Kraken

náhľad|Kraken, nepotvrdený hlavonožec. W. H. Lizars. 1839
náhľad|"Kolosálna chobotnica" útočiaca na loď. Pôvodný nákres: Pierre Denys-Montfort. 1801
**Kraken** alebo **krak** (lat. staršie *Microcosmus marinus* alebo *Sepia microcosmus*) je legendárna morská príšera obrovskej veľkosti zo škandinávskych povestí, najmä z oblasti pobrežia Nórska. 

Kraken je témou námorníckych povier a mýtov. Od novoveku sa vyskytoval aj v cestopisoch a odbornej literatúre: spomína ho napr. F. Negri, H. Egede, C. Linnaeus a ďalší - podrobnosti pozri nižšie.

Legenda o krakenovi asi vznikla z pozorovaní chytľanov, čo sú veľmi veľké kalmary.

## Etymológia
Slovo „krak(en)“ sa do slovenčiny dostalo prostredníctvom západoeurópskych jazykov (čes. kraken/staršie: krak, nem. Krake/staršie: Kraken, angl. kraken, fr. kraken) z nórskeho slova *krake* alebo *krakje* (s určitým členom *kraken* alebo *krakjen*).

Podľa nórskeho slovníka slovo *krake* vo význame „deformovaný alebo krivý strom“ pochádza zo staroseverského slova *kraki*, ktoré znamená „kôl, stožiar“,  a slovo *krake* vo význame „morská príšera“ alebo „chobotnica“ má možno rovnaký pôvod. Aj vo švédčine slovo *krake* vo význame „morská príšera“ pôvodne znamenalo „kôl“.

Jazykovedec Finnur Jónsson však tvrdí, že slovo *krake* znamenalo aj hľadaciu či inú lodnú kotvu, čo ľahko vyvoláva predstavu hlavonožca. Okrem toho tvrdí, že slovo *horv*, ktoré je synonymom slova *krake*, je alternatívnou formou slova *harv* (pluh) a vyslovil dohad, že je slovo horv odvodené zo skutočnosti, že tento hlavonožec akoby brázdil more.

Nižšie spomínaný autor Erik Pontoppidan uvádza nasledujúce dánske názvy krakena (staršia dánčina a nórčina boli prakticky ten istý jazyk): *krake, søe-krake, kraxe, horv, krabbe, søe-horv, anker-trold*. Z uvedených tvarov slovo *krabbe* naznačuje, že je pôvod spoločný s pôvodom nemeckého slovesa *krabbeln* (plaziť sa).

V shetlandčine slovo *krekin* znamená veľryba a ide o tabuizované slovo; etymologicky je príbuzné so slovom krake.

## Prvé opisy
[náhľad|Dve príšery, ozrutná zubatá „svinia veľryba“ a rohatá „bradatá veľryba“ na Olausovej mape, ktoré pomenoval [Conrad Gessner. „Bradatá veľryba“ je asi kraken. – Olaus Magnus, *Carta marina* (1539)]]

Prvým opisom krakena by mohol byť opis severských morských príšer v knihe Olausa Magnusa z asi polovice 16. storočia . 

Podobný je opis v encyklopédii Švajčiara C. Gessnera z roku 1560. Zobrazuje a zároveň opisuje "bradatú [resp. fúzatú] veľrybu" (nem. Bartwall, lat. cetus barbatus) ako jeden z typov obrovských veľrýb. Táto má vraj fúzy a bradu a okolo hlavy "rohy" (chápadlá). Základ informácie je tu prebratý z mapy severoeurópskych morí, ktorá sa volá Carta marina (1539) a ktorej autorom je Olaus Magnus.

Ďalší opis krakena (prípadne jemu veľmi podobného tvora) podal taliansky spisovateľ Francesco Negri v roku 1700 v Padove v cestopise z cesty po Škandinávii nazvanom *Viaggio settentrionale*. Autor spomína tvora pod názvom *sciu-crak*, čo je podľa neho "ryba veľkých rozmerov, s plnou, okrúhlou postavou, s veľa rohmi alebo ramenami...". Odlišuje ju od morského hada (*sciu-orm*).

Dánsky misionár Hans Egede pri príležitosti svojho pôsobenia v Grónsku v rokoch 1721-1736 opísal v roku 1729 (resp. 1757) krakena pod názvom *Kracken* ako mnohohlavého tvora dlhého niekoľko míľ. Uviedol, že je určite ekvivalentom mýtickej islandskej príšery *hafgufa*, čo bola bájna veľmi obrovská morská príšera Islanďanov neznámej konkrétnej podoby.

Krakena nepriamo spomína aj Carla Linné, ktorý ho v rokoch 1733/1735 - 1758 vo svojich textoch uvádza ako rod *Microcosmus* zahŕňajúci len jeden druh *Microcosmus marinus*. Tento je zaradený nie spolu s tým, čo by sme dnes nazvali hlavonožce, ale medzi červami typu Testacea. Ako zdroje rodu *Microcosmus* Linné cituje tieto texty:
* Text Bartholina z roku 1657: Bartholini tu opisuje "22. rod" veľrýb ako veľryby obrovských rozmerov ľuďom nazývané *hafgufa* .
* Text Paulliniho z roku 1678: Paullini tu opisuje morskú príšeru (*monstrum marinum*), ktorá má vraj nemecké označenie Seekrabbe (morský krab) a má podobu obrovského kraba, na ktorom rastú aj stromy a rastliny..
* Text Rediho z roku 1686 : Autor tu opisuje obrovskú ascídiu.
Často sa nesprávne uvádza, že Linné krakena uvádzal pod názvom *Sepia microcosmus*; tento latinský názov krakenovi v skutočnosti dal až Nemec Lorenz Oken na začiatku 19. storočia.

Nórsky biskup Erik Ludvigsen Pontoppidan opísal krakena v roku 1753 v diele *Det første Forsøg paa Norges naturlige Historie*. Uvádza, že ho ľud označuje (okrem iného) názvami *Kraken*, *Kraxen*, *Krabben* či *Horven*. Podľa jeho opisu niektorí autori krakena uvádzajú ako plávajúci ostrov, inak je známy tým, že potápa lode a má viacero rúk či rohov. Mohlo ísť o morského kraba, chobotnicu, kalmára či hviezdovku (autor sa prikláňa k prvej možnosti), v každom prípade ma gigantické rozmery.

Krakena spomína v roku 1802 v diele *Histoire Naturelle Générale et Particulière des Mollusques* aj francúzsky malakológ Pierre Dénys de Montfort ako jeden z dvoch typov obrovských chobotníc. Uvádza ho pod názvom *kraken* alebo *poulpe kraken* (chobotnica kraken) a stotožňuje ho napríklad s Plíniovou príšerou nazývanou *arbor marinus* i s Paulliniho vyššie spomínaným *monstrum marinum*. Ide vraj o najväčšieho živočícha na Zemi.

[náhľad|Pozorovanie 60 metrov dlhého tvora, ktorého údajne pozorovali z lode ''[Niagara* v Atlantiku na vode v roku 1813. Tu je zobrazený ako chobotnica.]]

== Ikonografia ==
[[Súbor:Giant_octopus_attacks_ship.jpg|náhľad|"Kraken of the imagination" (Kraken fantázie). John Gibson, 1887.]]
Predpokladá sa, že „bradatá veľryba“ zobrazená na mape Olausa Magnusa je kraken.

V neskoršom období sa často zobrazuje Denys-Montfortov náčrt „kolosálnej chobotnice“, hoci podľa tohto autora kraken v skutočnosti vyzerá inak. Podľa Denys-Monfortovej ilustrácie boli vytvorené podobné ilustrácie zobrazujúce krakena útočiaceho na loď.

Hoci Egede opísal krakena ako mnohohlavé stvorenie s množstvo pazúrov, niektorí autori krakena zobrazujú s hrotmi alebo rohami.

Existuje aj prípad dvojhlavej a rohatej príšery, ktorú údajne vyplavilo na breh v mestečku Dingle v Írsku; asi išlo o hlavonožca. Jej objaviteľ ju namaľoval, s obrazom cestoval a napísal o príšere aj knihu.

[[Súbor:Houghton_Typ_620.22.697_-_Nova_typis_transacta_navigatio.jpg|náhľad|Obria ryba, s ktorou sa stretol Sv. Brendan. V jej blízkosti je vyznačená „Insula Fortunata“.]]

== Kraken a chytľan ==
Kúsok [[kalmary|kalmára]] nájdený francúzskou loďou *Alecton* počas incidentu tejto lode s obrovským hlavonožcom v roku 1861 (tento incident spomína okrem mnohých iných autorov aj napr. Jules Verne v románe Dvadsaťtisíc míľ pod morom - pozri nižšie) bol neskôr koncom 19. storočia identifikovaný ako rod [[Chytľanovité|chytľan]] (*Architeuthis*). Odvtedy sa zvykne tvrdiť, že chytľany sú možno to, čo sa v minulosti opisovalo ako krakeny.

== Kraken a ichtyosaury ==
Podľa niektorých názorov je veľký hlavonožec, pripomínajúci legendárneho krakena, aspoň čiastočne zodpovedný za likvidáciu [[ichtyosaury|ichtyosaurov]] v období [[Trias|triasu]].

== Kraken v beletrii a populárnej kultúre ==
[[Súbor:20000_squid_holding_sailor.jpg|náhľad|Ilustrácia z pôvodného vydania *Dvadsaťtisíc míľ pod morom* od [[Jules Verne|Julesa Verna]] z roku 1870]]

Kraken sa spomína v rôznych románoch, filmoch, televízii, videohrách a  podobne.

=== Beletria ===
V Anglicku spomína krakena napríklad [[Alfred Tennyson]] v roku 1830 v [[sonet]]e *The Kraken*. Zmienky o krakenovi sú aj v románe [[Herman Melville|Hermana Melvilla]] z roku 1851 *Biela veľryba* (kapitola 59). Ďalším príkladom je román [[John Wyndham|Johna Wyndhama]] *The Kraken Wakes* (1953).

Vo francúzskej beletrii spisovateľ [[Victor Hugo]] v roku 1866 v diele *Robotníci mora*  (fr. Les Travailleurs de la mer) predstavil obrovskú ľudožravú chobotnicu z povestí ostrova [[Guernsey]], ktorú stotožnil s legendárnym krakenom. Hugu túto chobotnicu v tomto texte nazval (ako vôbec prvý Francúz) názvom *pieuvre* [pjöövr], ktorý vo francúzštine potom dlho označoval obrovskú chobotnicu, ale dnes sa už používa aj ako všeobecné označenie chobotnice. 

Následne krakena spomína v roku 1870 aj [[Jules Verne]] v diele *Dvadsaťtisíc míľ pod morom*. O kúsok ďalej v texte Verne spomína ako podobné tvory aj veľké [[kalmar]]y (konkrétne pravdepodobne [[chytľan]]y) a to, čo sa v staroveku označovalo ako [[polyp]]y. Ako príklad veľkých kalmarov uvádza známy prípad z roku 1861, keď loď [[Alecton]] strieľala do veľkého kalmara.

=== Komiksy ===
Kraken sa často vyskytuje v komiksoch, napríklad v rôznych podobách v komiksoch od [[Marvel Comics]] a [[DC Comics]].

===Filmy ===
Z filmov sa kraken objavuje vo filme *Súboj titanov* z roku 1981, kde ale nejde o chobotnicu, ale skôr o obrovského [[humanoid]]a s rybím chvostom. Z tohto filmu je veľmi známa hláška: "Vypusťte krakena!" (angl. "Release the Kraken!"). V remaku Súboja titanov z roku 2010 je kraken niečo medzi človekom, chobotnicov a krabom. 

Kraken sa objavil aj v dvoch filmoch [[Piráti z Karibiku (filmy)|Pirátov z Karibiku]], predovšetkým vo filme z roku 2006 *Piráti z Karibiku: Truhlica mŕtveho muža* ako domáce zvieratko hrôzostrašného Davyho Jonesa, hlavného antagonistu filmu. Kraken sa objavuje aj v pokračovaní filmu *Na konci sveta*.

===Videohry ===
Krakeny sa objavujú aj vo videohrách ako *Sea of Thieves*, *God of War II* a *Return of the Obra Dinn''. 

## Zdroj

## Ďalšie zdroje

Kategória:Mýtické bytosti