Hlinená tabuľka

alt=Zoznam víťazstiev akkadského kráľa Rimuša nad marhašským kráľom Abalgamašom a elamským kráľom Emahsinim, asi 2270 pred Kr.|náhľad|Zoznam víťazstiev akkadského kráľa Rimuša nad marhašským kráľom Abalgamašom a elamským kráľom Emahsinim, asi 2270 pred Kr.
Na starovekom Blízkom východe sa hlinené tabuľky používali ako písacie médium, najmä na písanie klinovým písmom, počas celej doby bronzovej a aj v dobe železnej.

Klinopisné znaky sa odtláčali na mokrú hlinenú tabuľku pomocou pera často vyrobeného z trstiny (trstinové pero). Po napísaní sa mnohé tabuľky vysušili na slnku alebo na vzduchu a zostali krehké. Neskôr sa tieto nevypálené hlinené tabuľky mohli namočiť do vody a recyklovať na nové čisté tabuľky. Iné tabuľky sa po napísaní buď zámerne vypálili v horúcich peciach, alebo sa neúmyselne vypálili pri náhodnom vyhorení budov alebo počas konfliktu, čím sa stali tvrdými a odolnými. Zbierky týchto hlinených dokumentov tvorili prvé archívy. Boli základom prvých knižníc. Na Blízkom východe sa našli desaťtisíce písaných tabuliek vrátane mnohých fragmentov.

Zachované dokumenty v podobe tabuliek z minojskej/mykénskej kultúry sú najmä tie, ktoré sa používali na vedenie účtovníctva. Tabuľky slúžiace ako štítky s odtlačkom boku prúteného koša na zadnej strane a tabuľky zobrazujúce ročné súhrny naznačujú prepracovaný účtovný systém. V tejto kultúrnej oblasti sa tabuľky nikdy zámerne nevypaľovali, pretože hlina sa každoročne recyklovala. Niektoré tabuľky však boli „vypálené" v dôsledku nekontrolovaných požiarov v budovách, kde boli uložené. Tabuľky z nevypálenej hliny sú veľmi krehké. Z tohto dôvodu niektoré inštitúcie skúmajú možnosť ich vypálenia v súčasnosti, aby pomohli ich zachovaniu.

## Použitie hlinených tabuliek
[alt=Sumerská hlinená tabuľka, v súčasnosti uložená v Orientálnom inštitúte Chicagskej univerzity, s textom básne Inanna a Ebih, ktorú napísala kňažka Enheduanna, prvá autorka, ktorej meno je známe.|náhľad|[Sumeri|Sumerská hlinená tabuľka, v súčasnosti uložená v Orientálnom inštitúte Chicagskej univerzity, s textom básne *Inanna a Ebih*, ktorú napísala kňažka Enheduanna, prvá autorka, ktorej meno je známe.]]
[alt=Babylonská hlinená tabuľka Plimpton 322 s číslami napísanými klinovým písmom. Táto tabuľka, o ktorej sa predpokladá, že bola napísaná okolo roku 1800 pred Kr., uvádza dve z troch čísel, ktoré sa dnes nazývajú pytagorejské trojice.|náhľad|[Babylonia|Babylonská hlinená tabuľka Plimpton 322 s číslami napísanými klinovým písmom. Táto tabuľka, o ktorej sa predpokladá, že bola napísaná okolo roku 1800 pred Kr., uvádza dve z troch čísel, ktoré sa dnes nazývajú pytagorejské trojice.]]
Text na hlinených tabuľkách mal podobu mýtov, bájok, esejí, hymnov, prísloví, epickej poézie, obchodných záznamov, zákonov, rastlín a zvierat. Tieto hlinené tabuľky umožňovali, aby si jednotlivci zaznamenávali, kto a čo je významné. Príkladom týchto veľkých príbehov bol *[[Epos o Gilgamešovi]],* ten rozprával o veľkej potope, ktorá zničila Sumer. Lieky a recepty, ktoré by boli vtedy neznáme, boli dostupné vďaka hlineným tabuľkám. Medzi receptami sa nachádzajú návody na guláš, ktorý sa pripravoval z kozy, cesnaku, cibule a kyslého mlieka.

Koncom 3. tisícročia pred Kr. (2200 - 2000 pred Kr.) sa prvýkrát pokúsili aj o „krátky príbeh", keď nezávislí pisári vstúpili do filozofickej arény s príbehmi, ako napr: „*Debata medzi vtákom a rybou*" a ďalšie témy.

## Komunikácia
Komunikácia sa zrýchlila, pretože teraz existoval spôsob, ako si posielať správy, rovnako ako to robí pošta. Dôležité a súkromné hlinené tabuľky boli potiahnuté ďalšou vrstvou hliny, aby ich nikto iný neprečítal. Tento spôsob komunikácie sa používal viac ako 3 000 rokov v pätnástich rôznych jazykoch. Sumeri, Babylončania a Eblaiti mali svoje vlastné knižnice hlinených tabuliek.

## Proto-písmo
Tabuľky z Tărtărie, podunajskej civilizácie, môžu byť ešte staršie, pretože boli datované nepriamou metódou (kosti nájdené v blízkosti tabuľky boli datované uhlíkovou metódou) do obdobia pred 4000 rokmi pred Kr. a možno pochádzajú až z obdobia 5500 rokov pred Kr., ale ich interpretácia zostáva sporná, pretože tabuľky boli vypálené v peci a vlastnosti uhlíka sa zmenili.

## Referencie

## Pozri aj

* Aššurbanipalova knižnica
* Chammurapiho zákonník

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Antická literatúra