open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Havaj (štát USA)

**Havaj** alebo **Hawaj** (po havajsky: *Hawai‘i*) je 50. štát USA. Leží na Havajských ostrovoch v Tichom oceáne. Je 1 zo 4 štátov USA, ktoré boli kedysi nezávislé. Havajské ostrovy zjednotil v roku 1810 kráľ Kamehameha I. Zostali nezávislé až do 17. januára 1893, keď americkí podnikatelia nezákonne zvrhli kráľovnú Liliuokalani a o päť rokov sa Havaj stal územím Spojených štátov. 21. augusta 1959 Havaj vstúpil do únie ako 50. štát USA. Skladá sa z 8 hlavných ostrovov: **[[Havaj (ostrov)|Havaj]]** (Big Island), **[[Oahu|O‘ahu]],** **Maui**, **Kaho‘olawe**, **Lāna‘i**, **Moloka‘i**, **Kaua‘i** a **Ni‘ihau**. Dokopy sa Havaj skladá zo 137 ostrovov. Hlavné mesto je Honolulu na O‘ahu, kde žijú ⅔ populácie Havaja.

Hymna Havaja je *Hawai‘i Pono‘ī*, čo znamená Havajskí ľudia.

## Geografické rozdelenie

## Iné projekty
Indianapolis

náhľad|Indianapolis
náhľad|upright|Poloha v Indiane

**Indianapolis** je hlavné a najväčšie mesto Indiany, štátu USA.

Má rozlohu 963,5 km² a žije tu 852 866 obyvateľov (2013).

## Demografia
**Rasové zloženie:**
* 66,3 % belosi
* 25,5 % černosi
* 0,3 % pôvodní Američania (Indiáni)
* 1,6 % Aziati
* 0,0 % pacifickí ostrovania
* 3,8 % iná rasa
* 2,4 % dve, alebo viac rás

Hispánci, alebo Latinos, zároveň členovia jednej z rás, tvorili 6,2 % obyvateľstva.

## Osobnosti mesta
* Kurt Vonnegut (1922 – 2007), spisovateľ
* Wes Montgomery (1923 – 1968), džezový gitarista
* Philip Warren Anderson (* 1923), fyzik, držiteľ Nobelovej ceny 
* Steve McQueen (1930 - 1980), herec
* Michael Graves (* 1934), architekt
* Freddie Hubbard (1938 – 2008), džezový trubkár
* Dan Quayle (* 1947), 44. viceprezident USA
* David Letterman(* 1947), komik a moderátor talk show 
* Vivica A. Foxová (* 1964), herečka
* Brendan Fraser (* 1968), herec
* John Michael Green (* 1977), spisovateľ a youtuber
* Adam Lambert (* 1982), spevák a herec 

## Partnerské mestá
*  Kolín nad Rýnom, Nemecko
*  Monza, Taliansko
*  Piran, Slovinsko
*  Scarborough, Kanada
*  Tchaj-pej, Taiwan

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Iné projekty

### Externé odkazy
* Oficiálna stránka 


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá v Indiane
Honolulu

**Honolulu** je hlavné a najväčšie mesto Hawaja, štátu USA.
Ďalším názvom pre toto mesto je križovatka Pacifiku. Honolulu leží na ostrove O‘ahu. Bolo založené v roku 1816 a v roku 1845 sa stalo hlavným mestom Hawajského kráľovstva. Štvrť mesta Waikiki je známym cieľom turistov. Ďalšie známe štvrte sú Ala Moana, Mānoa a Kaka‘ako.

## Osobnosti mesta
* Barack Obama (* 4. august 1961), 44. prezident
* Israel Kamakawiwo‘ole (* 20. máj 1959 – † 26. jún 1997), hawajský hudobník
* Bruno Mars ( *8. október 1985)

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Referencie


## Iné projekty


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá na Havaji
Kategória:Oahu
Americká Samoa

**Americká Samoa** (ako ostrovy aj **Východná Samoa**) sú 4 ostrovy v súostroví Samoa, súčasť tzv. Území USA a v rámci nich „nezačlenené“ územie (unincorporated territory) a územie bez ustavujúceho aktu Kongresu Spojených štátov (unorganized territory).

Rozloha: , počet obyvateľov: 70 000, hlavné mesto: Fagatogo resp. Pago Pago na najväčšom ostrove Tutuila. Je tu vojenská základňa pri prístave Pago Pago, lovia a spracúvajú sa tu ryby, vyrába kopra a pestuje ovocie.

## Administratívne členenie
Delí sa na:
* 3 okresy (ktoré pozostávajú zo 72 ostrovov):
** východný (na ostrove Tutuila)
** západný (na ostrove Tutuila)
** Manua (ostrov) 
* "neorganizované" ostrovy:
** Rose (atol)
** Swains (=Olosenga) (ostrov)

## Iné projekty


Kategória:Krajiny Austrálie a Oceánie
Kategória:Spojené štáty americké
Bangladéš

**Bangladéš**, dlhý tvar názvu **Bangladéšska ľudová republika**, je štát v južnej Ázii.

Najväčšie mestá: Dháka, Čitágáon, Khulna, Nárájángaňdž

Jazyky: bengálsky, anglický, hindský, urdský

## Poloha
Leží v Južnej Ázii pri pobreží Bengálskeho zálivu Indického oceánu (bývalý Východný Pakistan). Bangladéšom prechádza niekoľko veľkých riek. Veľkú časť územia zaberá úrodná Bengálska nížina, s mohutnou močaristou deltou Gangy a Brahmaputry na juhu krajiny a zo severu ju ohraničujú Khasijské vrchy (najvyšší vrch Keokradong – ).

## Hospodárstvo
Je jednou z najchudobnejších krajín sveta. Časté povodne a iné prírodné katastrofy, ktorých je tu za rok najviac na svete, vplývajú veľmi nepriaznivo na poľnohospodárstvo, preto vznikajú hladomory, hoci riečne náplavy a tropické podnebie umožňujú až dve-tri úrody za rok. Pestuje sa ryža, juta, bavlník, koreniny (kurkuma, chili), cesnak. Z priemyselných odvetví je rozvinutejšia textilná výroba (juta, bavlna).
Živočíšna výroba je orientovaná na chov hovädzieho dobytku, byvolov a hydiny, ale táto oblasť hospodárstva nie je veľmi významná. 
Ďalšou zložkou hospodárskej činnosti je rybolov.

Krajina je chudobná na nerastné suroviny, má však zásoby zemného plynu.
 
Bangladéšom preteká množstvo riek a preto lodná doprava je tu veľmi významná.

## Dejiny
Po rozdelení Britskej Indie roku 1947 vznikol Pakistan, ten pozostával z dvoch oddelených častí – Západného a Východného Pakistanu (bývalé Východné Bengálsko). Východné Bengálsko sa od počiatku snažilo o oddelenie od Západného. Separatistické tendencie podporovala India. Výsledkom bolo vyhlásenie samostatnosti v roku 1971 a krajina prijala meno Bangladéš. Po neúspešnej indicko-pakistanskej vojne bola nútená západná časť Pakistanu nastolený stav akceptovať. 
Bangladéš je však od svojho vzniku zmietaný nestabilitou a vojenskými prevratmi. Krajina je preľudnená a to prispieva tiež k jej nestabilite. Prvé slobodné voľby sa v krajine uskutočnili v roku 1991, ale od roku 1995 opozícia bojkotuje činnosť parlamentu.

## Iné projekty


Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Južná Ázia
Kategória:Štáty v Ázii
Barbados

**Barbados** (španielsky „bradatý muž“ - buď podľa portugalského **Barbados** alebo španielskeho **Barbudos**, oba značiace "fúzači" podľa figovníkov, ktoré tam majú "bradatý" tvar) je ostrovný štát v Karibskom mori. Leží na náveterných ostrovoch Malých Antíl a je lemovaný koralovými útesmi. Najvyšším vrchom je Mount Hillaby (). Najväčšie mestá sú Bridgetown, Speightstown, Holetown, St. Lawrence a Oistins. Obyvateľstvo tvoria z 80 % černosi, 16 % mulati a 4 % belosi. 65,3 % sú protestanti, 4,4 % katolíci, 12,8 % ostatní a 17,5 % bez vyznania. Podnebie je príjemné, ale od júna do novembra trvá obdobie hurikánov.

Zákonodarný orgán je ľudová komora (28 miest). Barbados je člen Organizácie Spojených národov, Organizácie amerických štátov, Commonwealthu a CARICOMu. Narodila sa tu aj známa spevačka Rihanna.

## História
V roku 1518 bol ostrov obsadený Španielmi. V 16. – 17. storočí o územie súperili Španieli, Francúzi a Angličania. Od roku 1627 je britskou, od roku 1655 korunnou kolóniou. Barbados mal rozsiahlu vnútornú autonómiu; jeho parlament (House of Assembly) vznikol v roku 1639 a je tretí najstarší na západnej pologuli. Roku 1951 bolo zavedené všeobecné volebné právo. V rokoch 1958-1962 bol súčasťou federácie Západoindických ostrovov (Západoindická federácia, kolónia Veľkej Británie), ale už v roku 1961 získal vnútornú autonómiu.

Otroctvo bolo zrušené v roku 1834. Štát sa stal v rámci Commonwealthu v roku 1966 nezávislým. V čele stál generálny guvernér, ktorý zastupoval britskú kráľovnú.

30. októbra 2021 sa z Barbadosu stala republika. Po kráľovnej Alžbete II sa hlavou štátu stala dovtedajšia generálna guvernérka, Dame Sandra Mason, zvolená v októbri, sa stala prezidentkou. Štát zostane členom Commonwealthu.

## Hospodárstvo
Hospodárstvo je zamerané na cestovný ruch. Vďaka vyhľadávaným piesočnatým plážam, koralovým plytčinám a luxusným hotelom je krajina turisticky veľmi atraktívna. Hlavné exportné artikle sú cukor a rum. 

## Barbados a Slovensko
Od 14. apríla 1994 diplomatické zastúpenie Slovenskej republiky v Barbadose zaisťuje slovenské veľvyslanectvo Havane (Kuba). Vzájomné vzťahy sú korektné a ich základom je obchodná a hospodárska spolupráca. Vývozné položky tvoria cukor, chemické výrobky a elektronické diely, dovozné stroje, potraviny a stavebný materiál.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Republiky
Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Karibské štáty
Kategória:Štáty v Severnej Amerike
Belize

**Belize** je štát nachádzajúci sa na východnom pobreží Strednej Ameriky pri Karibskom mori. Na severozápade susedí s Mexikom a na juhozápade s Guatemalou.

Hlavné mesto Belmopan bolo založené v roku 1970. V roku 1973 bol Britský Honduras premenovaný na Belize. Nezávislosť bola vyhlásená 21. septembra 1981. Štátne zriadenie je parlamentná demokracia i konštitučná monarchia, prezentovaná britským kráľom  Karolom III. Je členskou organizáciou CARICOM (Caribbean Community and Common Market) a SICA (Sistema de Integración Centroamericana).

Belize je jediná po anglicky hovoriaca krajina v Strednej Amerike a najmenší neostrovný štát podľa počtu obyvateľov v Amerike. Medzi hlavné turistické lákadlá patrí výnimočná príroda (zalesnené vnútrozemie i koralové pobrežie) a mayské pamiatky.

V roku 2010 boli 40 % obyvateľov Belize rímskokatolíci. 8,5 % letniční, 5,5 % adventisti siedmeho dňa, 4,6 % anglikáni, 3,8 % mennoniti, 22 % iné náboženstvá a 15,6 % bez vyznania.

## Dejiny
Bývalá korunná kolónia Britský Honduras získala 20. septembra 1981 úplnú nezávislosť ako republika v rámci Britského spoločenstva. Nezávislosť vo vnútornej politike mala už od roku 1964, roku 1973 prijala názov Belize. Definitívnemu udeleniu nezávislosti vtedy stáli v ceste územné nároky susednej Guatemaly, ktorá sa ich vzdala až v zmluve uzatvorenej s Belize a Spojeným kráľovstvom v marci 1981. 

Belize tvorilo súčasť územia Mayov až do zničenia tejto civilizácie Hernandom Cortézom v 16. storočí. V 17. storočí obsadili krajinu Briti a urobili z nej kolóniu (1862) a korunnú kolóniu (1871). Odlišná interpretácia zmluvy o hraniciach z roku 1859 v Spojenom kráľovstve a Guatemale, ktoré si činili nároky na časť územia Belize, viedla k vojnám v rokoch 1972, 1975 a 1977. Už roku 1960 však bola v krajine ustanovená ministerská vláda, ktorá od roku 1964 disponovala úplnou autonómiou vo vnútornej politike. Situáciu krajiny komplikovali ťažké prírodné katastrofy, ktoré ju postihli v rokoch 1931, 1951, 1978 a 1980. *Zjednotená ľudová strana*, ktorá vládla v krajine od roku 1961, odmietla pripojenie ku Guatemale rovnako ako *Zjednotená demokratická strana*, ktorá prevzala riadenie krajiny po voľbách roku 1984. Získaniu úplnej suverenity krajiny napomohli aj rezolúcie OSN z rokov 1975 a 1980.

## Iné projekty


Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Strednej Amerike
Kategória:Štáty v Severnej Amerike
Bermudy

**Bermudy** () sú koralové súostrovie východne od pobrežia USA ( od New Yorku) uprostred Golfského prúdu. Politicky je to zámorské územie Spojeného kráľovstva. Je to strategická námorná a letecká základňa Veľkej Británie aj USA.

Pozostávajú z asi 360 ostrovov, z ktorých len asi 20 je obývaných. Hlavné mesto je Hamilton na ostrove Gran Bermuda.

* Rozloha: .
* Počet obyvateľov asi 64 000.
* Úradným jazykom je angličtina, ale hovorí sa aj kreolskou angličtinou.

Obyvatelia sú z 2/3 černosi afrického pôvodu a mulati, zvyšok tvoria Angličania a Portugalci. Väčšinou sú to protestanti, len 15 % je katolíkov.

Ekonomika je založená na medzinárodnom poisťovníctve a turizme. Hospodárstvo je kontrolované jednotlivcami. Tri banky – Bank of Bermuda, N.T. Butterfield and Son a Bermuda Commercial Bank – patria súkromným akcionárom a sú kontrolované miestnymi rodinami. Krajina sa považuje za daňový raj (nemá žiadne priame dane). Pestujú sa kvety, ovocie, lovia sa ryby. Krajina je vysoko vyspelá s vynikajúcou infraštruktúrou a vybavením.

V oblasti námorného obchodného loďstva ide o štát tzv. lacnej vlajky, preto je obľúbený.

## Dejiny
Keď Bermudy objavil roku 1503 Španiel Juan Bermúdez, boli neobývané. Na začiatku 17.storočia ich pre Britániu získal sir George Somers. Usadili sa tu anglickí kolonisti a otroci dovezení z Virgínie, ktorí tu založili tabakové plantáže, viac sa im však darilo v lodiarstve a obchode. Ostrovy sa stali roku 1684 britskou kolóniou. Cez americkú vojnu za nezávislosť (1775 – 1783) boli základňou britského námorníctva a v americkej občianskej vojne zažili krátku blokádu obchodu so Spojenými štátmi (U.S.A).V druhej svetovej vojne slúžili ako americká vojenská základňa postavená na ochranu lodnej dopravy v Atlantiku. Americká prítomnosť pokračovala až do roku 1995.

## Politika
V roku 1968 bola na Bermudách ustavená vnútorná samospráva, britská koruna si nechala iba kontrolu nad bezpečnosťou a medzinárodnými vzťahmi. Nezávislosť od Spojeného kráľovstva bola v roku 1995 odmietnutá v referende.

## Hospodárstvo
Pestujú sa banány, citrusové plody (citrón, pomaranč, grapefruit), väčšina potravín a ďalších potrieb sa musí dovážať. Pozostávajúca časť Bermúd pochádza predovšetkým z cestovného ruchu.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Ostrovy Severnej Ameriky
Kategória:Ostrovy Atlantického oceánu
Kategória:Zámorské územia Spojeného kráľovstva
Brunej

**Brunej (Brunej-Darussalam),** dlhý tvar názvu **Brunejsko-darussalamský štát**, je štát v juhovýchodnej Ázii.

## Dejiny
Bývalý britský protektorát Brunej na severovýchodnom pobreží Bornea získal 1. januára 1984 nezávislosť ako sultanát. Od 14. storočia patril Brunej k východojávskej madžapahitskej ríši a roku 1410 bol islamizovaný. Roku 1521 navštívil Brunej Portugalec Fernão de Magalhães. V 16. storočí sem prišli Španieli a roku 1841 Briti, ktorí v roku 1847 uzavreli so sultánom obchodnú zmluvu a v roku 1888 urobili z Bruneja britský protektorát. V rokoch 1941-45 bolo územie Bruneja obsadené Japonskom. Roku 1959 mu priznalo Spojené kráľovstvo istú vnútornú autonómiu, ktorá bola roku 1971 rozšírená.

Najvyšším predstaviteľom a predsedom vlády tohto štátu, bohatého najmä na zemný plyn a ropu, je sultán Muda Hassan al-Bolkiah, ktorý ma so svojou rodinou v rukách absolútnu moc.

## Iné projekty


Kategória:Monarchie
Kategória:Členovia ASEAN
Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Juhovýchodná Ázia
Kategória:Štáty v Ázii
Kajmanie ostrovy

**Kajmanie ostrovy** (normovaný názov od 70. rokov 20. stor.; iné názvy: [bohemizmus] **Kajmanské ostrovy**, do 60. rokov 20. stor. **Caymanské ostrovy**, neoficiálne **Kajmany**; angl. *Cayman Islands*) sú skupina troch ostrovov v Karibskom mori a politicky zámorské územie Spojeného kráľovstva.

Tvoria ho ostrovy Veľký Kajman (Grand Cayman, ), Malý Kajman (Little Cayman) a Cayman Brac. Ležia asi  severozápadne od Jamajky. Obklopujú ich koralové atoly.

Kajmanie ostrovy sú známe predovšetkým ako krajina so zvláštnym daňovým režimom, vďaka ktorému tu je zaregistrovaných vyše 500 bánk a zakladajú sa tu firmy a zmluvy.

## Dejiny
Pre Európu ich objavila 4. výprava Krištofa Kolumba 10. mája 1503. Kolonizované ale boli až v 17. storočíod roku 1670 patria Británii. V čase pirátstva často slúžili ako základňa. Do osamostatnenia Jamajky v roku 1962 boli pod správou Jamajky, odvtedy sú pod priamou správou Spojeného kráľovstva.

## Základné dáta
* Rozloha: 
* Hlavné mesto: George Town na ostrove Veľký Kajman
* Úradný jazyk: angličtina
* Mena: kajmanský dolár
* Počet obyvateľov: 37 000 (2 000)
* Etniká: miešanci 50 %, belosi 20 %, černosi 20 %, aziati 10 %
* Gramotnosť: 98 %

## Iné projekty

## Zdroje


Kategória:Ostrovy Spojeného kráľovstva
Kategória:Karibské ostrovy
Kategória:Zámorské územia Spojeného kráľovstva
Komory

**Komory**, dlhý tvar **Komorský zväz** (do roku 2001 *Komorská federatívna islamská republika*), je ostrovný štát v Afrike. Nachádza sa v Mozambickom prielive v Indickom oceáne a je súčasťou Komorských ostrovov. 

Hlavné ostrovy:
* Grande Comore (N'gazidja)
* Anjouan (Ndzuwani) 
* Moheli (Mohéli, Mwali)
* nárokovaný je aj Mayotte (Maoré)

Hlavné a najväčšie mesto je Moroni (26 300 obyv. v r. 2000) na ostrove Grande Comore.

Jazyky: komorčina (šáfí islam, dialekt svahilčiny), malgaština, francúzština a arabčina.

Vierovyznanie: sunnitský islam (86%) a rímskokatolícke (14%).

Na základe referenda z roku 2001 je od roku 2002 je oficiálnym názvom štátu **Komorský zväz** (fr. *Union des Komores*, arab. الاتحاد القمر' al-Ittihád al-Qamar). Jednotlivé ostrovy získali v novom zväzku čiastočnú autonómiu s vlastnou vládou a vlajkou.

## Dejiny

Od roku 1886 do 6. júla 1975 boli Komory francúzskou dŕžavou spolu s ostrovom Mayotte, ktorý je súčasťou Francúzska dodnes. Po nadobudnutí nezávislosti na Francúzsku sa stali častými prevraty. Prvého prezidenta Ahmeda Abdallaha Abderemaneho zvrhol po mesiaci vlády pomocou žoldnierov vtedajší minister spravodlivosti Ali Soilih. Ten bol zvrhnutý v máji 1978. Počas deväťdesiatych rokov minulého storočia zostávala politická situácia na Komorách nestabilná.

## Politický systém

Ústava zaručuje deľbu moci medzi Úniou a jednotlivými ostrovmi a ostrovom priznáva čiastočnú nezávislosť, vrátane finančnej (miestny rozpočet, clá a dane). Exkluzívnymi právomocami Únie sú:
* náboženstvo,
* štátne občianstvo,
* mena,
* medzinárodné vzťahy,
* obrana,
* štátne symboly

### Výkonná moc
Hlavou štátu je prezident volený na obdobie 4 rokov. Funkcia prezidenta rotuje medzi jednotlivými ostrovmi. Na ostrovoch, na ktorých nie je volený prezident sa volia dvaja viceprezidenti. Prezident a viceprezidenti tvoria Predsedníctvo Únie.

Vládu riadi ministerský predseda. Zloženie vlády má odrážať zastúpenie všetký členských ostrovov Únie.

### Zákonodarná moc
Zákonodarnú moc má *Zhromaždenie Únie* (fr. *Assemblée de l'Union*) pozostávajúci zo 33 poslancov volených na obdobie 5 rokov. Zástupcov do Zhromaždenia Únie volia poslanci zhromažení jednotlivých ostrovov (5 poslancov, jeden za každý ostrov) a 28 poslancov volia občania vo včeobecných voľbách.

## Ekonomika

Prevláda poľnohospodárstvo, v ktorom pracuje 80 % zamestnaných, a ktorého hlavné produkty sú vonné esencie, kopra, kokosové orechy, klinčeky, vanilka, kasáva a&nbsp;banány. Hlavným výrobkom spracovateľského priemyslu sú vonné destiláty pre kozmetiku. Hlavnými obchodnými partnermi sú Francúzsko, Nemecko a USA.

## Referencie
* Présidence de l'Union des Comores (fr) – Oficiálna stránka Predsedníctva Komorskej únie
* Information Please Almanac, Houghton Mifflin Company, Boston & New York, 1997
* Súčasťou EÚ sa stal tropický raj plný moslimov

## Iné projekty


Kategória:Členovia LAŠ
Kategória:Členovia AÚ
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Afrike
Kategória:Členovia Frankofónie
Džibuti

**Džibuti** je hlavné mesto Džibutska.

Prístavné mesto na pobreží Adenského zálivu založil až v roku 1888 *Eloi Pino* a už o tri roky sa stalo hlavným mestom *Francúzskeho Somálska*. Po osamostatnení a vzniku Džibutska sa stalo hlavným mestom krajiny.

Dopravné spojenie zabezpečuje námorný prístav, medzinárodné letisko, železnica vedúca do etiópskej metropoly Addis Abeba, ako aj sieť ciest.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Hlavné mestá v Afrike
Kategória:Mestá v Džibutsku
Kostarika

**Kostarika** (po španielsky a zastarano aj po slovensky: *Costa Rica*), dlhý tvar **Kostarická republika**, je štát v Strednej Amerike. Susedí s Nikaragou na severe a Panamou na juhovýchode, Tichým oceánom  na západe a na východe s Karibským morom. Hlavným a najväčším mestom je San José. Počet obyvateľov je okolo 4,9 milióna, z toho 300 tisíc žije v hlavnom meste. 

Kostarika bola prvá krajina na svete, ktorá zrušila svoju armádu v roku 1949, aby mohla financie použiť do vzdelania.

Od roku 2020 je členským štátom OECD.

## Iné projekty

## Zdroje


Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Strednej Amerike
Kategória:Štáty v Severnej Amerike
Rovníková Guinea

**Rovníková Guinea**, dlhý tvar **Republika Rovníkovej Guiney**, je štát v Afrike. Hlavné mesto je Malabo. Štát susedí s Gabonom a Kamerunom, po mori má spoločnú hranicu aj s Nigériou.

## Geografia
Štát sa nachádza na západe Afriky pri pobreží Guinejského zálivu severne od rovníka. Okrem pevninskej časti k nemu prináleží aj ostrov Bioko, ktorý je značne hornatý. Nachádza sa na ňom navyšší vrch krajiny Pico Basilé s výškou 3 008 m. n. m ako aj hlavné mesto Malabo. Druhým väčším ostrovom je odľahlý ostrov Annobón. Pobrežná časť pevninskej Rovníkovej Guiney je nížinatá a smerom na východ rastie nadmorská výška, pričom najvyšším je pomerne izolovaný vrch Fijellwing, ktorý meria 1 500 m. n. m. Väčšinu územia pokrýva náhorná plošina, ktorou preteká najdlhšia rieka Benito. V pevninskej časti sa nachádza aj najväčšie mesto štátu Bata. Podnebie je rovníkové, teplé, vlhké a pravidelné ročné zrážky predstavujú približne 2 000 mm.

## História
Od 15. do 18. storočia kolonizovali toto územie Portugalčania. Pevninskú časť neskôr ako Río Muni získalo Španielsko v roku 1845. V roku 1900 boli vytýčené hranice kolónie Španielska Guinea. V roku 1960 bola rozdelená na dve Španielske provincie: Río Muni a Fernando Póo, ktoré mali od roku 1964 autonómiu. Nezávislosť získala 12. 10. 1968.

## Hospodárstvo
Donedávna značne zaostalý rozvojový štát s pestovaním batatov, manioku, banánov, kávy a kakaa. V roku 1996 boli objavené obrovské ložiská ropy v Guinejskom zálive pri hranici s Nigériou. V súčasnosti vďaka rope patrí Rovníková Guinea medzi najrýchlejšie rastúce ekonomiky na svete.

## Iné projekty

## Zdroj
* Lexikon zemí světa, Kartografie Praha, 2002, ISBN 8070116986


Kategória:Členovia AÚ
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Afrike
Kategória:Členovia Frankofónie
Francúzska Polynézia

**Francúzska Polynézia** (franc. Polynésie française, tahitsky Pōrīnetia Farāni) je zámorská správna korporácia (*collectivité d'outre-mer/*COM) Francúzska v Oceánii tvorená početnými ostrovmi. Zároveň má (v praxi len symbolické) postavenie *zámorskej krajiny v rámci Republiky* (*pays d'outre-mer*/POM). Ostrovy sa stali protektorátom Francúzska v roku 1843 a nakoniec kolóniou v roku 1880, keď kráľ Pomare V abdikoval a Francúzsko anektovalo celé súostrovie.  

Do začiatku 21. storočia mala postavenie zámorského územia (*territoire d'outre-mer*, skr. TOM) Francúzska, ktoré ju, aspoň formálne, viac viazalo na materskú krajinu ako dnesbola to typická kolónia.

K Francúzskej Polynézii patria najmä:
* Ostrovy Spoločnosti (Spoločenské ostrovy):
** Náveterné ostrovy (Tahiti, Mo‘orea a ďalšie)
** Záveterné ostrovy (Raiatea, Tahaa, Bora Bora a ďalšie)
* súostrovie Tuamotu (78 ostrovov a koralových ostrovov, najmä Hao a Fakarava)
* súostrovie Markézy (17 ostrovov, najmä Ua Huka, Ua Pou, Nuku Hiva, Fatu Hiva)
* Gambierove ostrovy (20 vulkanických ostrovov)
* súostrovie Austral (5 drobných malých ostrovov — Rurutu, Tubuai, Rimatara, Raivavae, a Rapa Iti)
* osamotený ostrov Marotiri

## Pozri aj
* Administratívne členenie Francúzskej Polynézie

## Iné projekty


Kategória:Krajiny Austrálie a Oceánie
Kategória:Ostrovy Tichého oceánu
Kategória:Ostrovy Francúzska
Kategória:Francúzske zámorské správne korporácie
Kategória:Zvláštne územia EÚ
Grenada

**Grenada** (grenadskou kreolskou francúzštinou: *Gwenad*) je ostrovný štát v Malých Antilách v Karibskom mori na južnom konci ostrovného reťazca Grenadíny. Pozostáva zo samotného ostrova Grenada, dvoch menších ostrovov Carriacou a Petite Martinique a niekoľkých malých ostrovčekov, ktoré ležia severne od hlavného ostrova a sú súčasťou Grenadín. Nachádza sa severozápadne od Trinidadu a Tobaga, severovýchodne od Venezuely a juhozápadne od Svätého Vincenta a Grenadín. Jeho rozloha je 348,5 kilometrov štvorcových a v júli 2021 tu žilo odhadom 124 523 obyvateľov. Hlavným mestom je Saint George's. Grenada je známa aj ako „Ostrov korenia“ vďaka produkcii muškátového orieška a muškátového kvetu.

Pred príchodom Európanov do Ameriky bola Grenada obývaná pôvodnými obyvateľmi Južnej Ameriky. Krištof Kolumbus uvidel Grenadu v roku 1498 počas svojej tretej plavby do Ameriky. Po niekoľkých neúspešných pokusoch Európanov o kolonizáciu ostrova kvôli odporu obyvateľov ostrova Karibov sa v roku 1649 začalo francúzske osídľovanie a kolonizácia, ktorá pokračovala ďalšie storočie. 10. februára 1763 bola Grenada postúpená Britom na základe Parížskej zmluvy. Britská nadvláda pokračovala až do roku 1974 (okrem krátkeho francúzskeho prevzatia v rokoch 1779 až 1783). 3. marca 1967 však získala plnú autonómiu nad svojimi vnútornými záležitosťami ako pridružený štát a od roku 1958 do roku 1962 bola Grenada súčasťou Západoindickej federácie, krátkotrvajúcej federácie britských západoindických kolónií.

Nezávislosť bola udelená 7. februára 1974 pod vedením Erica Gairyho, ktorý sa stal prvým premiérom suverénneho štátu Grenady. Nový štát sa stal členom Spoločenstva národov, pričom hlavou štátu bola kráľovná Alžbeta II. V marci 1979 marxisticko-leninské Hnutie nových klenotov zvrhlo Gairyho vládu nekrvavým štátnym prevratom a založilo Ľudovú revolučnú vládu (PRG), na čele ktorej stál Maurice Bishop ako predseda vlády. Bishop bol neskôr zatknutý a popravený členmi Ľudovej revolučnej armády (PRA), čo bolo použité na ospravedlnenie invázie pod vedením USA v októbri 1983. Odvtedy sa ostrov vrátil k parlamentnej zastupiteľskej demokracii a zostal politicky stabilný. Na čele krajiny je v súčasnosti kráľ Karol III., kráľ Grenady.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Karibské štáty
Kategória:Štáty v Severnej Amerike
Guam

thumb|right|vlajka

**Guam** je najväčší ostrov súostrovia Mariány a politicky súčasťou tzv. Území USA a v rámci nich „nezačlenené“ územie (unincorporated territory) a územie s ustavujúcim aktom Kongresu (organized territory).

Je tu vojenská letecká a námorná základňa USA, káblová a rádiotelegrafická stanica. Južná časť ostrova je sopečného pôvodu a hornatá, severná koralového pôvodu a nížinatá. Pestujú sa tu tropické plodiny, vyváža sa kopra a kakao.

Ostrov má rozlohu 549 km² a žije tu 164 000 obyvateľov (zväčša Mikronézania, ale aj Američania). Správnym strediskom ostrova je Hagåtña (bývalá Agana).náhľad|Poloha ostrova
## Iné projekty


Kategória:Krajiny Austrálie a Oceánie
Kategória:Spojené štáty americké
Guatemala (štát)

**Guatemala**, dlhý tvar **Guatemalská republika**, je štát v Strednej Amerike. Na severe a západe hraničí s Mexikom, na východe s Belize a Karibským morom, na juhu s Tichým oceánom a na juhovýchode s Hondurasom a Salvádorom.

## Geografia
Väčšina krajiny je hornatá, sever je však rovinatý. Strednú časť krajiny pretínajú pohoria Cordillera de los Cuchumatanes a časť Sierra Madre del Sur. Podnebie sa mení od horúceho tropického na pobreží po miernejšie na vysočinách. Väčšina veľkých miest sa nachádza v južnej časti krajiny. Najdôležitejšie mestá sú Guatemala, Quetzaltenango a Escuintla. Neďaleko karibského pobrežia sa nachádza najväčšie jazero, Izabal.

V Guatemale je veľa sopiek; napríklad Tajumulco () je najvyšším vrchom v Strednej Amerike. Okrem sopečnej aktivity je krajina vystavená aj častým zemetraseniam. Nachádzajú sa v nej aj viaceré jazerá sopečného pôvodu: napríklad svetoznámy Atitlán alebo Amatitlán so sírnatými termálnymi prameňmi.

## Administratívne členenie
Administratívne sa Guatemala člení na 8 regiónov, 22 departamentov a 331 okrskov.

## Sviatky
Najvýznamnejšie sviatky v krajine sú:
1. január - Nový rok;
Veľkonočný týždeň;
1. máj - Deň práce;
30. jún - Deň liberálnej revolúcie (1871);
15. september - Deň nezávislosti;
20. október - Deň revolúcie (1944);
1. november - Deň zosnulých;
24. december - Štedrý deň;
25. december - Vianoce;
31. december - Starý rok.

## Obyvateľstvo
Aj keď úradný jazyk je španielčina, neovládajú ju všetci obyvatelia. Pre mnohých je iba druhým jazykom, lebo ich materčinou je niektorý z 21 mayských jazykov alebo z niekoľkých ďalších indiánskych jazykov nemayského pôvodu, ako napríklad xinca alebo garifuna, ktorými sa hovorí na karibskom pobreží. V roku 2003 bolo ako štátny jazyk uznaných 23 z nich. Vyžaduje sa preklad úradných dokumentov do týchto jazykov. Kto neovláda španielčinu, má nárok na tlmočníka v prípade súdneho procesu a na dvojjazyčné vzdelávanie na školách. 

Približne 60% obyvateľstva je rímskokatolíckeho vierovyznania, 35% sa hlási k rôznym protestantským denomináciám. Najmä katolícke obrady sú poznačené náboženským synkretizmom, keďže v nich dodnes pretrvali mnohé prvky tradičných mayských náboženských rituálov. V niektorých oblastiach však existujú aj komunity praktizujúce náboženstvo Mayov, najmä na západe krajiny, kde majú aj vlastných kňazov. V krajine žije aj niečo viac ako 1000 židov a približne rovnako veľa moslimov.

## Iné projekty

## Referencie


Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Strednej Amerike
Kategória:Štáty v Severnej Amerike
Srí Lanka

**Srí Lanka** (-kodifikovaný pravý slovenský tvar; nekodifikovaný tvar opierajúci sa viac o pôvodnú výslovnosť: **Šrí Lanka** alebo ešte presnejšie **Šrí Lanká**), dlhý tvar **Srílanská demokratická socialistická republika** (do roku 1972 *Cejlón*), je štát ležiaci na ostrove Cejlón v Indickom oceáne.

Hlavné mesto je Šrí Džajavardanapura Kotte, skrátene Kotte.

## Národnostné zloženie
*Sinhálci (74 %)
* Tamili (19 %)
* Moorovia (7 %).

## Náboženstvo
* budhizmus (69 %)
* hinduizmus (15 %)
* kresťanstvo (8 %)
* islam (7 %).

## Dejiny
Sinhálci prišli na Srí Lanku koncom 6. storočia pravdepodobne zo severnej Indie. Budhizmus bol zavedený v polovici tretieho storočia. Najväčšie kráľovstvá sa objavujú okolo miest Anurádhapuraja (od roku 200 do roku 1000) a Polonnaruwa (10701200). V 14. storočí juhoindická dynastia prevzala moc a založila tamilské kráľovstvo. Srí Lanka bola v 16. storočí okupovaná Portugalcami, v 17. storočí Nizozemskom a v roku 1796 bola odovzdaná Britom. V roku 1802 sa stala kráľovskou kolóniou. 

Cejlón získal nezávislosť v roku 1948 a v roku 1972 bol premenovaný na Srí Lanku.  Na Srí Lanke od roku 1983 pretrvávala občianská vojna medzi menšinovými Tamilčanmi a Sinhálcami. Začala povstaním organizácie Tigre oslobodenia tamilského Ilámu a ďalších miestnych ozbrojených skupín. Tamilčania sa snažili na severe a východe ostrova, ktorý bol obývaný Tamilčanmi, vytvoriť samostatný štát tzv. Tamilský Ilám. Vojna trvala 26 rokov, do mája 2009. Odvtedy zahynulo v konflikte niekoľko desiatok tisíc ľudí. Napätie medzi menšinovými Sinhálcami a Tamilčanmi stále trvá. Zvíťazili srílanské vojská.

## Referencie


## Iné projekty


Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Južná Ázia
Kategória:Štáty v Ázii
Šalamúnove ostrovy (štát)

**Šalamúnove ostrovy** sú štát v Austrálii a Oceánii. Krajina sa nachádza východne od Papuy-Novej Guinei a skladá sa z asi 1 000 ostrovov tvoriacich rovnomenné súostrovie. Má rozlohu . Hlavným mestom je Honiara ležiaca na ostrove Guadalcanal. Na tomto ostrove sa počas 2. svetovej vojny odohrala rozhodujúca bitka medzi USA a Japonskom. Krajina je členom Spoločenstva národov. Žije tu asi 750 000 obyvateľov, väčšina z nich sú Melanézania

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Austrálii a Oceánii
Svätý Vincent a Grenadíny

**Svätý Vincent a Grenadíny** (do roku 2006 bol slovenský krátky tvar *Svätý Vincent*) je štát v Karibskom mori.

## Iné projekty


Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Karibské štáty
Kategória:Štáty v Severnej Amerike
Svätá Lucia

**Svätá Lucia** (, ) je ostrovný miništát v Karibskom mori v súostroví Malých Antíl (patrí medzi Náveterné ostrovy), severne až severovýchodne od Svätého Vincenta a Grenadín, severozápadne od Barbadosu a južne od Martiniku. Tvorí ho ostrov s rozlohou 616 km2, na ktorom žije 163 362 obyvateľov (odhad 2014). Hlavným mestom je Castries.

Svoj názov získal podľa svätej Lucie zo Syrakúz.

## Prírodné podmienky
Ostrov je vulkanického pôvodu. Na ostrove sa nachádza niekoľko sopiek ako Mount Gimie či Qualibou, ktorá vybuchla posledný raz v roku 1766. Podnebie je vlhké a horúce. Celý ostrov je pokrytý úrodnou sopečnou pôdou. Dažďový prales bol na ostrove z veľkej časti vyrúbaný.

## Dejiny

Prvými obyvateľmi ostrova boli Arawakovia, ktorí prišli zo Severnej Ameriky v období rokov 200 - 400. Arawakovia boli postupne v období rokov 800 - 1000 vytlačení Karibmi. Karibovia vytvorili na ostrove zložitú prosperujúcu spoločnosť, ktorú viedol kráľ. Prvými Európanmi, ktorí prišli na pobrežie ostrova okolo roku 1500, boli Španieli. Prvá kolónia tu vznikla v roku 1660 a patrila Francúzsku. Pôvodní Karibovia boli vyhubení chorobami, ktoré sem osadníci zavliekli. Ostrov býva nazývaný Helenou Západnej Indie. Toto pomenovanie je asociáciou s Trójskou Helenou a je veľmi priliehavé, pretože Briti a Francúzi viedli o toto územie mnoho vojen. Ostrov zmenil štrnásťkrát svojho vlastníka. Definitívne v roku 1814 pripadol Spojenému kráľovstvu. Ostrov získal autonómiu roku 1967 a úplnú nezávislosť v roku 1979. Obyvatelia sú černosi, potomkovia otrokov z Afriky (tvoria skoro 90 % populácie), a žije tu menšina Indov (2,5%). Hlavou štátu je britský kráľ, ktorý je zastupovaný generálnym guvernérom. Výkonnú moc má vláda, ktorá sa zodpovedá demokraticky volenému dvojkomorovému parlamentu. Svätá Lucia je členom Spoločenstva národov.

## Hospodárstvo
Hlavný zdroj príjmov ostrova je turistika. Tretina obyvateľov pracuje v poľnohospodárstve. Hlavným vývozným artiklom sú banány. Ďalej stojí za zmienku kokosový olej, kakao a mango. Veľa potravín sa však musí dovážať. Ostrov sa snaží využívať geotermálnu energiu.  

## Referencie

## Literatúra
* 

## Iné projekty


Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Karibské štáty
Kategória:Štáty v Severnej Amerike
Kategória:Členovia Frankofónie
Paraguaj

**Paraguaj**, dlhý tvar **Paraguajská republika** (iné názvy pozri nižšie), je štát v Južnej Amerike. Hlavné mesto je Asunción.

## Názvy
Španielsky názov je Paraguay (krátky tvar) a República del Paraguay (dlhý tvar).

Slovenský krátky tvar názvu podľa Úradu geodézie, kartografie a katastra a súčasných Pravidiel slovenského pravopisu je *Paraguaj*. Do roku 1953 sa používal názov *Paraguay*, v 19. storočí aj *Paraguai* alebo *Paragvaj*.

## Geografia
Paraguaj leží vo vnútrozemí medzi Bolíviou, Brazíliou a Argentínou. Hranice tvoria väčšinou rieky. Na západe územia sa rozprestiera pusté Grand Chaco s pralesmi a savanami, na východe je zvlnená vysočina. Stredom krajiny preteká splavná rieka Paraguaj. Podnebie je tropické s vysokými teplotami a veľkými zrážkami. 

## Hospodárstvo
Paraguaj je málo vyvinutá poľnohospodárska krajina s nerozvinutým priemyslom. Polovicu štátu pokrývajú lesy, 38% celkovej rozlohy tvoria pasienky a len 2% orná pôda.
Pre vlastnú spotrebu sa tu pestuje maniok, kukurica, bôb a ryža, na vývoz cukrová trstina, sója, tabak, bavlník, banány, citrusy. Lesy poskytujú okrem dreva kebračovú kôru na výrobu triesloviny. Pasienky sa využívajú na chov hovädzieho dobytka a oviec. 

Priemysel spracúva niektoré miestne produkty, najvýznamnejšie je spracovanie mäsa, výroba rastlinných olejov, prírodných silíc a triesloviny. 3/4 priemyselných závodov sa sústreďujú v aglomerácii hlavného mesta. Priehrada Itaipú na hraničnej rieke Paraná patrí k najväčším vodným priehradám na svete (aktuálne 2. miesto podľa výkonu) . Dopravná sieť je nedostatočná, železnice sú úzkorozchodné. 

Paraguaj je zakladajúcim členom obchodného zoskupenia Mercosur, a to od roku 1991.

## Demografia
Prevažnú časť obyvateľstva tvoria mestici, Indiánov tu žije len 30 000. Najrozšírenejším jazykom je guaraníjčina. V stupni vzdelanosti patrí Paraguaj medzi najmenej pokročilé štáty Južnej Ameriky.

## Pozri aj
* Administratívne rozdelenie Paraguaja
* Dejiny Paraguaja

## Iné projekty

## Referencie


Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Južnej Amerike
Pakistan

**Pakistan**, dlhý tvar **Pakistanská islamská republika**, je štát v južnej Ázii. Na juhovýchode susedí s Indiou, na severovýchode s Čínou, na severozápade s Afganistanom, na juhozápade s Iránom a z juhu ho ohraničuje Arabské more. S takmer 229 miliónmi obyvateľov je Pakistan piata najľudnatejšia krajina sveta a po Indonézii je taktiež druhou najľudnatejšou moslimskou krajinou sveta. Pri vzniku v roku 1947 mala krajina len 32 miliónov obyvateľov a predpokladá sa, že do roku 2045 bude počet obyvateľov presahovať 330 miliónov. Rozlohou je Pakistan 33. najväčšia krajina sveta. Krajina je členom Spoločenstva národov (Commonwealthu). 

Hlavné mesto Pakistanu je Islamabad, no najväčšie mesto je prístav Karáči, ktoré bolo do roku 1969 hlavným mestom. Karáči má 21 miliónov obyvateľov a je dvakrát väčšie a desaťnásobne ľudnatejšie, ako hlavné mesto Islamabad.

Pakistan taktiež disponuje deviatou najsilnejšou armádou sveta a to najmä kvôli napätým vzťahom s Indiou. Krajina taktiež disponuje jadrovými zbraňami.

## Administratívne delenie
Administratívne sa Pakistan delí na:
* štyri autonómne provincie:
** Balúčistan
** Severozápadná pohraničná provincia
** Pandžáb
** Sindh
* federálne územie: Územie hlavného mesta Islamabad
* ostatné územia:
** Federálne spravované kmeňové územia
** Ázád Džammú a Kašmír (skrátene Ázád Kašmír)
** Gilgit Baltistán (starší názov bol "Severné oblasti")

## Referencie


## Iné projekty


Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Južná Ázia
Kategória:Štáty v Ázii

Kategória:Federácie
Severné Írsko

**Severné Írsko** (ang. *Northern Ireland*, ír. *Tuaisceart Éireann, [[Ulsterská škótčina|ul.šk.]] Norlin Airlann*) je krajina Spojeného kráľovstva (klasifikovaná ako konštituentná krajina Spojeného kráľovstva alebo ako provincia Spojeného kráľovstva). Rozkladá sa na severovýchode írskeho ostrova, zaberá väčšinu historickej provincie Ulster. Historicky bol najpriemyselnejšou časťou Írska, v časoch severoírskeho konfliktu ekonomika stagnovala. Po obnovení mieru v roku 1998 zažilo ekonomický rozmach

Má rozlohu  a 1 847 457 obyvateľov (2015). Žijú tu tak asi tri percentá obyvateľov Spojeného kráľovstva a približne 30 percent obyvateľov ostrova Írsko. Hlavné a najväčšie mesto je Belfast, v ktorého aglomerácii žije asi 600-tisíc ľudí.

## Dejiny
Takisto ako Írsko bola aj táto časť už od staroveku osídlená Keltmi. Tí sa v 5. storočí začali sťahovať do severných oblastí Británie, kde založili svoje kráľovstvo a následne ovládli celé dnešné územie Škótska a ďalšie oblasti. V období od 9. do 11. storočia Írsko pustošili vikingské nájazdy. Vikingovia ale na rozdiel od Angličanov nejako významne ostrov neosídlili.

Od 12. storočia bola oblasť na severovýchode ostrova pod vplyvom Anglicka. Sem tiež od 16. storočia smerovala silná imigrácia anglických a hlavne škótskych presbyteriánov. Títo takzvaní ulsterskí Škóti neskôr tvorili významný podiel kolonistov do Severnej Ameriky.

Severné Írsko vzniklo v roku 1921, keď došlo k rozdeleniu Írska a vzniku Írskeho slobodného štátu. Väčšinu obyvateľov Severného Írska tvorili unionisti (lojalisti) – väčšinu z nich tvoria protestanti a potomkovia kolonistov z Veľkej Británie. Menšia časť obyvateľov, zväčša katolíci, si želala jednotné a nezávislé Írsko (republikáni). Z rozporov medzi týmito dvomi komunitami vyplynulo napätie, ktoré v 60. rokoch vyústilo do konfliktu (Troubles). Ten si vyžiadal až tritisíc obetí a podarilo sa ho ukončiť až v roku 1998.

## Náboženské zloženie obyvateľstva z roku 2001

Source: UK 2001 Census.

## Galéria


Most common nationality 2011.png|Mapa Severného Írska podľa národnej identity (2011)
Northern Ireland – religion or religion brought up in (Christianity; 2011).png|Mapa Severného Írska podľa náboženstva (2011)
Map of those with some ability in Irish in the 2011 census in Northern Ireland.png|Mapa Severného Írska podľa znalosti írčiny (2011)
Map showing the percentage of people aged 3+ claiming to have some ability in Ulster Scots in the 2011 census.png|Mapa Severného Írska podľa znalosti škótčiny (2011)
NImap-CIA.jpg|Mapa Severného Írska



## Pozri aj
* Administratívne členenie Spojeného kráľovstva a ovládaných území
* Grófstvo (Írsko)

## Referencie

## Externé odkazy
* Northern Ireland Census of Population 
* http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html


Kategória:Írsko (ostrov)
Kategória:Dejiny Írska
Kategória:Spojené kráľovstvo
Kategória:Ulster
Marshallove ostrovy

**Marshallove ostrovy** (nespisovne: *Maršalove ostrovy*), dlhý tvar **Republika Marshallových ostrovov** (angl. *Republic of the Marshall Islands*, marsh. *Aolepān Aorōkin M̧ajeļ*), sú ostrovný štát v Mikronézii v Tichom oceáne. Ide o nezávislý štát, ale zároveň pridružený štát USA. Skladajú sa približne z 1 250 ostrovov, atolov a koralových útesov. Nachádzajú sa 3 200 km juhozápadne od Havajských ostrovov.

## Zdroje

## Iné projekty

Kategória:Marshallove ostrovy
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Austrálii a Oceánii
Malajzia

**Malajzia** je federálna islamská konštitučná monarchia v juhovýchodnej Ázii. Skladá sa zo 14 štátov (*Negeri*) a troch federálnych dištriktov (*Wilayah Persekutuan*). Hlava štátu sa nazýva *[[Yang di-Pertuan Agong]]* (menej presne *[[kráľ]]*) a volí sa na obdobie 5 rokov spomedzi dedičných monarchov deviatich Malajských štátov.

## Prídavné a obyvateľské meno
Prídavné meno k slovu Malajzia znie *malajzijský* (nie: malajský). Akíkoľvek obyvatelia/štátni občania Malajzie sa volajú Malajzijčania. Malajzijčania zahŕňajú Malajcov (pozri ďalej), Číňanov, Tamilov a podobne.

Prídavné meno k slovám Malajsko a Malajci (Malajčania) znie *malajský* (nie: malajzijský). Etnikum žijúce primárne na Malajskom polostrove a Malajskom súostroví (toto etnikum tvorí okrem iného hlavnú časť Malajzijcov) sa volá Malajci alebo Malajčania.

## Geografia
left|thumb|Mapa Malajzie
Najvyšším vrchom Malajzie je Gunung Kinabalu () na ostrove Borneo. Dĺžka malajského pobrežia je 4 675 km. Až 63,6% povrchu Malajzie tvoria lesy, 17,6% trvalé porasty a 5,5% orná pôda. 30,7% krajiny je chráneným prírodným územím. Pevninská časť štátu je hornatá. Pohoria sa smerom na juh znižujú. Na juhu krajiny prevládajú nížiny. Podnebie je rovníkové s vysokými teplotami a vysokou vlhkosťou po celý rok. Horské oblasti sú pokryté tropickým pralesom. Medzi najvzácnejšie živočíchy patrí orangutan, tiger či nosorožec. Vodstvo, medzi najznámejšie a zároveň najvýznamnejšie rieky v Malajzií patria Pahang, Perak a Rajang. 

## Dejiny
Malajský polostrov bol osídlený už v praveku. Prvé malajské kmene, ktoré prišli z Južnej Číny v niekoľkých vlnách, sa začali na území dnešnej Malajzie usádzať už od 1. tisícročia pred Kr. Od prelomu letopočtov bolo územie významnou križovatkou rôznych kultúr a vplyvov. V 15. stor. väčšinu Malajského polostrova dobyla thajská ríša. Od začiatku 15. stor. začali na územie prenikať Portugalci, v 16. stor. Nizozemci. V pol. 17. stor. bol celý polostrov zjednotený v sultanáte Džohor, po jeho rozpade v 19. storočí sa dostala Malajzia pod správu anglickej koruny. Počas druhej svetovej vojny v rokoch 1942 - 1945 nasledovala japonská okupácia. V roku 1946 bol vyhlásený "Malajský zväz" (alebo "Malajská únia"), od roku 1948 premenený na "Malajskú federáciu" (krátky tvar: "Malajsko") v rámci Spoločenstva národov. V roku 1957 bola táto Malajská federácia vyhlásená za nezávislú. V roku 1963 bola rozšírená o Singapur (vystúpil v roku 1965), Sarawak a Britské severné Borneo a tento väčší štát dostal nové meno "Malajzia" (názov nemá dlhý tvar, staršie sa ale uvádzal dlhý tvar "Malajzijská federácia"). Proti založeniu Malajzie vystúpili Indonézia a Filipíny, kríza trvala do konca 60. rokov.

Malajzia bola 22 rokov (1981 – 2003) pod vládou premiéra Mahathira Mohamada. Pod jeho vládou sa malajzijská ekonomika zmenila z krajiny, ktorá len exportovala suroviny, na krajinu vyvážajúcu výrobky, služby a na turisticky atraktívnu destináciu. Malajzia exportuje ropu a zemný plyn.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Monarchie
Kategória:Členovia ASEAN
Kategória:Členovia Commonwealthu
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Juhovýchodná Ázia
Kategória:Štáty v Ázii
Kategória:Federácie
Tunisko

**Tunisko**, dlhý názov **Tuniská republika**, je štát v Severnej Afrike. Krajina je členom AfDB, GATT, IBRD, IBD, LORCS, MMF, NAM, OAPEC, OAS, OAU, OSN, UNCTAD, WHO.

## Dejiny
Krajina leží na území starovekého Kartága. Samotné mesto Kartágo je dnes súčasťou hlavného mesta Tunisu. Krajina sa osamostatnila spod francúzskej koloniálnej nadvlády v roku 1956. V polovici decembra 2010 v krajine prepukli sociálne nepokoje, ktoré neskôr začiatkom januára 2011 prerástli do ozbrojených stretov s políciou a armádou.
Následným zvrhnutím vládcu, prezidenta Ben Alího 14. januára 2011 sa začala vlna revolúcií (v Tunisku dostala revolúcia prívlastok "jazmínová"), v ostatných arabských krajinách známa ako "arabská jar". 23. októbra sa v Tunisku uskutočnili prvé demokratické voľby, v ktorých zvíťazila strana umiernených islamistov. 12. decembra 2011 bol parlamentom zvolený nový dočasný prezident Munsif Marzukí.

## Ekonomika
Krajina je považovaná za jednu z najliberálnejších arabských krajín. Je významnou turistickou destináciou, ktorú ročne navštívi asi 2 - 4 milióny turistov. Významnou zložkou národného hospodárstva krajiny je ťažba ropy, fosfátov, železnej rudy, olova a soli.

Poľnohospodárstvo je zamerané na pestovanie obilnín, teplomilného ovocia, viniča, olív a datlí. Významná je výroba olivového oleja, vín a konzervovaného ovocia a rýb. V živočíšnej výrobe prevláda chov hovädzieho dobytka, v suchších oblastiach chov kôz a oviec.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Cestovateľský denník z Tuniska 


Kategória:Členovia LAŠ
Kategória:Členovia AÚ
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Členovia Frankofónie
Kategória:Severná Afrika
Kategória:Štáty v Afrike
Bratislavský kraj

**Bratislavský kraj** je kraj na západe Slovenska. Najväčším mestom kraja je hlavné mesto Bratislava. Jeho územie je zároveň územím Bratislavského samosprávneho kraja a zároveň oblasťou RŠÚJ 2 (región NUTS 2) SK01.

## Okresy
* Okres Bratislava I
* Okres Bratislava II
* Okres Bratislava III
* Okres Bratislava IV
* Okres Bratislava V
* Okres Malacky
* Okres Pezinok
* Okres Senec

## Referencie

## Pozri aj
* Bratislavský samosprávny kraj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v Bratislavskom kraji

## Iné projekty


Kategória:Kraje na Slovensku