Hana Gregorová (spisovateľka)

**Hana Gregorová**, rod. Lilgová (* 30. január 1885, Martin  † 11. december 1958, Praha) bola slovenská spisovateľka, osvetová pracovníčka a obhajkyňa emancipačných snáh žien.

## Rodina
* otec: Ján Lilge
* matka: Mária, rod. Jamnická
* manžel: Jozef Gregor-Tajovský
* brat: Ivan Lilge-Lysecký

## Život
Narodila sa v Martine v uvedomelej farbiarskej rodine a vzdelanie získala na základnej škole v rodisku a neskôr sa po sobáši vzdelávala sama. 
V roku 1903 – 1906 hrávala ochotnícke divadlo v Slovenskom spevokole v Martine. Účinkovala prevažne v hrách slovenských autorov. Počas krátkeho pôsobenia v rumunskom Nadlaku (1907 – 1910) stvárnila plastickú postavu matky v rovnomennej hre J. G. Tajovského, ktorý ju aj režíroval (1908). Preložila aktovku A. P. Čechova *Pytačky*, ktorú Tajovský nacvičil s nadlackým Ľudovým kruhom (1909). V roku 1907 sa v Nadlaku zaňho vydala a neskôr sa usadili v Bratislave. 

Pracovala v osvetových organizáciách, pôsobila v časopise Slovenský východ. Po presťahovaní do Bratislavy pokračovala v osvetovej práci, zaujímala sa o politický vývoj, a jej dom často navštevovali tak slovenskí, ako aj českí a zahraniční spisovatelia.

Po smrti svojho manžela sa presťahovala k dcére Dagmar do Prahy, počas 2. svetovej vojny pracovala v protifašistickom odboji. Krátko bola predsedníčkou Zväzu slovenských žien. 

Zomrela vo veku 73 rokov v Prahe, pochovaná je v Tajove.

Ženské hnutie na Slovensku založili v Martine a od samých začiatkov ho robili ... iba muži (najmä Vajanský, ale aj Ambro Pietor, Jozef Nedobrý). Všetko to vyvrcholilo v brisknom odmietnutí autentických ženských počinov Hany Gregorovej-Lilgovej ako našej prvej sufražetky, glajchšaltovaní jej kníh a článkov ako vecí nemravných atď. Gregorovú potom vyhnalo z Martina najmä povestné odpľutie si Vajanského pred ňou: "Fuj, baba femina!", aby sa takto grobiansky začala aj nebadaná bovarizácia tohto mesta. 

## Tvorba
Jej literárna tvorba sa začala prekladom románu Dáždnik sv. Petra (Kálmán Mikszáth). Písala prózu, no okrem diel pre dospelých sa venovala i tvorbe pre deti.

## Myšlienky

*„Dnes už máme možnosť akademicky študovať, koľko úsilia to stálo. Vzdelaná žena je povinná pracovať kultúrne a verejne v záujme druhých. Žena dneška má pracovať na novej epoche ľudstva, v ktorej nebude nezaslúženej biedy. Má bojovať o lepšie sociálne pomery. Má kultúrou, sociálnou činorodosťou a umením napĺňať formu života.“* 

## Ocenenia

* 2023 in memoriam Rad Ľudovíta Štúra II. triedy za mimoriadne zásluhy o ľudské práva a slobody a ich ochranu. 

## Diela
### Tvorba pre dospelých

* 1912 – *Ženy*, zbierka krátkych próz
* 1920 – *Môj svet*, kniha noviel
* 1924 – *Pokorní ľudia*, kniha noviel
* 1929 – *Slovenka pri krbe a knihe*
* 1930 – *Zo srdca*, kniha noviel
* 1933 – *Vlny duše*, román
* 1935 – *Svet je tak krásny*, cestopisné črty
* 1938 – *Čas nezastavíš*, román
* 1945 – *Radosť bez tône a slzy vekov*
* 1946 – *Ženy-matky za svetový mier*, brožúra
* 1949 – *Cudzím dvorom*, výber z noviel
* 1958 – *Trpké údely*, výber z noviel
* *Spomienky* (rukopis, knižne vyšli až po úprave a zredigovaním jej dcérou v roku 1979)

### Tvorba pre deti
* 1922 – *O Zorke*, čo každému svietila
* 1922 – *Kytka*
* 1926 – *Oddané srdiečka*
* 1931 – *Rozprávočky z rádia*
* 1933 – *Pavko v Prahe*

## Referencie

## Literatúra
* *[[Encyklopédia dramatických umení Slovenska]]*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 
* Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 6 - evanjelická farnosť v Martine; pokrstená ako JAnna Božena Lilge

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Osobnosti z Martina
Kategória:Slovenské feministky
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra II. triedy