Tena (Ekvádor)

náhľad|Tena
**Tena** je mesto „el Oriente“ (na východe, v Amazonskej časti) Ekvádoru, a bolo založené ako predsunutá hliadka misionárov a stále má katolícku misiu. Leží juhovýchodne od Quito, a je obchodným a správnym strediskom provincie Napo. Počet obyvateľov je okolo 26 000 (2007) a zvýšil sa za posledných desať rokov dvojnásobne, za tých istých desať rokov rozloha lesov provincie klesla na polovicu.

Tena leží na úpätí Ánd vo výške , a často ho preto považujú za vstupnú bránu do Ekvádorskej časti Amazónskeho dažďového pralesa. Mesto leží na sútoku riek Tena a Pano čím vytvoria rieku Misahualli. Populárny most pre peších, „el puente pietonal“, premosťuje rieky v centrálnej časti mesta. Rieka Misahualli ďalej po prúde je zase  prítokom rieky Napo, a Napo zase je deviatym najväčším prítokom rieky Amazonky.

Mesto má veľkú regionálnu nemocnicu, obchody a služby pre turistov, vrátane cestovných agentúr pre výlety do pralesa ako aj agentúr, ktoré berú platiacich zákazníkov na plavby plťami na „spenenej vode“ triedy 3 až 5 na tiesňavách na okolitých riekach. Jednou z miestnych turistických atrakcií v meste je malý park s divou zverou nazývaný „Parque Amazonico“, ktorý sa nachádza na polostrove vytvorenom na mieste kde sa zlievajú rieky Pano a Tena.

**Tena** a jej okolité obce s domorodým obyvateľstvom sú taktiež základňami množstva dobrovoľníkov pracujúcich na zalesňovacích projektoch s obecnou podporou rozvoja napojených na také oblasti ako je boj s biopirátsvom, ekoturizmus a budovaním kapacít. Ekvádor má jednu z najlepšie politicky organizovaných domorodých populácií v Latinskej Amerike a **Tena** je sídlom dvoch konfederácií  Fonakin (Federacion de Organisaciones de la Nacionalidaded Kichwa de Napo) a Ashin (Association de Shamanes Indigenas de Napo); jedno z najväčších povstaní domorodého obyvateľstva v roku 2001 v Ekvádore prebiehalo v **Tena**. Vstup do mesta zo smeru blízkeho mestečka Archidona (na ceste do Quito) je zdobený sochou domorodého hrdinu **Jumandy**, ktorý hrdinsky viedol domorodé povstanie proti násilnej španielskej kolonizácii v roku **1578**, za čo bol nakoniec verejne popravený typickým ponižujúcim spôsobom kresťanských dobyvateľov, popísaným antropológom Michael Uzendoski.

V porovnaní s Puyo, hlavným mestom susednej provincie Pastaza, ktoré je aj väčšie aj rýchlejšie rastie, má **Tena** bujarý nočný život s barmi známymi pre cudzincov. Piatkové a sobotnajšie noci sa hordy dobrovoľníkov, sprievodcov (tak domorodých ako aj zahraničných) a miestna mládež stretávajú  v **Araña Bar** na západnom behu riek, blízko **„puente pietonal“** a neskôr v **el Yagé Bar** na východnom brehu riek. Tena takisto kypí celým radom „disco“ hrajúcich hlasný reggaeton a širokou škálou **„comidas tipicas“**, pripravujúcich a podávajúcich stravu tradičnými spôsobmi Napo Runa.

Ekvádor napriek svoje relatívne malej rozlohe, má deviatu najväčšiu bio-diversitu na svete, ale je stále viac a viac ohrozovaná procesmi ťažby prírodných zdrojov a ľudským osídľovaním.

*„Dopad ťažby ropy vo východnom Ekvádore je notorickým prejavom dlhotrvajúceho právneho sporu o 6&nbsp;mld&nbsp;USD podaného 30&nbsp;000 obyvateľov Amazonského pralesa proti [[Texaco]], svojho času jednej z najväčších svetových energetických spoločností (v súčasnosti ide o súčasť [[Chevron]]). Za 25 rokov čo [[Texaco]] podnikalo na východe západnej Amazónie, ropná spoločnosť nechala vytiecť 17 miliónov galónov ropy do systému miestnych riek (pre porovnanie [[Exxon Valdez]] vypustil iba 11 miliónov galónov na Aljaške v roku 1989), nahromadili viac než 20&nbsp;mld galónov toxických vrtných odpadov a vyrúbali les pozdĺž ciest, ťažobných miest a výrobných miest. Od polovice rokov 1990, zem kedysi využívaná na poľnohospodárstvo leží ladom a zostali stovky skládok odpadov. V auguste 1992, výron na ropovode spôsobil výtok 275&nbsp;tis. galónov (1,04 milióna litrov) čo zafarbilo [[Rio Napo]] na čierno na niekoľko dní a prinútilo po prúde ležiace [[Peru]] a [[Brazília|Brazíliu]] vyhlásiť stav národného ohrozenia v dotknutých oblastiach.“*

Zmes mimoriadnej krásy, množstvo odľahlých riek, živé tradičné domorodé kultúry a veľmi vysoká koncentrácia biodiverzity, ako aj nebezpečenstvá a výzvy čeliť týmto charakteristikám, priťahujú  množstvá dobrovoľníkov, biológov, zoológov, antropológov, spoločenských vedcov, filozofov, ochrancov životného prostredia, spisovateľov a dobrodružných turistov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Mestá v Ekvádore