Raškovský luh

**Raškovský luh** (evidenčné číslo 660) je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Vihorlat. Nachádza sa v juhovýchodnej časti Slovenska v katastrálnom území obce Malé Raškovce v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené 31. marca 1986 Ministerstvom kultúry Slovenskej socialistickej republiky za chránené nálezisko a v roku 2004 za prírodnú rezerváciu na rozlohe 16,2312 ha. V celej rezervácií platí 4. stupeň ochrany. Predmetom ochrany je zvyšok lužného lesa s priľahlými aluviálnymi lúkami s masovým výskytom korunky strakatej (*Fritillaria meleagris*) na Východoslovenskej nížine, dôležitých z vedeckovýskumného a náučného hľadiska. Chránené nálezisko patrí do sústavy chránených území členských krajín Európskej únie Natura 2000.

## Lokalita
náhľad|Mŕtve rameno
Prírodná rezervácia je súčasťou Východoslovenskej nížiny, ktorá sa rozprestiera na juhovýchodnom Slovensku v blízkostí hraníc s Ukrajinou a Maďarskom a spadá do katastrálneho územia obce Malé Raškovce. V nadmorskej výške  približne 5 km juhovýchodne od obce Malé Raškovce a tiahne sa pozdĺž jedného z meandrujúcich ramien Laborca. Celý luh zaberá plochu približne 16 ha. Územie tvoria dve čiastkové plochy, južnú časť predstavuje lúčna enkláva v medzihrádzovom priestore, ktorá prechádza v lužný les lemujúci mŕtve rameno rieky. Severnú časť tvoria mokré lúky zarezané do lesných porastov lužného typu. Plochy sú navzájom oddelené štátnou cestou. Prírodná rezervácia leží približne 2 km vzdušnou čiarou od tepelnej elektrárne Vojany. Týmto územím tiež prechádza trasa ropovodu a plynovodu.

## História
V minulosti sa človek svojím zásahom do krajiny významným a nezanedbateľným spôsobom podieľal na pretváraní charakteru prírodného prostredia. Hydromelioračné zásahy do krajiny patria k najzávažnejším antropogénnym zásahom v oblasti CHKO Latorica. Budovanie hrádzí, spevňovanie brehov a vytváranie sietí odpojených ramien ovplyvňuje celkový vodný režim okolitých riek, čo nemusí pôsobiť nevyhnutne priaznivo. Územie bolo 31. marca 1986 vyhlásené za chránené nálezisko Ministerstvom kultúry Slovenskej socialistickej republiky a neskôr 22. septembra 2004 bolo chránené územie ustanovené za prírodnú rezerváciu. Európska komisia schválila 13. novembra 2007 územia európskeho významu v panónskom biogeografickom regióne, ktorého súčasťou je aj Raškovský luh. Prírodná rezervácia je zároveň súčasťou Chráneného vtáčieho územia Medzibodrožie vyhláseného 7. januára 2008.

## Prírodné pomery
### Geológia a pedológia
Východoslovenská nížina, na ktorej sa územie prírodnej rezervácie nachádza je zo severu a severozápadu obklopená treťohornými pohoriami vulkanického pôvodu. Delí sa na dve časti Východoslovenskú pahorkatinu a Východoslovenskú rovinu. Predmetné územie je súčasťou Východoslovenskej roviny, ktorej podložie tvoria naplavené sedimentárne horniny z holocénu, ako sú íly, piesky, štrky, prach a pod. Na zložení sa tiež podieľajú sloje lignitu a sladkovodné vápence. Typický je reliéf zvlnených rovín-sprašové tabule. Pôdy vznikali na ťažkých pôdotvorných substrátoch. Zastúpené sú hlavne regozeme, kultizeme, kambizeme a gleje. 

### Klíma
Klíma sa vyznačuje veľkou časovou premenlivosťou a má teda kontinentálny charakter. Priemerný úhrn zrážok za rok je 550600 mm.

### Fauna
Z bezstavovcov sú zastúpené rovnokrídlovce modlivka zelená (*Mantis religiosa*), kobylka šúrová (*Ruspolia nitidula*), koník vlhkomilný (*Mecostethus parapleurus*). Z chrobákov fuzáč pižmový (*Aromia moschata*). Ďalej zástupci radu vážky šidlo pestré (*Aeshna mixta*), šidlo trstinové (*Aeshna affinis*). Pár druhov motýľov – ohniváčik veľký (*Lycaena dispar*), modráčik krvavcový (*Phengaris teleius*), pestroň vlkovcový (*Zerynthia polyxena*), ohniváčik prútnatcový (*Lycaena thersamon*), vidlochvost ovocný (*Iphiclides podalirius*). Z radu stavovcov, sú zastúpené obojživelníky ako skokan štíhly (*Rana dalmatina*), skokan ostropyský (*Rana arvalis*), skokan zelený (*Pelophylax kl. Esculentus*), kunka červenobruchá (*Bombina bombina*), rosnička zelená (*Hyla arborea*), ropucha bradavičnatá (*Bufo bufo*). Z plazov jašterica krátkohlavá (*Lacerta agilis*), užovka obojková (*Natrix natrix*). K vzácnym druhom z cicavcov žijúcich na tomto území patrí vydra riečna (*Lutra lutra*). V neposlednom rade dôležitou súčasťou tunajšej fauny sú vtáky ako haja tmavá] (*Milvus migrans*), bocian čierny (*Ciconia nigra*), tesár čierny (*Dryocopus martius*), hrdlička poľná (*Streptopelia turtur*), strakoš obyčajný (*Lanius collurio*), ďateľ prostredný (*Leiopicus medius*), ďateľ malý (*Dryobates minor*), muchárik bielokrký (*Ficedula albicollis*), svrčiak riečny (*Locustella fluviatilis*), sedmohlások obyčajný (*Hippolais icterina*). Dokonca je zaznamenaný výskyt rybárika riečneho (*Alcedo atthis*).

### Flóra
[náhľad|[korunka strakatá]]
náhľad|Aluviálna lúka
Územie tvoria rôzne biotopy. Lesné biotopy predstavujú tvrdé lužné lesy dubovo-brestovo-jaseňové, teda medzi zástupcov patria dreviny s tvrdým drevom ako dub letný (*Quercus robur L.*), javor poľný (*Acer campestre  L.*), topoľ čierny (*P. nigra L.*). Z krovinových zástupcov vtačí zob obyčajný (*Ligustrum vulgare L.*), svib krvavý (*Swida sanguinea L.*), javor tatársky (*A. tataricum L.*). Tvrdé lužné lesy rastú na vyšších, suchších nivách, tam kde sú záplavy sa vyskytujú zriedka. Pre mäkký lužný les sú charakteristické dreviny ako vŕba krehká (*Salix fragilis L.*), vŕba košikárska (*S. viminalis L.*), vŕba biela (*S. alba L.*), topoľ biely (*Populus alba L.*), jelša lepkavá  (*Alnus  glutinosa*). Sú to najnižšie miesta na údolných nivách, často z jari zaplavované. Je to biotop chudobný na krovinový porast. Z nelesných biotopov sa tu nachádzajú aluviálne lúky zväzu Cnidion venosi, vyskytujúce sa v zaplavovaných územiach nížinných tokov. Tieto lúky sú jedným z dôvodov ochrany rezervácie predovšetkým hojným výskytom vážne ohrozenej korunky strakatej (*Fritillaria meleagris L.*). Druhým typom nelesného biotopu sú psiarkové aluviálne lúky. Porast je hustý, ale druhovo chudobný. Z významných druhov rastlín sa tu ďalej nachádzajú: kozonoha hostcová (*Aegopodium podagraria L.*), lipkavec obyčajný (*Galium aparine L.*), zádušník brečtanovitý (*Glechoma hederacea L.*), chmeľ obyčajný (*Humulus lupulus L.*), hluchavka škvrnitá (*Lamium maculatum L.*), ostružina ožinová (*Rubus ceasius L.*), cesnačka lekárska (*Alliaria petiolata L.*), cesnak medvedí (*Allium ursinum L.*), chocholačka dutá (*Corydalis cava L.*), blyskáč cibuľkatý (*Ficaria verna L.*), psiarka lúčna (*Alopecurus pratensis  L.*), pýr plazivý (*Elytrigia repens L.*), bleduľa letná (*Leucojum aestivum  L.*), graciola lekárska (*Gratiola officinalis L.*), žerušnica lúčna (*Cardamine pratensis L.*), krvavec lekársky (*Sanguisorba officinalis L.*), kosienka farbiarska (*Serratula tinctoria L.*).

náhľad|Lužný les
## Ochrana
Predmetom ochrany sú aluviálne lúky zväzu Cnidion venosi a lužné dubovo-brestovo-jaseňové lesy v okolí nížinných riek. Ďalším predmetom ochrany je kunka červenobruchá (*Bombina bombina*). Lokalita je zároveň významným liahniskom obojživelníkov. Medzi negatívne vplyvy patrí nekosenie lúk a zanechávanie pokosenej biomasy. Nepriaznivo vplývajú občasné záplavy alebo naopak suchá. Zarastanie inváznymi a ruderálnymi druhmi, či emisie z neďalekej tepelnej elektrárne. Navrhované manažmentové opatrenia odporúčajú kosiť a raz ročne odvážať biomasu. K starostlivosti o územie patrí udržiavanie vodného režimu, v prípade potreby odstránenie inváznych druhov, či monitoring biotopov určených k ochrane.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Michalovce
Kategória:Malé Raškovce