Koleda (pieseň)

[náhľad|[Konstantin Alexandrovič Trutovskij*. Vianočné koledy v Malorusku* (pozn.: t. j. na Ukrajine). olej na plátne, 1864, dnes: Štátne ruské múzeum, Petrohrad, Rusko.]]

**Koleda** je osobitný piesňový žáner viažúci sa k Vianociam a vianočnému obdobiu. Koledy stoja *„na rozhraní ľudovej, poloľudovej a umeleckej, ale i duchovnej alebo svetskej piesne“*. Typicky ide o spievanú pieseň, no v širšom význame sa ku koledám radia aj riekanky, vinše a ľudové hry.

[náhľad|Inštrumentálna verzia svetoznámej ukrajinskej koledy ''[Ščedryk* (v angloamerickom prostredí známa ako: *Carol of the Bells*) zostavená [[Mykola Dmytrovyč Leontovyč|Mykolom Dmytrovyčom Leontovyčom]] ]]
V koledách sa prelínajú [[Kresťanstvo|kresťanské]] a ľudové (typicky pastierske) motívy, pričom spravidla prevládajú témy narodenia [[Ježiš Kristus|Ježiška]] v chudobnej maštali, zvestovania radostnej správy pastierom, príprava pastierov na cestu do [[Betlehem (sídlo)|Betlehema]] či chystanie darov Ježiškovi. V niektorých koledách sa objavujú žartovné a parodické prvky, typicky žiadanie odmeny za koledovanie. U kresťanov byzantskej tradície ([[Gréckokatolícka cirkev|gréckokatolíkov]] a [[Pravoslávna cirkev (východná Európa)|pravoslávnych]] kresťanov) dominuje kult [[Theotokos|Bohorodičky]] a pastorálne koledy sú tu ojedinelé. U iných (východných) Slovanov sú bežné aj novoročné koledy či obchôdzkové ľúbostné piesne. Čiastočne odlišnú podobu majú koledy v anglo-americkom prostredí. Výrazný vplyv na podobu kolied v kontinentálnom prostredí (najmä umelých) mala [[Katolícka cirkev (latinská cirkev a východné katolícke cirkvi)|Katolícka cirkev]], keďže tvorili súčasť kalendárnych obradových piesní. Samotný termín [[koleda]] má však staršiu (predkresťanskú) tradíciu. Koledy sú charakteristické pre takmer celé európske kresťanské prostredie, kde sa šírili už od stredoveku. Na [[Slovensko|Slovensku]] sú v dnešnej podobe známe od v [[17. storočie|17. storočia]].

Koledy bývajú označované aj ako „migrujúci žáner“, respektíve „putujúce piesne“, pretože putovali (často ústnym podaním) z miesta na miesto v podobe textov a melódií. Vplyv na ich šírení mali kňazi, cirkevné rády (osobitne [[františkáni]]), hudobní rektori, ale aj [[pastier]]i, mestská či dedinská chudoba ale aj [[Rómovia|Cigáni]] či [[Baníctvo|baníci]]. Práve chudobnejšie vrstvy videli v žobravom koledovaní možnosť prilepšiť si počas [[Vianoce|Vianoc]]. 

[[Súbor:Böhm Betlehemes készülődés 1870.jpg|náhľad|[[Pál Böhm]], *Príprava betlehema*, olej na plátne, 1870.|vľavo]]

Spievanie kolied sa spája s koledovaním: obradnou obchôdzkou, kedysi najmä mládencov, dnes zvyčajne skôr detí, ktoré od [[Štedrý deň|Štedrého večera]] (24. december) do sviatku [[Zjavenie Pána|Zjavenia Pána]] (6. január) chodia po domoch a spievajú koledy či vinšujú rodine zdravie, šťastie a hojnosť. Koledovanie býva spojené tiež s [[Betlehemská hra|betlehemskými hrami]] a betlehemcami. Kým pri obchôdzkovom koledovaní vynikala často viac ľudová slovesnosť, koledy spievané v kostoloch boli častejšie umelými (autorskými) dielami. Osobitnou formou koledy sú pastorálne koledy spájané s pastierskou tradíciou.



Slovenské ľudové koledy spravidla nemajú [[refrén]]. Naopak u [[Ukrajinci|Ukrajincov]], [[Bielorusi|Bielorusov]] či [[Poliaci|Poliakov]] sú ľudové koledové piesne s refrénom častejšie a dokonca sa delia do žánrov: *koljadky*, *ovseni,* *ščedrovky*. Refrény, ktoré majú podobu pokriku (napr. *Hej, koleda!*, *Na ten Nový rok!* či *Oj daj Bože!*) predstavovali pôvodne akési magické formuly a patria k najstarším častiam kolied. Na Slovensku sa refrény v koledách zachovali v zásade len u [[Gorali (poľsko-slovenské pomedzie)|goralov]] na [[Orava (región)|Orave]] a [[Spiš (región)|Spiši]], výnimočne v okolí [[Trenčín]]a 

V hudobnej zložke kolied *„prevládajú jednoduché harmonické melódie staršieho typu v rozsahu sexty až oktávy, ale vyskytujú sa aj archaické recitatívne nápevy a najmä kvinttonálna a kvintakordálna melodika. Popri recitatívnosti sa často uplatňuje dvojdobý, ale tiež trojdobý a tanečný rytmus“* [[Odzemok|odzemkového]] typu i odzemkové melódie.

Veľký počet starších slovenských vianočných piesní a kolied zachytil v [[60. roky 19. storočia|60. rokoch 19. storočia]] [[Andrej Kmeť]] v zbierke *Prostonárodné vianočné piesne.''

## Referencie

## Iné projekty

## Ďalšia literatúra

### Všeobecne
* (osobitne stredoveká história a koledy v českom prostredí)

### Slovenské koledy
* 
* 
*
* 
* 


Kategória:Kresťanská hudba
Kategória:Hudobné žánre