslia akési najzákladnejšie prvky (či statky a služby), ktoré sa vkladajú do výrobného procesu (podniku), aby sa v ňom v istej kombinácii použili na vytvorenie finálneho produktu (outputov, úžitkovej hodnoty a pod.).

Konkrétne podoby (spravidla množstvá) v rámci každého jedného výrobného faktora, ktoré sa priamo vkladajú do výrobného procesu, sa nazývajú **[[input]]y** (vstupy). Niekedy sa – teoreticky nesprávne – výrobný faktor chápe len ako iný názov pre input a dole uvedené výrobné faktory sú potom „skupiny výrobných faktorov“.

## Konkrétne výrobné faktory
Označenia výrobných faktorov sa rôznia.

### Makroekonómia a mikroekonómia
Klasickí národní ekonómovia rozlišujú:
* Pôda (vrátane prírodných zdrojov)
* Práca
* Kapitál
Pričom sa prvé dva považujú za pôvodné a kapitál za odvodený. V tejto súvislosti sa tiež rozlišujú tri trhy výrobných faktorov: Trh pôdy, Trh práce a Trh kapitálu.

Podľa fyziokratov je pravým výrobným faktorom len pôda. Podľa marxistov, ktorí používajú pojem **výrobné sily**, je pravým výrobným faktorom len práca, pričom kapitál je zhmotnená práca. Podľa neoklasikov existujú len dva výrobné faktory práca a kapitál, pričom pôdu mnohí zaraďujú do kapitálu.

Naopak sa v bežnej literatúre možno stretnúť aj so štvrtým faktorom, ktorým sú podľa rôznych autorov suroviny alebo podnik (organizácia) alebo know-how atď. 

Pri fomulovaní produkčných funkcií sa často rozlišuje:
* Práca
* Kapitál:
** výrobné statky
** medziprodukty
* Reziduálne faktory (technický pokrok, vzdelanie, know-how atď.)

### Podniková ekonomika
Podľa E. Gutenberga:
* základné faktory:
** výkonná práca vzťahujúca sa na konkrétny objekt
** materiály: suroviny, výrobky, polovýrobky, prevádzkové a pomocné látky
** prevádzkové prostriedky: stroje, zariadenia, nástroje, dopravné prostriedky atď.
* dispozitívny faktor (dispozitívna práca): riadenie podniku, plánovanie, organizácia, kontrola


Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
1771

## Udalosti
* 19. september – bulou *Eximia Regalium* rímsky pápež Klement XIV. formálne erigoval (zriadil) Mukačevskú gréckokatolícku eparchiu (zahŕňala aj územie Slovenska)
* Wolfgang von Kempelen zostrojil šachový stroj Turek

## Narodenia
* 14. máj – Robert Owen, anglický podnikateľ a utopický socialista († 1858)
* 6. november – Alois Senefelder, rakúsky herec, vynálezca a dramatik († 1834)
* 14. november – Marie François Xavier Bichat, francúzsky anatóm a fyziológ († 1802)
* 26. december – Mária Júlia Claryová, neapolská, sicílska kráľovná a španielska kráľovná ako manželka Jozefa I. († 1845)

## Úmrtia
* 12. február – Adolf I. Frederik, švédsky kráľ (* 1710)
* 8. marec – Emanuel Silva-Tarouca, viedenský dvorský architekt (* 1691)
* 29. apríl – Francesco Bartolomeo Rastrelli, taliansky architekt v Rusku (* 1700)
* 13. november – Konrad Ernst Ackermann, nemecký herec a riaditeľ divadla (* 1712)
* 14. november – František Xaver Brixi, český skladateľ (* 1732)
* 1. december – Anton I. Grasalkovič, slovenský šľachtic a politik (* 1694)
* 26. december – Claude Adrien Helvétius, francúzsky filozof (* 1715)


1771
Pôda (rozlišovacia stránka)

**Pôda** môže byť:
* a) systém na povrchu litosféry (a na dne plytkých vôd), ktorý je spojený výmenou látok s biosférou, atmosférou, hydrosférou a (zvyšnou) litosférou a ktorý je štruktúrovaný (vertikálne na horizonty a horizontálne na mozaiky), polyfázový (t. j. obsahuje pevné, tekuté i plynné látky), otvorený a polyfunkčný, resp. b) vrchná, zvetraná vrstva zemskej kôry, ktorá môže byť stanoviskom rastlín, nepresné synonymum: zemina, pozri pôda
*v poľnohospodárstve: drobivá (spravidla najvrchnejšia) časť zemskej kôry, ktorá (obsahuje živiny a) môže byť (prípadne až po určitom prispôsobení) stanoviskom hospodárskych rastlín, pozri pod pôda
* v ekonómii: jeden z výrobných faktorov, synonymum: pôda a prírodné zdroje, pozri pôda a prírodné zdroje
*v stavebníctve: skrátene základová pôda
* povrch Zeme, spravidla pevný povrch Zeme, ktorý nie je trvale pokrytý vodou (čiže súš), pozri napr. zemský povrch
* (poľnohospodárske) pozemky, pozemok; roľa, pozri pozemok a roľa
* územie, krajina, kraj
* prostredie
* zastarano: podlaha
* zastarano: základ, podklad
* v mlyne: podlaha, kde sú umiestnené mlynské kamene, synonymá: pôď, pôd, pozri pôda (mlyn)

## Referencie

## Pozri aj
* zem
Stalin

**Stalin** môže byť:
* sovietsky diktátor, pozri Josif Vissarionovič Stalin
* sovietsky generál letectva, syn J.V. Stalina a N. Allilujevovej, pozri Vasilij Josifovič Stalin
* starší názov Varny, pozri Varna
* séria ťažkých tankov (IS-1, IS-2 a IS-3) vyrábaná počas 2. svetovej vojny v ZSSR, pozri Josif Stalin (tank)
* názov partizánskeho zväzku v Slovenskom národnom povstaní, pozri Stalin (partizánsky zväzok)
* názov partizánskej brigády v Slovenskom národnom povstaní vedenej A. Martynovom, pozri Stalin (partizánska brigáda)
* názov partizánskej brigády v Slovenskom národnom povstaní vedenej G. Lošakovom, pozri Stalin (partizánska brigáda Kučera – Lošakov)
* názov partizánskeho oddielu brigády Rákosi, pozri Rákosi (partizánska brigáda)
Práca

**Práca** môže byť:
* vedomé použitie telesných, duševných a/alebo duchovných síl človeka na účel niečoho, spravidla uspokojenia potrieb, pozri práca (všeobecne)
* zamestnanie
* v ekonómii: výrobný faktor, pozri práca (ekonómia)
* vo fyzike: 
**veličina, pozri práca (fyzika)
**mechanická práca
* zaniknutý slovenský denník, pozri Práca (noviny)
* zaniknuté slovenské vydavateľstvo, pozri Práca (vydavateľstvo)

## Iné projekty
1858

## Udalosti
* 11. máj – Minnesota sa stáva 32. štátom Spojených štátov 
* 28. október – Premiéra operety *Orpée aux enfers* (*[[Orfeus v podsvetí]]*), najúspešnejšieho diela Jacquesa Offenbacha.
* 1. november – vznik Britskej Indie
## Narodenia
* 6. január – Samuel Alexander, anglický filozof, neorealista († 1938)
* 30. január – Coenraad Jacob Temminck, holandský aristokrat a zoológ († 1778)
* 1. marec – Georg Simmel, nemecký filozof a sociológ († 1918)
* 18. marec – Rudolf Diesel, nemecký inžinier a vynálezca († 1913)
* 15. apríl – Émile Durkheim, francúzsky filozof a sociológ († 1917)
* 23. apríl – Max Planck, nemecký fyzik, nositeľ Nobelovej ceny († 1947)
* 21. máj – Édouard Goursat, francúzsky matematik († 1936)
* 30. máj – Maurice Klippel, francúzsky neurológ a psychiater († 1942)
* 9. júl – Franz Boas, nemecko-americký antropológ († 1942)
* 31. júl – Ferko Urbánek, slovenský spisovateľ, dramatik, úradník († 1934)
* 11. august – Christiaan Eijkman, holandský lekár a patológ († 1930)
* 21. august – Rudolf Habsburský, rakúsky následník trónu († 1889)
* 3. september – Francis Preserved Leavenworth, americký astronóm († 1928)
* 9. september – Carl Auer von Welsbach, rakúsky vedec a vynálezca († 1939)
* 22. október – Augusta Viktória Šlezvicko-holštajnská, nemecká cisárovná a pruská kráľovná ako prvá manželka Viliama II. († 1921)
* 27. október – Theodore Roosevelt, 26. prezident USA († 1919)
* 20. november – Selma Lagerlöfová, švédska spisovateľka († 1940)
* 26. november – Israel Abrahams, anglický učenec a učiteľ židovského pôvodu († 1925)
* 22. december – Giacomo Puccini, taliansky hudobný skladateľ († 1924)
* 26. december – Menyhért Palágyi, maďarsko-nemecký filozof († 1924)

## Úmrtia
* 5. január – Josef Václav Radecký z Radče, český šľachtic a rakúsky poľný maršal (* 1766)
* 30. január – Coenraad Jacob Temminck, holandský aristokrat a zoológ (* 1778)
* 7. apríl – Anton Diabelli, rakúsky skladateľ a hudobný nakladateľ (* 1781)
* 14. máj – Robert Owen, anglický podnikateľ a utopický socialista (* 1771)
* 10. jún – Robert Brown, škótsky botanik (* 1773)
* 16. jún – John Snow, britský lekár (* 1813)
* 24. júl – Imrich Palugyay, nitriansky a košický biskup (* 1780)
* 3. november – Harriet Taylorová Millová, britská filozofka (* 1807)
* 17. november – Robert Owen, anglický utopista, humanista, sociálny reformátor (* 1771)


1858
Podnikanie

**Podnikaním** sa všeobecne rozumie vlastnenie a činnosť podniku alebo činnosť podnikateľa a/alebo samostatné rozhodovanie o zámere, právnej forme, umiestnení, organizácii, miere zadĺženia, rozdelení zisku a pod. podniku. Konkrétne definície sa rôznia.

## Obchodné právo
Na Slovensku sa v praxi zďaleka najčastejšie podnikanie definuje podľa staršieho znenia § 2 Obchodného zákonníka ako: *sústavná činnosť vykonávaná samostatne [[podnikateľo]]m vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť za účelom dosiahnutia zisku.* Od mája 2018 bola táto definícia v Obchodnom zákonníku rozšírená nasledovne: *sústavná činnosť vykonávaná samostatne podnikateľom vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť za účelom dosiahnutia zisku alebo za účelom dosiahnutia merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu, ak ide o hospodársku činnosť registrovaného sociálneho podniku podľa osobitného predpisu .* 

**Ďalšia možná definícia:** Podnikanie je činnosť zameraná na dosiahnutie podnikových cieľov.

Základným znakom podnikania je ekonomická samostatnosť podnikov, ale všeobecné podmienky podnikania upravuje legislatíva: Obchodný zákonník, Občiansky zákonník, Zákon o živnostenskom podnikaní, ktoré upravujú: 
* poistenie podnikateľa
* záväzkové vzťahy
* hospodársku súťaž
* účtovníctvo podnikateľa

## Daňové právo
Zákon o dani z príjmov v § 6 definuje podnikanie v súvislosti s príjmami takto:
„Príjmami z podnikania sú: 
*a) príjmy z poľnohospodárskej výroby, lesného a vodného hospodárstva, 
*b) príjmy zo živnosti,
*c) príjmy z podnikania vykonávaného podľa osobitných predpisov neuvedené v písmenách a) a b) [t.j. napríklad príjmy súkromných veterinárov, audítorov, daňových poradcov a notárov],
*d) príjmy spoločníkov verejnej obchodnej spoločnosti a komplementárov komanditnej spoločnosti“

## Pozri aj
* živnostenské podnikanie

## Iné projekty
Verejná obchodná spoločnosť

**Verejná obchodná spoločnosť** (skr. *v. o. s.*) je druh osobnej obchodnej spoločnosti. Vzniká združením minimálne dvoch spoločníkov, ktorí ručia za jej záväzky celým svojím majetkom. Riadiť a zastupovať spoločnosť môže každý zo spoločníkov, prípadne sa dohodnú, koho poveria vedením spoločnosti. Podnikajú pod spoločným menom, ktoré musí obsahovať označenie *v. o. s.*; ak obchodným menom je meno spoločníka, pridá sa k menu „a spol“.

Môžu ju založiť fyzické aj právnické osoby. Musia podpísať spoločenskú zmluvu, ktorá obsahuje všetky povinnosti spoločníkov. Ďalej musí obsahovať:
*obchodné meno a sídlo spoločnosti
*mená a bydliská spoločníkov
*predmet podnikania

## Vznik
Spoločnosť vzniká zápisom do obchodného registra. K zápisu sa pripája aj spoločenská zmluva.
Obchodný zákonník neurčuje minimálnu výšku základného imania. Kapitál spoločnosti tvoria vklady jednotlivých spoločníkov, podľa ich veľkosti sa potom delí dosiahnutý zisk, ak sa v spoločenskej zmluve nedohodli inak. Na úhrade straty sa podieľajú tiež rovnakým pomerom. Za záväzky zodpovedajú celým svojím majetkom.

## Zrušenie v. o. s.
* ak je zmluva uzavretá na dobu neurčitú – výpoveďou spoločníkov najneskôr do 6 mesiacov pred uplynutím kalendárneho roka;
* smrťou spoločníka – ak nesmie pokračovať dedič;
* zánikom právnickej osoby, ktorá je spoločníkom;
* ostatné dôvody dohodnuté v spol. zmluve – môže sa zrušiť likvidáciou alebo bez likvidácie. Zaniká dňom výmazu z obchodného registra.

Kategória:Právne formy podnikov
Spoločnosť s ručením obmedzeným

**Spoločnosť s ručením obmedzeným** (skratka s. r. o. alebo spol. s r. o.) je právna forma obchodnej spoločnosti na Slovensku, ktorej základné imanie tvoria vopred určené vklady spoločníkov. Právnu úpravu spoločnosti s ručením obmedzeným obsahujú §§ 105153 Obchodného zákonníka. V ostatných štátoch existujú podobné právne formy (pozri Podobné právne formy v zahraničí).

## Dejiny
Na území Slovenska bola spoločnosť s ručením obmedzeným zavedená roku 1920 rozšírením pôsobnosti rakúskeho (českého) zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným z roku 1906. V rokoch 19501990 (teda zhruba zhodne s obdobím komunistického režimu) spoločnosť s ručením obmedzeným v československom práve neexistovala. Opätovne bola zavedená až po Nežnej revolúcii, 1. januára 1992, kedy účinnosť nadobudol Obchodný zákonník (zákon č. 513/1991 Zb.).

V roku 2012 bolo Finančnou správou Slovenskej republiky evidovaných 201&nbsp;085 spoločností s ručením obmedzeným.

## Právna úprava
Spoločnosť s ručením obmedzeným môže založiť jeden alebo viacero (najviac 50) spoločníkov. Všetci spoločníci ručia za záväzky spoločnosti obmedzene, t. j. iba do výšky svojho nesplateného kapitálového vkladu. Tento vklad musia zložiť vopred (pred podaním návrhu na zápis najmenej vo výške 30 %, v plnej výške pri jednoosobovej spoločnosti) a musí byť spolu minimálne 5&nbsp;000 eur (pred zavedením eura 200&nbsp;000 Sk, pôvodne 100&nbsp;000 Kčs), pričom vklad každého zo spoločníkov musí byť aspoň 750 eur.

Najvyšším orgánom je valné zhromaždenie, ktoré tvoria spoločníci. Môže sa tiež ustanoviť dozorná rada, ktorá vykonáva kontrolnú činnosť. Štatutárnym zástupcom (osobou oprávnenou konať v mene spoločnosti) je konateľ, ktorý môže byť buď jeden alebo viacerí. Ak je konateľov viac, spoločenská zmluva ustanovuje spôsob konania (samostatne alebo spoločne) v mene spoločnosti. Konateľ môže, ale nemusí byť spoločník spoločnosti.

## Podobné právne formy v zahraničí
* Česko: společnost s ručením omezeným
* Rakúsko: Gesellschaft mit beschränkter Haftung
* Nemecko: a) Gesellschaft mit beschränkter Haftung, b) Unternehmergesellschaft
* Švajčiarsko: , , 
* Maďarsko: korlátolt felelősségű társaság 
* Poľsko: spółka z ograniczoną odpowiedzialnością
* Chorvátsko: društvo s ograničenom odgovornošću
* Francúzsko: société à responsabilité limitée
* Španielsko, Mexiko, Peru, Argentína, Čile, Kolumbia: sociedad de responsabilidad limitada
* Taliansko: società a responsabilità limitata
* Portugalsko: sociedade de responsabilidade limitada
* Brazília: sociedade limitada
* Holandsko: besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid
* Belgicko: , franc. société à responsabilité limitée
* Rusko: obščestvo s ograničennoj otvestvennostiu ()
* Dánsko: anpartsselskab
* Švédsko: privat aktiebolag
* Fínsko: yksityinen osakeyhtiö
* Spojené kráľovstvo, India: private company limited by shares (resp. v trochu širšom zmysle private limited company)
* Austrália: proprietary company limited by shares
* Spojené štáty: a) Limited Liability Company, b) closed corporation (privately held corporation)

## Poznámky


## Referencie

Kategória:Právne formy podnikov
Družstvo (ekonómia)

**Družstvo** je jedna z právnych foriem definovaných v obchodnom zákonníku. Vzniká tým spôsobom, že súkromní vlastníci dobrovoľne združia svoj majetok, aby ho mohli spoločne užívať. Takto sa majetok stáva spoločným – družstevným vlastníctvom družstevníkov. 

V našich podmienkach môže družstvo založiť minimálne päť fyzických osôb (občanov) alebo dve právnické osoby. Pri zakladaní družstva potrebujú kapitál minimálne 1 250 eur. Družstvo je právnickou osobou a zapisuje sa do obchodného registra. Za svoje záväzky družstvo zodpovedá celým svojím majetkom. Jednotliví členovia však za záväzky družstva neručia. Družstvo navonok zastupujú minimálne dvaja štatutári.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Právne formy podnikov
Náklady (ekonómia)

**Náklady** firmy tvoria ceny výrobných činiteľov, ktoré sú súčasťou vytvoreného tovaru. Z hľadiska formy prejavu môžu byť náklady:
*explicitné náklady
*implicitné náklady

Ak je kapitál požičaný a podnikateľ teda musí napr. banke platiť úrok, tieto náklady sa stávajú explicitnými. Podobne to platí aj v prípade pôdy. 
Explicitné a implicitné náklady tvoria súhrnné náklady, ktoré z hľadiska vzťahu nákladov k zmenám objemu výroby členíme na:
*fixné náklady
*variabilné náklady

Pri fungujúcom trhu, ktorý sa vyznačuje konkurenciou výrobcov, majú výrobcovia všeobecný záujem na znižovaní nákladov, pretože len tak sú schopní obstáť v konkurencii a dosiahnuť zisk.

Kategória:Mikroekonómia
Explicitné náklady

**Explicitné náklady** sú náklady, ktoré majú podobu peňažných výdajov firmy na nákup vstupov. Môže ísť napr. o platby firmy za suroviny, materiál, prácu zamestnancov a pod.

Explicitné náklady sa teda vyskytujú v účtovníctve a zistiť ich je možné z účtovných výkazov. 

Kategória:Účtovníctvo
Kategória:Kalkulácia nákladov
Kategória:Mikroekonómia
Implicitné náklady

**Implicitné náklady** (angl. *implicit cost*) sú v ekonómii náklady (presnejšie: oportunitné náklady) vznikajúce v súvislosti s používaním vlastných (teda nie cudzích) zdrojov (t.j. výrobných faktorov) okrem peňazí. Zjednodušene povedané ide o náklady, ktoré podnik neplatí. Veľmi podobný je vo vnútropodnikovom účtovníctve termín kalkulačné náklady. Opakom sú explicitné náklady.

Príklady:
*úrok z vlastného kapitálu podniku podnikateľa
*renta za použitie pozemkov už vlastnených podnikateľom
*mzda za prácu podnikateľa (t.j. príjem samotného podnikateľa za jeho prácu pre svoj podnik)

## Zdroje
*Mankiw: Principles of economics, 1998
*Alexy, J., Sivák, R.: Podniková ekonomika, 2005
*Michník et al.: Ekonomická encyklopédia, 1995
*http://www.investopedia.com/terms/i/implicitcost.asp#axzz1wfS8bt6c

Kategória:Účtovníctvo
Kategória:Kalkulácia nákladov
Kategória:Mikroekonómia
Fixné náklady

**Fixné náklady** sú náklady, ktoré sa v rámci určitej výrobnej kapacity zmenou objemu výroby nemenia. Patrí sem napr. úrok, renta, určité vopred dohodnuté záväzky a pod.

Kategória:Kalkulácia nákladov
Kategória:Mikroekonómia
Variabilné náklady

**Variabilné náklady** sú náklady, ktoré sa so zmenou objemu výroby menia, napr. náklady na suroviny, mzdy, pohonné látky a pod.

Ich zmena s objemom výroby môže byť:
* proporcionálna (tzv. proporcionálne náklady)
* neproporcionálna (tzv. neproporcionálne náklady)
** podproporciálna (tzv. degresívne náklady [technologické palivo])
** regresívna (tzv. regresívne náklady [palivo])
** nadproporcionálna (tzv. progresívne náklady [nadčas])

Kategória:Kalkulácia nákladov
Kategória:Mikroekonómia
Výnos (opak nákladov)

**Výnos** je opak nákladov   

## Finančné účtovníctvo
Definícia v slovenskom zákone o účtovníctve (k 1.1.2009) znie: Výnos je zvýšenie ekonomických úžitkov účtovnej jednotky v účtovnom období, ktoré sa dá spoľahlivo oceniť.

Podobná (ale odlišná) definícia v IAS/IFRS znie: Výnosy (angl. income) sú zvýšenie ekonomického potenciálu v priebehu účtovného obdobia vo forme prírastku alebo zvýšenia aktív (majetku), resp. zníženia záväzkov, ktoré má za následok zvýšenie vlastného imania iného charakteru než je jeho zvýšenie v dôsledku vkladov vlastníkov (podniku). V IAS/IFRS sa výnosy delia na:
* výnosy z bežnej činnosti (angl. revenues)
* pasívne zisky (angl. gains; chybne prekladané aj len ako "zisky" (angl. profits))

Výnosy sa môžu umiestňovať vo vlastnom podniku, vtedy hovoríme o odovzdávaní výnosov; ak výnos preberá iný podnik alebo obyvateľ, hovoríme o realizácií výnosov. Výnosy vznikajú v okamihu fakturácie, vyskladnenia. Delia sa na:
* výnosy z hospodárskej činnosti (prevádzkové výnosy)
* výnosy z finančnej činnosti (finančné výnosy)
* výnosy z mimoriadnej činnosti (mimoriadne výnosy)

Presné členenie výnosov podľa slovenskej právne predpísanej štruktúry výkazu ziskov a strát pozri v článku výkaz ziskov a strát.

## Nákladové účtovníctvo
V nákladovom účtovníctve výnosy nezahŕňajú mimoriadne výnosy a výnosy vôbec sa netýkajúce normálnej výroby podniku (napr. kurzové zisky z cenných papierov).

Kategória:Kalkulácia nákladov
Kategória:Účtovníctvo
Mimoriadne výnosy

**Mimoriadne výnosy** alebo **výnosy z mimoriadnej činnosti** sú také výnosy, ktoré vznikajú napr. predajom nepotrebného investičného majetku.

Kategória:Účtovníctvo
Kategória:Kalkulácia nákladov
Finančný výnos

**Finančné výnosy** alebo **výnosy z finančnej činnosti** sú výnosy, ktoré vznikajú napr. predajom cenných papierov, úradných výnosov z obligácií.

Kategória:Účtovníctvo
Výnosy
Komanditná spoločnosť

**Komanditná spoločnosť** je druh obchodnej spoločnosti. Združuje dva druhy spoločníkov – komplementárov a komanditistov. 

Komplementári ručia za záväzky spoločnosti neobmedzene – celým svojím majetkom, komanditisti ručia obmedzene, len do výšky svojho kapitálového vkladu. Viesť a zastupovať spoločnosť môžu iba komplementári, ktorí môžu mať vyšší podiel na zisku spoločnosti.

## Dejiny
Začiatky komanditnej spoločnosti siahajú do 11. storočia. Vtedy, v stredovekom Taliansku, vznikla zmluva s názvom accomanditaria. Na základe tejto zmluvy jeden z partnerov zveril svoj tovar alebo peniaze druhému partnerovi - námornému obchodníkovi. Ten počas plavby využíval a zveľaďoval získaný kapitál. Po návrate z plavby sa vyrovnal s partnerom, od ktorého kapitál dostal (tractator, commendarius) a rozdelili si zisk. Po čase sa táto zmluva rozšírila aj na „suchozemský“ obchod. Podstata zmluvy accomanditaria bola v tom, že commendator investoval svoj majetok, ale nezapájal sa aktívne do obchodu a riskoval len stratu zainvestovaného kapitálu. Commendarius zasa vnášal svoju prácu - činnosť, vynachádzavosť a obchodné zručnosti a zodpovedal za záväzky voči tretím stranám.

Spolu s rozvojom tohto druhu podnikania sa zmluva, ktorá dovtedy určovala podmienky spolupráce medzi partnermi, premenila do samostatnej organizačnej štruktúry.

Kategória:Právne formy podnikov
Podnik

**Podnik** je jednotka ekonomického rozhodovania a základný ekonomický subjekt trhovej ekonomiky. Môže mať viacero definícií.

## Definície
* Najvšeobecnejšia definícia znie napríklad: Sociálny útvar, ktorý je naplnený ľudským konaním zameraným na určitý účel.

* V makro- a mikroekonómii je to ekonomický subjekt, ktorý vyrába statky a služby, ponúka ich na trhu tovarov a na trhu výrobných faktorov vytvára dopyt po výrobných faktoroch potrebných pre ich výrobu. Je opakom súkromných domácností.

* V podnikovej ekonomike neexistuje (odhliadnuc od definície v Obchodnom zákonníku, pozri ďalej) jednotná definícia. Spravidla sa chápe ako plánovito organizovaný ekonomický subjekt na výrobu statkov a služieb. Na rozdiel od súkromných domácností vyrábajú prevažne za účelom cudzej (nie vlastnej) spotreby. Podľa E. Gutenberga je podnik ako zariadenie (*Betrieb*) charakterizovaný faktormi: kombinovanie výrobných faktorov, ekonomický princíp (princíp hospodárnosti), princíp finančnej rovnováhy, forma vlastníctva výrobných prostriedkov (kolektívne/súkromné), podnikové ciele (maximalizácia zisku/splnenie plánu) a určovanie ekonomického plánu (autonómne/cez centrálny plán). Inokedy sa podnik chápe ako subjekt (len) trhového hospodárstva charakterizovaný súkromnou formou vlastníctva výrobných prostriedkov, autonómnym určovaním ekonomického plánu a snahou o maximalizáciu zisku.

* Obchodný zákonník v §5 definuje podnik ako súbor hmotných, ako aj osobných a nehmotných zložiek podnikania. Podrobnosti pozri zákon: Obchodný zákonník .

## Tri roviny podniku
Celkovo možno konštatovať, že ekonomický podnik má tri roviny:
* skupina podnikov (finančná oblasť činnosti)
* spoločnosť (právna, účtovná a daňová oblasť činnosti)
* zariadenie (fyzický útvar a miesto organizácie výroby; továreň, kancelária)
V niektorých podnikoch sa robia rozhodnutia na všetkých troch úrovniach, v iných (menších) všetky úrovne splývajú do jednej.

## Typy podnikov
Podniky sa delia napríklad:
* podľa vlastníctva 
** štátne
** súkromné
** kombinované
** družstevné
** so zahraničnou majetkovou účasťou
* podľa veľkosti:
** malé
** stredné
** veľké
* podľa financovania:
** financované externe
** financované interne
* podľa činnosti:
** výrobné
** nevýrobné
* podľa organizačnej právnej normy:
** obchodné spoločnosti
** živnosti
** družstvá
* podľa formy vlastníctva:
** individuálne
** partnerské
** účastnícke
* podľa riadenia:
** riadené vlastníkmi
** riadené manažmentom
* podľa organizačnej štruktúry:
** do hierarchickej pyramídy
** do sietí

Kategória:Podniková ekonomika

Kategória:Obchodné právo
Park City

**Park City** je malé mestečko v štáte Utah v blízkosti Salt Lake City s viac ako 7 tisíc obyvateľmi (2000), kde sa každoročne koná významný festival nezávislého filmu Sundance Film Festival.

## Osobnosti mesta
* Mitt Romney (* 1947), politik a podnikateľ
* Treat Williams (* 1951), herec
* Eric Heiden (* 1958) rýchlokorčuliar a cyklista
* Ken Block (* 1967), automobilový pretekár a podnikateľ, spoluzakladateľ DC Shoes
* Will Smith (* 1968), herec, producent a rapper
* Brandon Flowers (* 1981), hudobník, spevák, skladateľ a textár, frontman skupiny The Killers 
* Ted Ligety (* 1984), lyžiar

## Partnerské mestá
*  Courchevel, Francúzsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Mestá v Utahu
Broadway

right|thumb|300px|Broadway z výšky

**Broadway** je ulica v New Yorku. Prechádza štvrťou Manhattan z juhu na sever a  je známa predovšetkým veľkým počtom významných divadiel.

## Iné projekty

Kategória:Ulice v New Yorku
Kategória:Manhattan
Santa Monica

thumb|Santa Monica
**Santa Monica** je mesto v štáte Kalifornia na pobreží Tichého oceánu. Má 84-tisíc obyvateľov a je prepojené s Los Angeles. Pomenované je podľa svätej Moniky .

## Osobnosti mesta
* Shirley Temple (* 1928 – † 2014), detská herečka a diplomatka
* Robert Redford (* 1936), herec, režisér a producent
* Geraldine Chaplinová (* 1944), herečka
* John Paul Densmore (* 1944), bubeník
* Anjelica Huston (* 1951), herečka a filmová režisérka
* Randy Rhoads (* 1956 – † 1982), rockový a metalový hudobník
* Suzanne Vega (* 1959), folková speváčka
* Sean Penn (* 1960), herec a režisér 
* Scott Davis (* 1962), tenista
* Robert Trujillo (* 1964), basgitarista a člen skupiny Metallica
* Jack Black (* 1969), herec, zabávač a hudobník
* Sean Astin (* 1971), herec, režisér, autor a filmový producent
* Tobey Maguire (* 1975), herec
* Christina Ricci (* 1980), filmová herečka
* Amber Tamblynová (* 1983), herečka
* Jennifer Lawrence (* 1990), herečka
* Martin Lee Gore (* 1961), textár, skladateľ a člen skupiny Depeche Mode

## Partnerské mestá
*  Hamm, Nemecko

## Galéria

Obrázok:Santa_Monica_Beach_1.jpg|Promenáda s množstvom obchodov
Obrázok:Santa Monica (35285634420).jpg|Pobrežie
Obrázok:Santa_Monica_Beach_3.jpg|Promenáda s množstvom obchodov
Obrázok:Santa_Monica_Beach_4.jpg|Pobrežie


## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka


Kategória:Mestá v Kalifornii