George Bernard Shaw

**George Bernard Shaw** [Šó] (* 26. júl 1856, Dublin, Írsko – † 2. november 1950 Ayot St. Lawrence, Spojené kráľovstvo), bol anglický dramatik a esejista írskeho pôvodu a nositeľ Nobelovej ceny za literatúru v roku 1925. Je považovaný za zakladateľa modernej anglickej drámy.

## Životopis
Narodil sa v Dubline v nie veľmi zámožnej rodine. Keď mal asi 20 rokov, prišiel do Londýna a venoval sa žurnalistike. Vzdelanie získal ako samouk hlavne čítaním v knižnici Britského múzea. V 70. rokoch 19. storočia začal pracovať na svojej spisovateľskej kariére. V piatich, nie veľmi úspešných románoch opísal sociálne zábrany a prekážky vo vzťahoch medzi mladými ľuďmi. Prvého úspechu sa dočkal ako hudobný a divadelný kritik v časopisoch *Star* a *Saturday Review*. Uverejňoval kritiky o umeleckých výstavách a divadelných predstaveniach, zaujímal sa o hudbu a koncerty. Aj titulok eseje *Dokonalý Wagnerovec* prezrádza jeho hudobné záľuby. Potom prešiel k dramatickej tvorbe. 

G. B. Shaw je veľmi známy, predovšetkým vďaka svojim aforizmom. Na jeho drámu malo veľký vplyv dielo H. Ibsena. Spočiatku v rokoch  1879–1883 písal satirické romány, ktoré vyšli až v čase, kedy bol uznávaným autorom. Zaujímavá charakteristická črta Shawových vydávaných hier sú zdĺhavé predslovy, ktoré ich sprevádzajú. V týchto esejách písal Shaw viac o zvyčajne sporných názoroch na záležitosti, ktorých sa hry týkali, než o hrách samotných. Niektoré predslovy sú oveľa dlhšie ako samotná hra.

Shaw bol presvedčený, že moderná dráma má kritizovať život, preto písal historické hry, založené na ironizovaní meštianstva, mravného úpadku a obmedzenosti celej spoločenskej vrstvy. Bol majstrom kresby charakteru a svojim postavám vkladal do úst štipľavé a veľmi kritické slová proti meštiackej morálke. Jeho najsilnejšou zbraňou bol vtip, paradox, irónia, ba až sarkazmus, ktorými dialógy jeho hier prekypujú. O spoločenských problémoch sa vyjadroval otvorene, jeho dielo malo veľký vplyv na verejnú mienku.

G. B. Shaw sa angažoval i politicky, spolu s H. G. Wellsom založil Fabiánsku spoločnosť, ktorá šírila teóriu fabiánskeho socializmu. Tzn., že pomocou postupných reforiem zanikne kapitalizmus a vznikne socializmus. Do konca života sa hlásil k priateľstvu so Sovietskym zväzom.

V roku 1898 sa oženil s írskou dedičkou, Charlotte Payneovou-Townshend. V tom istom roku uviedli aj jeho prvú úspešnú drámu *Candida*. Povzbudený úspechom pokračoval sériou klasických komédií - drám, vrátane diel *Pekelník*, *Muž budúcnosti*, *[[Živnosť pani Warrenovej]]*, *Človek  a nadčlovek*, *Cézar a Kleopatra*, *Major Barbara*, *Androcles a lev*, a *Pygmalion.* Po prvej svetovej vojne, v ktorej zastával sporné názory, uviedol vážnejšie drámy vrátane diel *Dom zlomených sŕdc* a *Svätá Jana* (1923). 

Zomrel ako 94-ročný zámožný a známy človek a zanechal nadáciu pre toho, komu sa podarí zreformovať anglický pravopis. Jeho hry sa dodnes uvádzajú na mnohých svetových javiskách, populárny je aj u nás. 

## Dielo
* 1886 *[[Cashel Byron profesionál]]* - Cashel Byron's Profession
* 1898 *[[Nepríjemné a príjemné hry]]* - *(Plays Unpleasant and Pleasant)*
** *[[Nepríjemné hry]]*:
*** 1892 *[[Vdovcove domy]]* - *(Widowers' Houses) *, vyšlo tiež, pod názvom *Domy pána Sartoria*, alebo *Domáci pán*. Táto dráma je založená na dramatickom rozhovore, v hre dochádza k prekvapivým zvratom. Hra je kritikou viktoriánskej morálky a spoločenského systému, ktorý umožňuje zámožným vrstvám obohacovať sa na úkor chudobných. Tiež kritizuje prístup k problematike sexu.
*** 1898 * [[Záletník]] * - *(The Philanderer)* 
*** [1898] *[[Živnosť pani Warrenovej]] * - (*Mrs. Warren's Profession*), táto hra bola zakázaná cenzúrou, hraná bola až v roku 1925, v Čechách už v roku 1907, nastoľuje tu problém prostitúcie.
** *[[Príjemné hry]]* - tu sa zaoberá morálkou, kritizuje romantické poňatie spoločenských hodnôt (hrdinstva, lásky a pod.):
*** 1897 * [[Muž osudu]]* - *(The Man of Destiny) * 
*** 1898 * [[Zbrane a hrdina]] * - *(Arms and the Man)*, posmieva sa tu vojnovému hrdinstvu
*** 1898 *[[Candida]]* - *(Candida) *, psychologický portrét emancipovanej ženy, ktorej realizmus zvíťazí nad romantickou láskou
*** 1898 *[[Človek nikdy nevie]]* - * You Never Can Tell * 
* 1901 *[[Tri hry pre puritánov]]* - *(Three Plays for Puritans)*:
** 1897 *[[Diablov učeník]]* - *(The Devil's Disciple)*, hrala sa tiež pod názvom *Čertov kvietok*– príbeh protestantského duchovného a rebelanta, ktorý bojuje za vec slobody v americkej vojne za nezávislosť
** 1900 *[[Konverzia kapitána Brassbounda]]* *(Captain Brassbound's Conversion)*
** 1901 *[[Cézar a Kleopatra]]* - *(Caesar and Cleopatra)*, paródia hry W. Shakespeara
* 1902-1903 *[[Človek a nadčlovek]]* - *(Man and Superman)*
* 1904 *[[Ďalšie ostrovy Johna Bulla]]*' *(John Bull's Other Island)*
* 1905 *[[Majorka Barbara]]* - *(Major Barbara)*, hra o chudobe a Armáde spásy 
* 1906 *[[Doktorova dilema]]* *(The Doctor's Dilemma)*
* 1908 *[[Nerozvážny sobáš]]* *(Getting Married)* 
* 1910 *(Dark Lady of the Sonnets)* 
* 1910 *[[Nerovné manželstvo]]* - *(Misalliance)*
* 1911 *[[Fannina prvá hra]]* - *(Fanny's First Play)*
* 1912 *[[Androcles and the Lion]]*, groteska o prenasledovaní kresťanov
* 1912-1913 *[[Pygmalion (Shaw)|Pygmalion]]* *(Pygmalion)*, 
Pravdepodobne jeho najlepšie a najúspešnejšie dielo. Dráma – komédia má 5 dejstiev, podľa nej vznikol úspešný muzikál F. Loewa – My Fair Lady, bola taktiež sfilmovaná.  

Námet z Ovídiovej Premeny (cyperský umelec Pygmalion vytvoril krásnu sochu dievčaťa, do ktorej sa zamiloval, a Afrodita ju na jeho prosby oživila, dievčina jeho lásku opätovala). 

Londýnsky profesor fonetiky, starý mládenec, Higgins uzatvorí s priateľom Pickeeringom stávku, že urobí z jednej veľmi nekultivovanej, nevzdelanej pouličnej predavačky kvetín vyberanú dámu s kultivovaným prejavom. Eliza Doolitlová sa skutočne stane civilizovanou dámou, za pol roka s dokonalým spisovným vyjadrovaním a výslovnosťou. Svojím prirodzeným a kultivovaným pôvabom predbehne skostnatené vystupovanie a správanie Higginsa. 
Obľúbi si ju profesorova matka, ktorá ju prijme do svojho domu. Higgins po odchode dievčaťa plne ocení jej osobnostné kvality a navrhuje, aby u nich zostala. 
V epilógu, ktorý nie je súčasťou hry, Líza ponuku odmieta a dáva prednosť chudobnému mládencovi Fredymu. 

* 1919 *[[Dom zlomených srdcí]]* - *(Heartbreak House)*, skúma nedostatky našej civilizácie, ktoré viedli k 1. svetovej vojne a kritizuje bezvýchodiskovosť anglickej buržoázie.
* 1921 *[[Späť k Matuzalemovi]]* *(Back to Methuselah)*, utópia zaoberajúca sa problematikou dlhovekosti. Na toto dielo reagoval Karel Čapek dielom *Vec Makropulos*:
** *[[Na začiatku]]* In the Beginning
** *[[Pieseň bratov Barnabášových]]* The Gospel of the Brothers Barnabas
** *[[Veci, ktoré sa stali]]* The Thing Happens
** *[[Tragédia staršieho džentlmena]]* Tragedy of an Elderly Gentleman
** *[[Až kam dôjdu myšlienky]]* As Far as Thought Can Reach
* 1923 *[[Svätá Jana]]* *(Saint Joan)*, hlavná hrdinka Jana z Arku, sa stala predstaviteľkou zdravého rozumu bojujúca proti násiliu. Jana z Arku je tu opisovaná ako moderná žena. Ide vlastne o alegóriu stretnutia výnimočného jedinca s mocou.
* 1929 *[[Tragač s jablkami]]* - *(The Apple Cart)* 
* 1936 *[[Milionárka]]* - *(The Millioneiress)*
* 1938 *[[Ženeva (divadelná hra)|Ženeva]]* - *(Geneva, a Fancied Page of History in Three Acts)*
* 1939 *[[Za zlatých čias dobrého kráľa Karola]]* - *(In Good King Charles' Golden Days)*
* *(The Six of Calais)*
* *(The Glimpse of Reality)*
* *(How He Lied to Her Husband)*
* *(Shakes versus Shav)*

### Romány a zbierky esejí
* *[[Zdravý rozum o vojne]]* *(Commonsense about the War)*
* *[[Inteligentný ženský sprievodca po socializme a kapitalizme]]* *(The Intelligent Woman's Guide to Socialism and Capitalism)*
* *[[Čierne dievča hľadajúce Boha]]* *(The Black Girl in Search of God)*
* 1944 *(Everybody's Political What's What?)* 
* 1891 *[[Podstata ibsenizmu]]* – *(The Quintessence of Ibsenism)*, túto esej venoval Henrikovi Ibsenovi
* 1898 *[[Perfektný Wagnerián]]* - *(The Perfect Wagnerite)*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* G. B. Shaw
* G. B. Shaw (anglicky)
* Životopis Georgea Bernarda Shawa (anglicky)
* Bernard Shaw a Gabriel Pascal


Kategória:Osobnosti z Dublinu
Kategória:Anglickí dramatici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Kategória:Držitelia Oscara za najlepší adaptovaný scenár
Kategória:Írski nositelia Nobelovej ceny