Vitoša (prírodný park)

**Prírodný park Vitoša** () je chránené územie so štatútom prírodného parku v západnom Bulharsku v rovnomennom pohorí južne od Sofie.

## Poloha
Prírodný park sa nachádza južne od hlavného mesta Sofia a leží celkovo na území troch bulharských oblastíoblasti Sofia, Sofijskej oblasti a Pernickej oblasti.

## Dejiny
Začiatkom 30. rokov 20. storočia sa začali objavovať prvé myšlienky na vytváranie chránených teritórií na území Bulharska. Stáli za nimi predovšetkým najvyšší predstavitelia vedeckých kruhov. K iniciatíve sa aktívne pripojili predovšetkým vtedajšie botanické, prírodno-náučné, geologické a speleologické združenie, združenie Lesníckej akadémie, Bulharský turistický zväz, rybársky zväz a poľovnícka organizácia, ako aj vtedajšie Ministerstvo poľnohospodárstva a štátnych majetkov, ktoré spolu založili Zväz na ochranu natívnej prírody. V roku 1931 tento zväz ustanovil komisiu, ktorá dostala za úlohu pripraviť zoznam rastlinných druhov a plôch, ktoré by mali dostať ochranný štatút. O dva roky neskôr na základe návrhu komisie zväz navrhol prvé územia, ktoré by ochranný štatút mohli dostať, medzi nimi aj časť pohoria Vitoša. Vitoša bola následne v roku 1934 vyhlásená ako národný park na ploche 6410 hektárov. V tej dobe tak boli chránené len najvyššie časti pohoria. Išlo o prvý národný park nielen v Bulharsku, ale aj na území celého Balkánskeho poloostrova. V priebehu roku 1935 vznikla aj prvá špecializovaná administratíva, ktorá sa tomuto parku venovala. O rok neskôr bol štatút parku zmenený a Vitoša sa stala z národného parku, tzv. ľudovým parkom. V roku 1952 bolo územie ochrany zväčšené na 22 725,8 hektára. Neskôr v roku 1954 sa rozloha parku zredukovala z dôvodu prípravy lesohospodárskeho projektu na 15 807,3 hektára, v roku 1981 však bola opäť zväčšená a to na 26 547 hektárov. K ďalšiemu zväčšeniu rozlohy došlo 8. februára 1991 a to na 26 606 hektárov. V roku 2000 došlo opätovne ku rekategorizácii a Vitoša bola zaradená do kategórie prírodných parkov. K ďalšiemu zväčšeniu rozlohy došlo v roku 2004 a plocha ochrany sa tak zvýšila na 27 079,114 hektára. V hraniciach prírodného parku sa tak od tohto roku nachádza takmer celé územie pohoria Vitoša.

## Flóra
Na území prírodného parku Vitoša bolo opísaných celkovo 1489 druhov vyšších rastlín, z toho 25 bulharských endemitov, 31 balkánskych endemitov, pričom 47 druhov je zapísaných v Červenej knihe Bulharska. Ďalej sa tu vyskytuje okolo 500 druhov húb, 500 druhov rias, 300 druhov machov a 200 druhov lišajníkov. 

### Dreviny
Lesný porast na území prírodného parku Vitoša je tvorený zoskupeniami rôznych druhov drevin a to predovšetkým dubu žltkastého (*Quercus dalechampii*), hrabu obyčajného (*Carpinus betulus*), buku lesného (*Fagus sylvatica*), brezy previsnutej (*Betula pendula*), smreku obyčajného (*Picea abies*), borovice lesnej (*Pinus sylvestris*) a borovice čiernej (*Pinus nigra*). Okrem nich sa na území parku nachádzajú aj niektoré reliktné skupiny drevitých porastov a to napríklad endemickej borovice balkánskej (*Pinus peuce*), tisu obyčajného (*Taxus baccata*), alebo vŕby laponskej (*Salix lapponum*). 

### Byliny
Zo vzácnych druhov rastlín zapísaných v Červenej knihe Bulharska sa na teritóriu Vitoše nachádzajú predovšetkým žltohlav európsky (*Trollius europaeus*), orlíček zlatý (*Aquilegia aurea*), veternica narcisokvetá (*Anemone narcissiflora*), poniklec lúčny (*Pulsatilla pratensis*), *[[Lilium jankae]]*. Ďalej sa vyskytuje až desať druhov horcov z ktorých sú chránené dva druhy a to horec bodkovaný (*Gentiana punctata*) a horec žltý (*Gentiana lutea*). Ďalej sa na území parku vyskytuje pomerne veľký počet druhov z čeľade vstavačovité (*Orchidaceae*) z ktorých je časť zapísaná na zozname Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín, medzi nimi napríklad vstavač purpurový (*Orchis purpurea*), vstavač bledý (*Orchis pallens*), alebo Sternbergia colchiciflora. Z mäsozravých chránených rastlín sa vyskytujú rosička okrúhlolistá (*Drosera rotundifolia*) a tučnica obyčajná (*Pinguicula vulgaris*). Z bulharských endemitov sú na území Vitoše najrozšírenejšie *[[Jasione bulgarica]]*, *[[Minuartia bulgarica]]* a *[[Luzula deflexa]]*.

Botanicky je veľmi zaujímavý tzv. „Bosneškija varovikov karstov rajon“ (, doslova *Bosnešský vápencový krasový rajón*) v južnej časti Vitoše, kde sa nachádzajú kalcifilné porasty typické pre vápencové pohoria západného Bulharska. Ide predovšetkým o stepné a endemické druhy ako napríklad *[[Bromus moesiacus]]*, yzop lekársky (*Hyssopus officinalis*), *[[Allium cupani]]*, *[[Tragopogon balcanicus]]*, klasovec limonkolistý (*Asyneuma limonifolium*), *[[Asphodeline taurica]]*, *[[Hyacinthella leucophaea]]*, *[[Pimpinella tragium lithophila]]*, alebo *[[Onosma visianii]]*.

## Fauna
Zo živočíchov na území Vitoše žije približne 800 druhov motýľov, 40 druhov mravcov, 10 druhov obojživeľníkov, 14 druhov plazov, 114 druhov hniezdiacich vtákov, ako aj približne 50 druhov cicavcov.

### Cicavce
Najcharakteristickejšími cicavcami sú pre prírodný park Vitoša jeleň lesný (*Cervus elaphus*), diviak lesný (*Sus scrofa*), líška hrdzavá (*Vulpes vulpes*), srnec lesný (*Capreolus capreolus*), jazvec lesný (*Meles meles*), medveď hnedý (*Ursus arctos*), daniel škvrnitý (*Dama dama*), mačka divá (*Felis silvestris*), veverica obyčajná (*Sciurus vulgaris*), kuna skalná (*Martes foina*), kuna lesná (*Martes martes*), zajac poľný (*Lepus europaeus*), jež tmavý (*Erinaceus europaeus*), pĺšik lieskový (*Muscardinus avellanarius*), plch lesný (*Dryomys nitedula*), alebo lasica myšožravá (*Mustela nivalis*).

Z celkovo viac ako desiatich druhov netopierov vyskytujúcich sa na území Vitoše sú najčastejší podkovár malý (*Rhinolophus hipposideros*), podkovár veľký (*Rhinolophus ferrumequinum*), netopier veľký (*Myotis myotis*), netopier Blythov (*Myotis blythii*), netopier pestrý (*Vespertilio murinus*), ucháč sivý (*Plecotus austriacus*) a lietavec sťahovavý (*Miniopterus schreibersii*).  

### Vtáky
Najtypickejšími zástupcami vtákov na území parku sú napríklad sojka obyčajná (*Garrulus glandarius*), skaliar pestrý (*Monticola saxatilis*), drozd kolohrivec (*Turdus torquatus*), orešnica perlavá (*Nucifraga caryocatactes*), ďateľ veľký (*Picoides major*), tesár čierny (*Dryocopus martius*), sýkorka uhliarka (*Parus ater*), krivonos smrekový (*Loxia curvirostra*), drozd čierny (*Turdus merula*), jariabok hôrny (*Tetrastes bonasia*), sokol myšiar (*Falco tinnunculus*), myšiak hôrny (*Buteo buteo*), myšiak hrdzavý (*Buteo rufinus*), jastrab veľký (*Accipiter gentilis*), sova obyčajná (*Strix aluco*), myšiarka ušatá (*Asio otus*), kuvik obyčajný (*Athene noctua*), alebo pôtik kapcavý (*Aegolius funereus*).

## Chránené podcelky
V hraniciach prírodného parku sa nachádzajú dve rezervácie (Torfeno branište a Bistriško branište), ako aj prírodná pamiatka ako jaskyňa Duchlata, ktorá je najdlhšou jaskyňou na území Bulharska.

## Ochrana a predmet ochrany
Kategória: prírodný park

Rozloha: 27 079,11 hektára

Predmetom je ochrana celého horského masívu pohoria Vitoša, predovšetkým skalných masívov a stien, jaskyní, kamenných riek, vysokohorských lúk, lesov ako aj zachovanie bohatej biodiverzity na území prírodného parku.

## Turizmus
Prírodný park má veľký rekreačný význam pre hlavné mesto Sofia. Ročne park navštívi okolo 1 000 000 návštevníkov. Na území Vitoše bolo vybudovaných viac ako 290 kilometrov turistických ciest. V hraniciach prírodného parku sa tiež nachádza 24 horských chát, 14 útulní, 30 areálov pre odpočinok, 4 hotely, 6 reštaurácií, niekoľko lyžiarskych zjazdoviek a niekoľko lanoviek. Zriadené je aj informačné centrum prírodného parku.

## Galéria

Vitocha map-fr.svg|mapa pohoria Vitoša s vyznačenými hranicami prírodného parku a rezervácií
Vitosha-2014-KamenneRieky05.jpg|kamenné rieky vo vrcholových partiách Vitoše
Природен парк Витоша – PP01 – Платото - No15.jpg|Černi vrăchpohľad z vrcholu
Природен парк Витоша – PP01 – Долина на Железнишка река - No10.jpg|v doline Železnickej rieky
Vitosa-2015-KamenneRieky02.jpg|vo vrcholových častiach pohoria
Vitosa-Sredec-Lavceto-MalakRezen06-2015-01.jpg|vo vrcholových častiach pohoria
Sunset with the scent of Thyme.jpg|vo vrcholových častiach pohoria
Vitosha-2014-MalakRezen02.jpg|pohľad na vrch Malăk Rezen, jeden z najvyšších vrchov pohoria
Cherni vrah - top.jpg|na vrchole vrchu Černi vrăch, najvyššieho bodu pohoria
Lilium jankae in full bloom, Vitosha mountain.jpg|*Lilium jankae* v pohorí Vitoša
Geum coccineum, Vitosha mountain plateau.jpg|kuklík šarlátový v pohorí Vitoša
Adonis vernalis-Пролетен горицвет.jpg|hlaváčik jarný v pohorí Vitoša
Geranium maculatum in Vitosha 01.jpg|pakost škvrnitý v pohorí Vitoša


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Prírodné parky v Bulharsku
Kategória:Vitoša
Kategória:Sofia (oblasť)
Kategória:Sofijská oblasť
Kategória:Pernik (oblasť)