open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
42 (číslo)

**42** (slovom **štyridsaťdva**) je číslo, ktoré nasleduje za číslom 41 a predchádza číslu 43.

## Ostatné oblasti
Štyridsaťdva je okrem iného aj:
* odpoveď na základnú otázku života, vesmíru a všetkého (podľa Douglasa Adamsa v jeho diele Stopárov sprievodca galaxiou)
* názov jedného dielu tretej série seriálu Doctor Who
* Protónové číslo Molybdénu
* Historická medzinárodná telefónna predvoľba Československa
* V jednotke objemu Barel je 42 galónov

Kategória:Celé čísla
Kategória:Prirodzené čísla
Dlhopoľka

**Dlhopoľka** je potok na Hornom Považí, v severozápadnej časti okresu Žilina. Je to pravostranný prítok Váhu, má dĺžku 13,2 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v Javorníkoch, pod hlavným hrebeňom pohoria, juhojuhozápadne od kóty 834,0 m v nadmorskej výške približne 750 m n. m.

## Smer toku
Na hornom toku tečie severojužným smerom, nad obcou Dlhé Pole vytvára oblúk prehnutý na západ. Obcou potom preteká severojužným smerom, medzi osadou Forbaky-Klukany a Svederníkom tečie viac-menej juhojuhovýchodným smerom a v Svederníku sa stáča k ústiu znovu na juh.

## Geomorfologické celky
*Javorníky, podcelky: 
**Vysoké Javorníky 
**Nízke Javorníky, časti Javornícka brázda a Rovnianska vrchovina
*Považské podolie, podcelok Bytčianska kotlina

## Prítoky
*pravostranné: prítok od osady Brložná jama, prítok z juhovýchodného svahu Čupca (860,0 m n. m.), Čermanský potok, prítok spod kóty 822,3 m, prítok z lokality Balúchovo, prítok z východojuhovýchodného svahu vrchu Hlboč (816,0 m n. m.), prítok zo severného svahu Kamenného vŕšku (699,4 m n. m.), dva prítoky z juhovýchodných svahov Kamenného vŕšku, prítok zo severného svahu Kopanice (510,9 m n. m.)
*ľavostranné: dva prítoky od osady Halákovci, prítok prameniaci južne od kóty 764,9 m, Stolečniansky potok (492,8 m n. m.), významný prítok spod kóty 892,0 m (dĺžka 3,4 km, dobre vyvinuté povodie, početné prítoky, perovitá štruktúra), prítok zo severozápadného svahu Javorníka (737,4 m n. m.), Boncovský potok, prítok zo severného svahu Trojky (652,5 m n. m.), prítok z južného svahu Trojky

## Ústie
Do Hričovského kanála, na pravom brehu Váhu, južne od obce Svederník v nadmorskej výške cca 313 m n. m.

## Obce
*Dlhé Pole s osadami Prípory, Puckalovci, Nad Riekou, Hlaváčovo
**miestna časť Forbaky-Klukany 
*Svederník
**miestna časť Zárieč-Keblov

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Čekovský potok

**Čekovský potok** je potok na Krupinskej planine, na území Hontu, v okrese Krupina. Je to pravostranný prítok Jalšovíka a má dĺžku . Pri obci Čekovce napája malú vodnú nádrž, na dolnom toku má prudký spád a preteká údolím hlboko vrezaným do sopečného podložia.

*Prameň:* na Krupinskej planine, v podcelku Závozská vrchovina, v lokalite Kýchavica, severozápadne od obce Senohrad v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* prevažne na juhozápad

*Geomorfologické celky:* Krupinská planina, podcelky Závozská vrchovina a Bzovícka pahorkatina

*Prítoky:* nemá žiadne významné prítoky, čo súvisí so špecifickou riečnou štruktúrou Krupinskej planiny, vodné toky tu tečú rovnobežne vedľa seba viac-menej severojužným smerom. Ide o väčšinu vodných tokov v priestore medzi riekami Krupinica na západe a Tisovník na východe.

*Ústie:* do Jalšovíka severozápadne od obce Dolný Badín v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Čekovce, Bzovík a Uňatín

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Krupinice
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Čekovce
Kategória:Bzovík (okres Krupina)
Kategória:Uňatín
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Slanica

[náhľad|[Slanický ostrov na Oravskej priehrade, pozostatok zatopenej obce Slanica]]

**Slanica** bola obec na Orave, ktorá bola zatopená Oravskou priehradou. Po vybudovaní priehrady názov zaniknutej obce dlhé roky pripomínala vyhliadková loď z roku 1947. Previezli ju sem po skončení svojej aktívnej služby z Dunaja a dostala nový názov „Slanica“.

## Vznik obce
Obec založili pri vtoku riečky Slanice (dnešná Polhoranka) do Bielej Oravy podľa Valašského práva bratia z rodiny Kludovskej, pochádzajúcej z Kňažej. Prvá zmienka o obci Slanica (pod názvom Zlanycha) je z roku 1564, kedy oravskí Valasi žiadali kráľa Ferdinanda I. o odpustenie daní v novozaložených dedinách. Slanica dostala názov podľa slanej príchute vody, ktorá priteká zo slaných prameňov z úpätia Babej hory. V dobe kuruckých bojov Slanica veľmi spustla.

## Obyvateľstvo obce
Obyvateľstvo obce sa živilo roľníctvom, chovom dobytka a v 18. storočí už prevažovalo pláteníctvo. Podľa záznamov z rokov 17771978 je známe, že sa výrobe a predaju plátna venovala väčšina rodín v Slanici. Po úpadku pláteníctva sa obyvatelia venovali obrábaniu malých políčok a mnohí obyvatelia sa odsťahovali. V roku 1870 mala Slanica 152 domov a 1 068 obyvateľov. Do roku 1930 počet domov stúpol na 168, no obec zaznamenala už len 329 obyvateľov. Pred zatopením žilo v Slanici 850 obyvateľov.

## Slanický ostrov umenia
Kostol Povýšenia svätého Kríža, postavený v obci Slanica v 18. storočí, stál na pahorku, ktorý zostal aj po vybudovaní a naplnení Oravskej priehrady nad vodnou hladinou a dnes tvorí Slanický ostrov nazývaný tiež Ostrov umenia. Kostol sa staval v rokoch 17661769 ako baroková kaplnka a v roku 1843 ho klasicisticky prestavali na kostol s dvoma vežami a pristavanou tzv. zámočnou kaplnkou. V súčasnosti sa v interiéri kostola nachádza galéria ľudového umenia, kde je nainštalovaná expozícia „Tradičná ľudová plastika a maľba“. Na ostrove sa zároveň nachádza pôvodný dnes už historický cintorín a lapidárium „Oravskej kamenárskej tvorby 18. a 19. storočia“. V bývalej hrobke je nainštalovaná expozícia histórie zatopených obcí a budovania Oravskej priehrady. Ostrov je v letnej sezóne dostupný loďou premávajucou z Námestova alebo z Prístavu, naopak v zimných mesiacoch je možné prejsť až na ostrov po zamrznutej vodnej hladine.

## Významné osobnosti
* Anton Bernolák (* 1762 – † 1813), rímskokatolícky kňaz, jazykovedec
* Ján Bernolák (podnikateľ) (* 1789 – † 1849), podnikateľ a pláteník
* Janko Bernolák (* 1768 – † 1848), podnikateľ a pláteník
* Jozef Bernolák (* 1793 – † 1847), národnokultúrny pracovník a úradník
* Ondrej Bernolák (* 1727 – † 1788), prírodovedec a pedagóg
* Pavol Bernolák (* 1728 – † 1796), osvetový pracovník a katolícky kňaz
* Jozef Nodžák (* 1946 – † 2017), slovenský herec a detský zabávač

## Externé odkazy
* Stránka rodákov obce Slanica 
* http://www.slanica.wbl.sk
* http://www.platenictvo.webnode.sk


Kategória:Zatopené obce na Slovensku
Kategória:Okres Námestovo
Kategória:Námestovo
Kategória:Orava
Trpinec

**Trpinec** je vodný tok na Krupinskej planine, na území Hontu, v okrese Krupina. Je to pravostranný prítok Litavy a má dĺžku . Na dolnom toku sa výraznejšie zarezáva do svojho podložia a nadväzuje na zaklesnuté údolie rieky Litava.

*Prameň:* na Krupinskej planine, v podcelku Závozská vrchovina, severne od obce Senohrad v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* prevažne na juhojuhozápad, na dolnom toku na juh

*Geomorfologické celky:* Krupinská planina, podcelky Závozská vrchovina a Dačolomská planina

*Prítoky:* zľava Slatina a prítok z oblasti Litavského chotára, sprava nemá významnejšie prítoky

*Ústie:* do Litavy juhozápadne od obce Cerovo v nadmorskej výške cca 

*Obce:* Trpín

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Krupinice
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Suchánsky potok

**Suchánsky potok** je potok na Krupinskej planine, na území Hontu, v okresoch Zvolen, Krupina a Veľký Krtíš. Je to pravostranný prítok Plachtinského potoka a má dĺžku . Niekedy sa označuje ako **Lahoš**, prípadne **Sucháňsky potok**. Na hornom toku preteká územím VVP Lešť, na dolnom toku sa výrazne zarezáva do sopečného podložia planiny a vytvára hlbšie údolie s úzkym dnom.

*Prameň:* na Krupinskej planine, v podcelku Dačolomská planina, na západnom úpätí Jaseňového vrchu () v nadmorskej výške cca , na území VVP Lešť

*Smer toku:* prevažne na juh, na dolnom toku viac na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* Krupinská planina, podcelky Dačolomská planina a Modrokamenské úboče

*Prítoky:* sprava Suchánik (), zľava Lihovec ()

*Ústie:* do Plachtinského potoka severne od obce Horné Plachtince v nadmorskej výške 

*Obce:* nepreteká žiadnou obcou

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Lešť (vojenský obvod)
Kategória:Senohrad
Kategória:Dačov Lom
Kategória:Sucháň
Kategória:Horné Plachtince
Rieka (prítok Litavy)

**Rieka** je potok na Krupinskej planine, na území Hontu, na rozhraní okresov Krupina a Veľký Krtíš. Je to ľavostranný prítok Litavy a má dĺžku 9,5 km. 

Pramení na Krupinskej planine, v podcelku Dačolomská planina pri osade Malé Riečky, juhovýchodne od obce Senohrad v nadmorskej výške okolo 590 m n. m. Najprv tečie severojužným smerom, potom sa prudko stáča postupne na sever. Zľava priberá prítok z oblasti Dolinky a napokon na okraji obce Litava ústi do Litavy v nadmorskej výške okolo 428 m n. m. 

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Krupinice
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Senohrad
Kategória:Sucháň
Kategória:Lackov
Kategória:Litava (okres Krupina)
Toxicity

***Toxicity*** je druhý štúdiový album arménsko-americkej rockovej skupiny System of a Down. Jeho producentom bol Rick Rubin a vydaný bol dňa 4. septembra 2001. album obsadil 1. miesto v americkom rebríčku Billboard 200 a takisto 1. miesto v kanadskom rebríčku Canadian Albums Chart. V USA sa predalo 220 000 kópií albumu, celosvetovo viac ako 12 miliónov kópií. V USA bol multiplatinovo certifikovaný.

## Zoznam skladieb

* Skladba „Aerials“ obsahuje skrytú skladbu často označovanú ako „Arto“ hlavne preto, že na nej spolupracoval arménsky hudobník Arto Tunçboyacıyan. Skladba je adaptáciou tradičnej arménskej hymny Arménskej apoštolskej cirkvi „Der Voghormia“.

## Zostava a personál
;System of a Down
* Serj Tankian&nbsp;– vokály, klávesy, gitary
* Daron Malakian&nbsp;– gitary, spev
* Shavo Odadjian&nbsp;– basová gitara, sprievodný spev
* John Dolmayan&nbsp;– bicie

;Produkcia
* Produkcia&nbsp;– Rick Rubin a Daron Malakian
* Koprodukcia&nbsp;– Serj Tankian
* Mixovanie hudby&nbsp;– Andy Wallace
* Zvukový inžinier&nbsp;– David Schiffman
* Dodatočný zvukári&nbsp;– Greg Collins a Darren Mora
* Asisitent zvukára: Darrn Mora, Al Sanderson, Ryan McCormick, Jim Champagne
* Asisitent mixovania: Rich Balmer
* Dodatočné vokály/hudba&nbsp;– Arto Tunçboyacıyan
* Dodatočný klavír&nbsp;– Rick Rubin
* Hudbu pre strunové nástroje napísal&nbsp;– Serj Tankian
* Dodoatočná gitara v „Aerials“&nbsp;– Kirk Hammett
* Dodatočná hudba pre strunové nástroje napísal&nbsp;– Marc Mann
* Aranžment a vedenie strunových nástrojov&nbsp;– Marc Mann

* fotografia: Martyn Atkins (štúdio), Glen E. Friedman (zadný obal, voda), John Dolmayan, Hallie Sirota
* Grafika obalu: Mark Wakefield
* Grafická réžia: Shavo Odadjian a Brandy Flower
* Koncepty grafiky: Shavo Odadjian & System of a Down
* Grafika vnútornej koláže: John Dolmayan & Brandy Flower
* Spolutvorca grafiky: Shavo Odadjian
* A&R réžia: Dino Paredes
* Koordinácia produkcie: Lindsay Chase
* Svetov reprezentácia: David Benveniste, Velvet Hammer Music and Management Group
* Album nahraný v Cello Studios, Hollywood, Kalifornia
* Album mixovaný Enterprise Studios, Burbank, Kalifornia
* Mastering&nbsp;– Eddy Schreyer v Oasis Mastering, Studio City, Kalifonia

## Pozície v rebríčkoch

## Referencie

## Externé odkazy
*
*
*

## Zdroj

Kategória:Hudobné albumy z 2001
Kategória:Albumy System of a Down
Kategória:Alternatívnometalové hudobné albumy
Kategória:Hudobné albumy produkované Rickom Rubinom
Malá Litava

**Malá Litava** je potok na Krupinskej planine, na území Hontu, v okresoch Krupina a Veľký Krtíš. Je to ľavostranný prítok Litavy s dĺžkou 9,3 km. 

Tok vytvára hranicu medzi podcelkami Dačolomská planina na severozápade a Modrokamenské úboče na juhovýchode. Pramení v lokalite Horný Drieňový vrch v nadmorskej výške okolo 528 m n. m. neďaleko osady Duchenec. Sprvu tečie na juhozápad, zľava priberá Bukovinský potok (440,8 m n. m.) a výrazne sa esovito stáča, pokračuje južným smerom, následne sa opäť prudko stáča, tečie na sever a ústi do Litavy južne od obce Cerovo v nadmorskej výške okolo 320 m n. m. Na dolnom toku má prudký spád, preteká hlboko zarezaným údolím s troma výraznými ohybmi.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Krupinice
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Čebovce
Kategória:Kosihovce
Kategória:Cerovo (okres Krupina)
Kategória:Opava (okres Veľký Krtíš)
Kategória:Čelovce (okres Veľký Krtíš)
Refraktor

náhľad|Keplerov refraktor
náhľad|Apochromatický refraktor
**Refraktor** je ďalekohľad, ktorého objektívom je jedna alebo viac šošoviek. Zväčšený obraz vzniká lomom svetla na šošovkách. Refraktory sú najstaršie astronomické ďalekohľady a majú veľké ohniskové vzdialenosti.

## Využitie
Refraktory môžu byť zaťažené farebnou vadou, ktorú je však už dnes možné odstrániť. Našli využitie najmä ako divadelné ďalekohľady, poľovnícke ďalekohľady, triédre a binokuláre. V astronómii sa používajú najmä na amatérsku astrofotografiu a astrometriu. Šošovky veľkých astronomických ďalekohľadov však majú obmedzenú veľkosť, pretože priveľká šošovka sa deformuje vlastnou hmotnosťou. Najväčšie ďalekohľady sveta sú teda takmer bez výnimky reflektory.

## Delenie podľa vypuklosti šošovky
### Galileiho refraktor
náhľad|Prechod lúčov Galileovým refraktorom. Obraz je vzpriamený.

Tento druh ďalekohľadu ako okulár využíva rozptylku (dutú šošovku). Objektívom je spojka, ktorá má veľkú ohniskovú vzdialenosť (f). Obrazové ohnisko objektívu takéhoto ďalekohľadu splýva s obrazovým ohniskom okuláru. Tento druh ďalekohľadu sa dnes už nepoužíva v astronómii, používa sa len ako divadelný ďalekohľad.

### Keplerov refraktor

right|thumb|Prechod svetelných lúčov Keplerovým refraktorom. Obraz objektu je skutočný, prevrátený a zväčšený.

Keplerov refraktor ako okulár využíva spojku (vypuklú šošovku). Obidve šošovky, objektív aj okulár) majú spoločnú optickú os. Má veľkú ohniskovú vzdialenosť (f) objektívu, pričom, ohnisková vzdialenosť okuláru je malá. Pozorovaný obraz je prevrátený, no zväčšenie a zorné pole sú väčšie ako pri Galileovom ďalekohľade. Všetky dnešné astronomické ďalekohľady sú Keplerove ďalekohľady, preto sa pre tento druh ďalekohľadu používa aj názov **hvezdársky ďalekohľad**.

Kategória:Ďalekohľady
Chocholná (prítok Ipľa)

**Chocholná** je potok vo Veporských vrchoch, na území okresov Detva a Poltár. Je to pravostranný prítok Ipľa a má dĺžku 9 km. 

Pramení v podcelku Sihlianska planina pod sedlom Prašivá v nadmorskej výške okolo  Po obec Látky tečie juhozápadným smerom, potom sa stáča viac-menej na juhovýchod, pričom vytvára výrazný oblúk vypnutý k severovýchodu. Sprava priberá prítok z oblasti Vyhnanca, zľava prítok () z južného úpätia vrchu Bykovo (). Ústi do vodnej nádrže Málinec v nadmorskej výške okolo 

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Detva
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Uhorský potok

**Uhorský potok** (starší názov **Uhorštiansky potok**) je potok na území okresu Poltár, je to ľavostranný prítok Ipľa s dĺžkou 12,2 km a je tokom III. rádu.

*Prameň:* v Stolických vrchoch, v podcelku Málinské vrchy, na južných svahoch vrchu Burkuš (809,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 720 m n. m.

*Smer toku:* najprv na juhozápad, za obcou Krná sa stáča na juh, postupne až na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Stolické vrchy, podcelok Málinské vrchy, 2.Revúcka vrchovina, podcelok Cinobanské predhorie, 3.Juhoslovenská kotlina, podcelok Lučenská kotlina, časť Poltárska pahorkatina

*Prítoky:* sprava prítok z doliny Veľké skalné, Neklenský potok, Krná, Slatina, Držkovo, zľava prítok spod Uhorského (530,8 m n. m.) a Zlatná

*Ústie:* do Ipľa na území mesta Poltár (pri časti Zelené) v nadmorskej výške 224,7 m n. m.

*Obce:* Krná a Uhorské

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Stolických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Revúckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Lučenskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Kategória:Krná
Kategória:Hradište (okres Poltár)
Kategória:Uhorské
Kategória:Poltár
Poltárica

**Poltárica** je potok na území okresu Poltár, ktorý je ľavostranným prítokom rieky Ipľa, s celkovou dĺžkou 16,8 km.

## Prameň
Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Málinské vrchy, na východnom svahu vrchu Burkuš (809,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 760 m n. m.

## Smer toku
Smer toku je po sútok s Polovnom na juhovýchod, odtiaľ po Poltár na juh, potom k ústiu na západ

## Geomorfologické celky
* Stolické vrchy, podcelok Málinské vrchy
* Revúcka vrchovina, podcelok Cinobanské predhorie
* Juhoslovenská kotlina, podcelok Lučenská kotlina, časť Poltárska pahorkatina

## Prítoky
* spod Troch chotárov (650,1 m n. m.)
* spod Urbára (508,0 m n. m.)
* z južného úpätia Kečky (812,4 m n. m.)
* potok Polovno

## Ústie
Ústí do rieky Ipeľ v Lučenskej kotline východne od obce Breznička v nadmorskej výške okolo 219 m n. m.

## Obce
* České Brezovo
* Poltár
* Slaná Lehota

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Banský potok

**Banský potok** je názov niekoľkých potokov na Slovensku:

*v povodí Hornádu
**Banský potok (prítok Krížovianky)
**Banský potok (prítok Slovinského potoka)

*v povodí Hrona
**Banský potok (prítok Bystrice)
**Banský potok (prítok Hrona)
**Banský potok (prítok Ľupčice)
**Banský potok (prítok Sučieho potoka)

*v povodí Ipľa
**Banský potok (prítok Ipľa)

*v povodí Malého Dunaja
**Banský potok (prítok Račianskeho kanála)

*v povodí Nitry
**Banský potok (prítok Cerovej)

*v povodí Slanej
**Banský potok (prítok Čremošnej)
**Banský potok (prítok Rimavy)
**Banský potok (prítok Slanej)
**Banský potok (prítok Štítnika)

*v povodí Tople
**Banský potok (prítok Oľšavy)
**Banský potok (prítok Tople)
Banský potok (prítok Ipľa)

**Banský potok** je potok na území okresu Poltár, je to pravostranný prítok Ipľa, má dĺžku 18,5 km a je tokom III. rádu. 

*Prameň:* vo Veporských vrchoch, v podcelku Sihlianska planina, na južnom úpätí vrchu Táňovo (929,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 800 m n. m.

*Smer toku:* najprv na juh, vytvára oblúk, pričom sa postupne stáča viac na juhojuhovýchod, od Katarínskej Huty na juhovýchod, medzi obcami Cinobaňa a Mládzovo na východ, odtiaľ k ústiu opäť na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Veporské vrchy, podcelok Sihlianska planina, 2.Stolické vrchy, podcelok Málinské vrchy, 3.Revúcka vrchovina, podcelok Cinobanské predhorie, 4.Juhoslovenská kotlina, podcelok Lučenská kotlina, časť Poltárska pahorkatina

*Prítoky:* sprava Zimný potok, prítok (218,3 m n. m.) z oblasti Malej Skalice, zľava Žliabsky potok (388,6 m n. m.)

*Ústie:* do Ipľa v Lučenskej kotline na území obce Breznička v nadmorskej výške okolo 217 m n. m.

*Obce:* Cinobaňa a miestne časti Hrnčiarky, Stupník, Katarínska Huta, Maša, potom obce Mládzovo a Breznička

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Kategória:Vodné toky vo Veporských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Lučenskej kotline
Kategória:Vodné toky v Stolických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Revúckej vrchovine
Kategória:Cinobaňa
Kategória:Breznička (okres Poltár)
Kategória:Mládzovo
Zubná korunka

**Zubná korunka** alebo len **korunka** je umelá náhrada korunkovej časti zubu, ktorá je nasadená na obrúsený pahýľ zubu. Ide v podstate o najmenšiu zubnú náhradu. Možno ňou nahradiť poškodený zub, ktorý má nepoškodený, živý alebo endodonticky ošetrený koreň. 

## Druhy koruniek
Najzákladnejšie je rozdelenie podľa vzhľadu: 
* *Celokovová* – štandardná korunka v úseku, kde by nerušila esteticky farba kovu 
* *Fazetovaná* – kovová korunka, ktorá je čiastočne alebo úplne celá obalená vrstvou materiálu vo farbe zuba 
* *Celokeramická* – je celá z keramického materiálu 
* *Čiastočná* – fazeta zakrýva len časť zuba 
Korunky možno taktiež deliť podľa materiálov používaných na ich výrobu:
* Nedrahokovové zliatiny – zliatiny kovov, ktoré neobsahujú zlato, striebro, platinu ani paládium
* Drahokovové zliatiny – sú s vysokým alebo nízkym obsahom zlata prípadne platiny a podľa toho majú sivú alebo zlatú farbu
* Bezkovové materiály – sú materiály neobsahujúce kovy, najmä keramické
* Kompozitné materiály – najčastejšie kombinácia kovu a keramiky, prípadne kovu a plastu alebo plastu a keramiky

## Postup zhotovenia zubnej korunky
Nová korunka pre pacienta predstavuje 2 alebo 3 návštevy stomatologickej ordinácie. Pri prvej návšteve lekár začne zmeraním uhlov v ústach pacienta, potom vykoná v lokálnej anestézii zbrúsenie zuba do požadovaného tvaru, aby vznikol priestor na korunku. Potom je v ústach vykonaný odtlačok do alginátovej hmoty. Zhotovenie korunky si žiada určitý čas, doba zhotovenia korunky je závislá od materiálu, z ktorého bude korunka vyrobená. Na preklenutie tohto obdobia je možné zhotoviť provizórnu korunku z živice (toto riešenie je však v podstate zbytočné). Druhá návšteva nie je nutná vždy. Pri poslednej návšteve lekár korunku upraví tak, aby pacientovi nebránila v zhryze alebo ho nenarušovala. Potom ju definitívne nacementuje na obrúsený zub.

## Starostlivosť o korunky a mostíky
Pacient sa musí o korunky alebo mostíky veľmi dobre starať. Čím lepšie sa o ne bude starať, tým dlhšia bude ich životnosť. Zuby nesúce korunky sú naďalej náchylné k vzniku zubného kazu v oblasti krčku, kde je umiestnený okraj korunky. V prípade zanedbania hygieny sa môže rozvinúť zápal ďasien.

Kategória:Tráviaca sústava
Petrovský potok (prítok Ipľa)

**Petrovský potok** je potok v Novohrade, vo východnej časti okresu Lučenec. Je to ľavostranný prítok Ipľa a má dĺžku 8 km. 

Pramení v Lučenskej kotline, v časti Poltárska pahorkatina juhozápadne od Poltára v nadmorskej výške okolo 238 m n. m. Tečie severojužným smerom, pričom vytvára oblúk ohnutý k západu. Preteká osadami Vyšný Petrovec, Nižný Petrovec a obcou Pinciná. Do Ipľa ústi južne od Pincinej v nadmorskej výške cca 187 m n. m. Má vodohospodársku funkciu, boli na ňom vybudované dve malé vodné nádrže. Podobne aj na ľavostrannom prítoku pritekajúcom od osady Dolina je ďalšia vodná nádrž.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Šťavica

**Šťavica** môže byť:

* potok:
** prítok Ipľa, pozri Šťavica (prítok Ipľa)
** prítok Potôčika, pozri Šťavica (prítok Potôčika)
** prítok Suchej, pozri Šťavica (prítok Suchej)

* prameň minerálnej vody:
** pri Tisovci, pozri Šťavica (minerálna voda, Tisovec)
** pri Sigorde v Slanských vrchoch, pozri Šťavica (minerálna voda, Sigord)

* sídlo:
** miestna časť obce Hajnáčka, pozri Šťavica (Hajnáčka)
** osada pri obci Málinec, pozri Šťavica (Málinec)
Maštinský potok

**Maštinský potok** je potok v Novohrade, tečie územím okresov Poltár a Lučenec. Je to pravostranný prítok Suchej s dĺžkou 10 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Lučenskej kotline, v podcelku Poltárska pahorkatina, západne od obce Hrnčiarska Ves, pri samote Nový Salaš v nadmorskej výške okolo 260 m n. m. 

## Opis toku
Na hornom toku tečie severojužným smerom, na dolnom prevažne na juhovýchod. Preteká osadami Maštinec, Horné Vyšeľany a Dolné Vyšeľany. Na dolnom toku napája vodnú nádrž Ožďany a do Suchej ústi juhozápadne od obce Ožďany v nadmorskej výške okolo 198 m n. m. na území Novohradských terás.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Lučenskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Sokolí potok (prítok Suchej)

**Sokolí potok** je krátky, ale relatívne vodnatý potok v Novohrade, preteká územím okresov Rimavská Sobota a Lučenec. Je to ľavostranný prítok Suchej, má dĺžku 6,3 km a je tokom IV. rádu.

Vzniká v Cerovej vrchovine, v podcelku Bučenská vrchovina v nadmorskej výške približne  v blízkosti osady Ľukva. Tečie na severozápad poľnohospodársky využívanou krajinou, priberá pravostranný prítok z obce Dolné Zahorany a zvrtne sa na západ. Následne priberá pravostranný prítok z juhozápadného svahu Buka () a vstupuje do intravilánu Husinej, kde priberá krátky ľavostranný prítok. Na dolnom toku sa zarezáva do severného výbežku Cerovej vrchoviny a ústi do Suchej neďaleko obce Veľké Dravce v nadmorskej výške okolo .

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Cerovej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Dolné Zahorany
Kategória:Veľké Dravce
Kategória:Husiná
Ľukava

**Ľukava** (do 2010 aj Ľukva) je potok v západnej časti okresu Rimavská Sobota, je to pravostranný prítok Rimavy s dĺžkou 14,5 km. V okolí osady Mojša (do 2008 aj Majša) meandruje a na dolnom toku bola vybudovaná vodná nádrž Kurinec využívaná najmä na rekreačné účely.

*Prameň:* v Cerovej vrchovine, v podcelku Bučenská vrchovina, na severnom úpätí vrchu Dlhý vrch () a vrchu Trojchotár () v nadmorskej výške 

*Smer toku:* po osadu Antalova pustatina na severovýchod, odtiaľ viacmenej na východ

*Geomorfologické celky:* 1. Cerová vrchovina, podcelok Bučenská vrchovina, časť Blhovská vrchovina, 2. Juhoslovenská kotlina, podcelok Rimavská kotlina

*Prítoky:* sprava z osady Rakov, Mojínsky potok, potok z oblasti obce Gemerček, zľava Baník a Včelinský potok

*Ústie:* do Rimavy v oblasti Gemerských terás, na území obce Rimavské Janovce v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* osada Ľukava (do 2010 aj Ľukva), Opátik, Antalova pustatina, osada Mojša (do 2008 aj Majša), časti mesta Rimavská Sobota - Dúžava a Kurinec.

## Pôvod názvu
Medzi odborníkmi toponymie nie je jednota o pôvode názvu a preto sa stretávame s viacerými výkladmi pôvodu názvu. Názov vodného toku Ľukava vznikol buď spojením slovného základu *luk* z praslovanského *lǫkъ* (vo význame ohyb, zákruta) a prípony názvov vodných tokov (hydroformantu) *-ava* (vo význame voda, potok, vodný tok), teda potok s charakteristickými oblúkmi, podobne ako iné názvy vodných tokov s touto príponou: Rudava, Bebrava, Hlinava, Výrava, alebo zo slovného koreňa *lukav-* v prídavnom mene *lukavý* (vo význame záludný, nestály, falošný, zákerný), teda potok nestály svojim priebehom, často sa vylievajúci zo svojho koryta; podobný pôvod názvu má i potok Lukavica (prítok Hrona) a potok Lukavica (prítok Šibskej vody) (v oboch prípadoch bol názov neskôr prenesený na obec Lukavica okres Zvolen i na obec Lukavica okres Bardejov). Podľa ďalšieho výkladu názov potoka *Ľukava* má pôvod v domácej prezývke *Luka* z osobného mena *Lukáš*. Mäkké *ľ* v názve *Ľukava* vo všetkých troch výkladoch pôvodu názvu je vplyvom miestneho nárečia.

Pomenovací akt prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe *Lukava* → *Ľukava*; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol názov *Ľukava* podľa zákonitostí preberania cudzích slov do  maďarčiny prevzatý a modifikovanný do podoby → *Lyukva* podobne ako Morava → Morva, Orava → Árva, Žitava → Zsitva, Jelšava → Jolsva; po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol tento názov späťprevzatý do slovenčiny v podobe *Ľukva*; názvoslovná autorita v roku 2010 revitalizáciou pôvodného názvu štandardizovala podobu *Ľukava* so zohľadnením nárečového *ľ*.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Rimavy
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Vodné toky v Cerovej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Juhoslovenskej kotline
Kategória:Husiná
Kategória:Rimavské Janovce
Budinský potok

**Budinský potok** je potok v Novohrade, preteká územím okresu Lučenec. Je to pravostranný prítok Krivánskeho potoka a má dĺžku 11,7 km. Niekedy sa označuje aj ako **Teplica**. Na hornom toku preteká Teplou dolinou a na dolnom toku bola vybudovaná veľká vodná nádrž Ružiná s prevažujúcou rekreačnou funkciou.

*Prameň:* v pohorí Ostrôžky v lazníckej oblasti obce Budiná, na južnom úpätí vrchu Javor (820,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 615 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Ostrôžky, 2.Revúcka vrchovina, časť Lovinobanská brázda

*Prítoky:* sprava spod Jasenia (770,8 m n. m.), z oblasti obce Tuhár, potok Drieňovec, zo severného úpätia vrchu Sedem chotárov (602,2 m n. m.), zľava prítok spod Uhliarska (647,2 m n. m.)

*Ústie:* do Krivánskeho potoka v Lovinobanskej brázde, južne od obce Lovinobaňa v nadmorskej výške približne 230 m n. m.

*Obce:* Divín a Ružiná (na brehu vodnej nádrže)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Babský potok (prítok Ipľa)

**Babský potok** je potok v Novohrade, v južnej časti okresu Lučenec. Je to ľavostranný prítok Ipľa a má dĺžku 14,5 km.

*Prameň:* v Cerovej vrchovine, v podcelku Mučínska vrchovina, pri samote Farkašovská studňa neďaleko slovensko-maďarskej štátnej hranice, v nadmorskej výške okolo 295 m n. m.

*Smer toku:* najprv na sever, pričom vytvára výrazný ohyb smerujúci k západu, za obcou Ratka sa stáča na severozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Cerová vrchovina, podcelok Mučínska vrchovina, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Lučenská kotlina

*Prítoky:* sprava spod Mazy (354,5 m n. m.), zľava z osady Cerová a spod Troch chotárov (342,6 m n. m.)

*Ústie:* do Ipľa pri obci Trebeľovce v nadmorskej výške okolo 171 m n. m.

*Obce:* obec Ratka a jej osady Šikov, Malá Ratka a Horná Baba, obec Trebeľovce

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Reflektor (astronómia)

**Reflektor** alebo **zrkadlový ďalekohľad/teleskop** je ďalekohľad, ktorý vytvára obraz v ohnisku pomocou dutého primárneho zrkadla. Toto zrkadlo môže byť guľové alebo parabolické, pričom výhoda parabolického zrkadla je, že nemá guľovú vadu. Reflektory však trpia optickou aberáciou nazývanou koma, ktorá je výraznejšia pri reflektoroch s vyššou svetelnosťou. Komu je možné potlačiť tzv. komakorektorom. Prvý reflektor zhotovil v roku 1668 Isaac Newton. 

Reflektory sa používajú takmer výlučne ako astronomické ďalekohľady. Medzi ich výhody patrí napríklad to, že nemajú farebnú vadu, môžu sa používať aj pri pozorovaní v iných spektrách a nie sú deformované vlastnou hmotnosťou - resp. túto deformáciu možno znížiť použitím aktívnej optiky. Všetky infračervené a rádiové ďalekohľady sú reflektory. Najväčšie ďalekohľady sveta vrátane Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu sú taktiež reflektory. Najväčšie jednotlivé zrkadlo má ďalekohľad Subaru na Mauna Kea a najväčšie zložené má Very Large Telescope (VLT).

## Typy reflektorov
* Newtonov teleskop
* Cassegrainov teleskop
* Gregoryho teleskop
* Ritcheyov-Chrétienov teleskop
* Maksutovov teleskop
* Schmidtov teleskop
* Bakerov-Schmidtov teleskop

Kategória:Ďalekohľady
Mučínsky potok

náhľad|Mučínsky potok pretekajúci obcou Mučín
**Mučínsky potok** je potok v Novohrade, v južnej časti okresu Lučenec. Je to ľavostranný prítok Ipľa a má dĺžku 10,5 km. Oblasť okolo ústia do Ipľa je významným hniezdiskom volavky popolavej a bola vyhlásená za chránené územie (Volavčia kolónia).

*Prameň:* v Cerovej vrchovine, v podcelku Mučínska vrchovina, neďaleko slovensko-maďarskej štátnej hranice, v nadmorskej výške okolo 275 m n. m.

*Smer toku:* Mučínsky potok vytvára tok tvaru písmena „J“, od prameňa tečie krátko na východ a postupne sa stáča na severozápad a sever

*Geomorfologické celky:* 1.Cerová vrchovina, podcelok Mučínska vrchovina, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Lučenská kotlina

*Prítoky:* sprava prítok z oblasti Dubiny, Plešiansky potok (197,5 m n. m.), zľava dva prítoky od štátnej hranice ústiace na území obce Mučín

*Ústie:* do Ipľa severne od obce Rapovce v nadmorskej výške okolo 170 m n. m.

*Obce:* Lipovany, Mučín a Rapovce (okrajom)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Velický potok

**Velický potok** je názov dvoch vodných tokov na Slovensku:

* tatranského potoka v okrese Poprad, pozri Velický potok (prítok Popradu)
* novohradského potoka v okrese Lučenec, pozri Velický potok (prítok Maškovej)
Velický potok (prítok Maškovej)

**Velický potok** je potok v Novohrade, v západnej časti okresu Lučenec. Je to pravostranný prítok Maškovej a má dĺžku 12,8 km. 

Pramení v pohorí Ostrôžky pri obci Praha v nadmorskej výške cca 505 m n. m. Tečie viac-menej severojužným smerom cez Kahanovu dolinu, východne od obce Ľuboreč vstupuje do Juhoslovenskej kotliny a stáča sa na východ. Preteká cez Jelšovskú pahorkatinu a severne od obce Jelšovec ústi do Maškovej v nadmorskej výške okolo 179 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Čamovský potok

**Čamovský potok** je potok na rozhraní regiónov Gemer a Novohrad, preteká územím okresov Rimavská Sobota a Lučenec. Je to pravostranný prítok Beliny, má dĺžku 14,2 km a je tokom V. rádu. 

*Prameň:* v Cerovej vrchovine, v podcelku Hajnáčska vrchovina, na západnom úpätí vrchu Pohanský hrad (578,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 405 m n. m.

*Smer toku:* najprv viac-menej na sever, potom k obci Čamovce na západ, ďalej k obci Šíd na severozápad a odtiaľ k ústiu na západ

*Geomorfologické celky:* Cerová vrchovina, podcelok Hajnáčska vrchovina, časť Šurická brázda

*Prítoky:* sprava spod Sovieho vrchu (514,0 m n. m.), potok z obce Šíd, zľava prítok (213,7 m n. m.) spod Čurgova a potok Dolina

*Ústie:* do Beliny na území mesta Fiľakovo vo Fiľakovskej brázde v nadmorskej výške okolo 190 m n. m.

*Obce:* Šurice, Čamovce, okrajom obce Šíd a mesto Fiľakovo

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Cerovej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
B-52

**B-52** môže byť:

* americký strategický bombardér, pozri Boeing B-52 Stratofortress
* bývalý diskotékový klub v Bratislave, pozri Bajkal (Bratislava)
Ivan Petrovič Pavlov

**Ivan Petrovič Pavlov** (; * 26. september 1849, Riazaň, Ruská ríša – † 27. február 1936, Leningrad, ZSSR) bol ruský lekár a fyziológ.  Podľa akademického žurnálu *Review of General Psychology* bol 24. najcitovanejším psychológom v 20. storočí, avšak jeho označenie za psychológa je sporné. Svojou prácou síce prispel k rozvoju ruskej reflexnej školy a behaviorizmu, no sám sa nikdy nezameriaval na výskum psychických procesov. Pavlov tiež kritizoval psychológov, ktorí sa cez podmienené reflexy snažili vysvetliť všetky ostatné psychické procesy, ako napríklad učenie. Tými boli najmä behavioristi.

V roku 1904 dostal Nobelovu cenu za fyziológiu alebo medicínu za svoju prácu o vylučovaní žalúdočných žliaz.
thumb|Pavlovov pes

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ivan Petrovič Pavlov na nobelprize.org 

Kategória:Ruskí lekári
Kategória:Ruskí psychológovia
Kategória:Etológovia
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie vied
Kategória:Členovia United States National Academy of Sciences
Kategória:Behaviorizmus
Kategória:Ruskí ateisti
Kategória:Držitelia Radu svätej Anny
Kategória:Absolventi Petrohradskej štátnej univerzity
Turčianska kotlina

**Turčianska kotlina** (v starších prameňoch aj *Turčianska Záhradka*) je kotlina na strednom Slovensku vymedzujúca región Turiec, ktorá zároveň zaberá plochu okresov Turčianske Teplice a Martin.

## Polohopis
Je to malé pretiahnuté územie zovreté z východnej strany pohorím Veľká Fatra, zo západu pohorím Malá Fatra, z juhu pohorím Žiar (s nadväzujúcou Hornonitrianskou kotlinou) a Kremnickými vrchmi. Na severe kotlinu uzatvára Krivánska Malá Fatra. Má predĺžený severojužný tvar so šírkou približne  a dĺžkou . 

## Delenie
Turčianska kotlina sa delí na 6 podcelkov:
* Turčianske nivy
* Šútovské podhorie
* Sklabinské podhorie
* Mošovská pahorkatina
* Diviacka pahorkatina
* Valčianska pahorkatina

## Charakteristika
Na území kotliny sa v dávnych dobách nachádzalo jazero, resp. more, o čom svedčia tunajšie bohaté vápencové ložiská s pomerne vysokým výskytom fosílií. Centrálnym vodným tokom, ktorý preteká naprieč celou kotlinou je rieka Turiec, ktorá sa vo Vrútkach vlieva do Váhu pretekajúceho jej severným okrajom a deliaceho Malú Fatru na dve časti.

Turčianska kotlina patrí medzi najuzavretejšie a najjednotnejšie celky Slovenska. Priemerná nadmorská výška sa pohybuje okolo 400-500 metrov. Porast tvoria zmiešané lesy s prevahou listnatých stromov, hlavne buku a javoru, z ihličnanov sa vyskytujú prevažne smreky. Turčianskou kotlinou preteká rieka Turiec, ktorá pramení na juhu v pohorí Kremnické vrchy a na severe sa vlieva do rieky Váh.

Turčiansku kotlinu môžeme podnebne zaradiť medzi mierne teplé oblasti so zimnými priemernými teplotami -2 až -5 °C a letnými teplotami 16 až 18 °C. Počet dní so snehovou pokrývkou sa pohybuje medzi 60 - 80, počet letných dní medzi 30 - 50.

## Chránené územia
Turčianska kotlina nie je zaradená medzi chránené krajinné oblasti, ale malá časť územia na východe je súčasťou Národného parku Veľká Fatra. Okrem tejto chránenej oblasti sú tu však aj iné miesta, ktoré pre svoj vzácny prírodný potenciál boli zaradené medzi chránené.

V roku 1974 bola vyhlásená štátna prírodná rezervácia Kláštorské lúky so vzácnymi chránenými rastlinami. Neďaleko obce Mošovce sa nachádza chránená prírodná pamiatka Mošovské aleje. Aleje sú osadené javormi, jaseňmi, gaštanmi a lipami a sú dokladom citlivého vzťahu našich predkov k prírodnému prostrediu a schopnosti zakomponovať vhodné prírodné prvky do horskej panorámy. K prírodným pamiatkam patrí Jazierko v Jazernici, národnou prírodnou rezerváciou (od roku 1962 pôvodne chráneným náleziskom) je Turiec.

## Panoráma

## Iné projekty

## Referencie


Kategória:Kotliny na Slovensku
Kategória:Turiec (región)
Kategória:Geomorfologické celky na Slovensku
Kategória:Fatransko-tatranská oblasť
Abakus (počítacia tabuľka)

thumb|Rekonšttrukcia abakusu z rímskych čias.
**Abakus** (z , ) je jednoduchá a historicky veľmi stará mechanická pomôcka, takzvané počítadlo. V mnohých krajinách (Rusko, Čína) je bežne používané dodnes.

U starovekých Egypťanov mala tvar dosky z vypálenej hliny, v ktorej boli vyryté zvislé žliabky. V nich sa posúvali nahor i nadol „počítacie“ kamienky. Rimania abakus zdokonalili: nahradili hlinu bronzom a v drážkach sa pohybovalo deviatimi kamienkami (alebo jedným väčším v hodnote 5, a štyrmi malými). Každý žliabok označoval jeden číselný rad (pre jednotky, desiatky, stovky a podobne), navyše tu bol žliabok určený pre dvanástiny (). Tento abakus umožňoval základné aritmetické operácie i s veľkými číslami.

## Galéria


Image:Soroban.jpg|japonský Soroban
Image:Big abacus.jpg|čínsky süan-pchan
Image:Schoty abacus.jpg|ruské sčoty


## Referencie
*
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Abakus-Online-Museum  
* Fotografie rôznych abakusov rozdelené podľa pôvodu 
* História a princíp abakusu - detailný článok v nemeckom jazyku
* Historický vývoj výpočtovej techniky

Kategória:Matematika
Kategória:Aritmetika
Kategória:Počítacie pomôcky
Šťavica (prítok Suchej)

**Šťavica** je potok v Novohrade, preteká územím okresov Poltár a Lučenec. Je to pravostranný prítok Suchej, má dĺžku 11,2 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v Lučenskej kotline, v podcelku Poltárska pahorkatina, východne od Poltára v nadmorskej výške cca  

## Opis toku
Na hornom toku tečie severojužným smerom, na dolnom viac-menej juhovýchodným smerom. Preteká osadou Prievrana a okrajom obce Nové Hony. Sprava priberá Bolín a pri obci Veľké Dravce napája rovnomennú vodnú nádrž, do ktorej vteká po prekonaní dvoch výrazných oblúkov vypnutých na západ k obci Nové Hony. Do Suchej ústi neďaleko obce Veľké Dravce v nadmorskej výške cca  
na území tzv. Novohradských terás.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Lučenskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Kategória:Poltár
Kategória:Nové Hony
Piveteausaurus

**Piveteausaurus** bol veľmi veľký dravý dinosaurus. 

Známy je najmä zo skamenenej mozgovne, ktorá bola o niečo väčšia ako mozgovňa rodu Allosaurus. V dospelosti tak dosahoval Piveteausaurus pravdepodobne veľkosť okolo 11 metrov.  Oproti alosaurovi dipsonoval menej výraznými kostenými výčnelkami nad očami. Príbuzenstvo rodu Piveteausaurus v rámci Tetanurae nie je isté. Je možné, že bol príbuzný piatnitzkysaurovi a iným zástupcom Megalosauridae, alebo mal bližšie ku primitívnemu vtákovitému rodu Proceratosaurus z Coelurosauria. 

Piviteausaurus bol pôvodne opísaný ako druh rodu Eustreptospondylus. Žil pred približne 162 miliónmi rokov (neskorý kallov) na území dnešného Francúzska. Jediný druh je **Piveteausaurus divesensis**.

Kategória:Megalosauridae
Kategória:Jurské dinosaury
Kategória:Dinosaury z Európy
Sriemska župa

**Sriemska župa** resp. **Sriemska stolica** resp. **Sriemsky komitát** (iný názov: **Sr(i)em**, ďalšie varianty pozri v článku Sriem; po chorvátsky: *Srijem*, po maďarsky: *Szerém vármegye* alebo *Szerémség*, nemecky: *Komitat Syrmien*) bola župa resp. stolice resp. komitát na území historického Sriemu v Uhorsku (v neskorom stredoveku), v (uhorskom) Slavónskom kráľovstve (17451848 a 18601868/1872) a v Chorvátsko-Slavónsku (od 1868/1872). V súčasnosti jej územie leží vo východnom Chorvátsku a severozápadnom Srbsku. Hlavným mestom bolo mesto Vukovar.

## Geografia
### Administratívne rozdelenie
Región je dnes administratívne rozdelený medzi Srbskom a Chorvátskom. Chorvátska časť Sriemu patrí Vukovársko-sriemskej župe, kým srbská časť Sriemu patrí hlavne Autonómnej pokrajine Vojvodine (okrem východnej časti ktorá patrí Belehradskej oblasti (centrálne Srbsko)). Na území Vojvodiny, Sriem patrí svojou najväčšou čiastkou Sriemskej oblasti, kým severná časť patrí Juhobáčskej oblasti.
Medzinárodné hranice srbskej a chorvátskej časti Sriemu narysoval v roku 1945 Milovan Djilas na základe zhodných demografických kritérií. Hranice sú podobné vnútorným hraniciam Kráľovstva Juhoslávie (1929-1939).

Okresy pripojené hlavnému mestu Srbska, Belehradu sú: Surčin, Zemun a Novi Beograd.
Okresy pripojené hlavnému mestu AP Vojvodiny, Novému Sadu: Petrovaradin a Sremski Karlovci.
Okresy sriemskej oblasti AP Vojvodiny (Republika Srbsko): Beočin, Inđija, Irig, Pećinci, Ruma, Sremska Mitrovica, Stara Pazova a Šid.
Mestá vojvodinskej časti Sriemu – v zložení Srbska sú: Sremska Mitrovica, Ruma, Inđija, Stará Pazova, Šíd, Petrovaradí, Sriemske Karlovce, Beočín a Irig.
V priamej časti Srbska sú mestá: Zemun, Batajnica, Surčin, Dobanovci a nová belehradská štvrť Novi Beograd.
V Chorvátsku, do sriemskej oblasti patria mestá: Vukovar, Vinkovci, Borovo, Županja a Ilok.

Hlavným mestom Sriemskeho regiónu je Sremska Mitrovica.
Kultúrnym strediskom Slovákov v Srieme je Stara Pazova.

Sriemska župa bola na východe Slavónie a vo Vojvodine medzi riekami Dunaj a Sáva o rozlohe 6 865,8 km². Hraničila na severe s uhorskými župami Báč-Bodrog a Torontál, na východe s chorvátsko-slavónskymi župami Požega a Virovitica, na juhozápade s rakúsko-uhorskou krajinou Bosna a Hercegovina a na juhovýchode so Srbským kráľovstvom.


Obrázok:Syrmien.jpg|Sriemska župa v Srbsku a Chorvátsku
Obrázok:Kingdom of Hungary counties.svg|Uhorské župy


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Župy v Uhorsku
Type O Negative

**Type O Negative** bola americká goticko/doom metalová skupina založená v roku 1990. Skupina je známa ich suchým, morbídnym a seba ironizujúcim humorom. Vznikla na troskách skupiny Carnivore a napriek malej podpore televízie a rádiových staníc dosiahla veľkú popularitu ako v USA, tak v Európe. Medzi najznámejšie skladby Type O Negative patria „Black No. 1“ a „My Girlfriend’s Girlfriend“.

## Diskografia
### Albumy
* 1991 – *[[Slow, Deep and Hard]]*
* 1992 – *[[The Origin of the Feces (not live at Brighton Beach)]]*
* 1993 – *[[Bloody Kisses]]* USA #160, Ger #60,
* 1996 – *[[October Rust]]* USA #42, Ger #5, UK #26,
* 1999 – *[[World Coming Down]]* USA #39, Ger #3,
* 2000 – *[[The Least Worst Of]]* *(výber hitov a raritiek)*USA #99, Ger #50,
* 2003 – *[[Life Is Killing Me]]* USA #39, Ger #9,
* 2007 – *[[Dead Again]]* USA #27,

### Videá  DVD
* 1994 – *For When It Rains* (VHS)
* 1998 – *After Dark* (VHS)
* 2000 – *After Dark* (DVD)
* 2006 – *Symphony for the Devil (The World of Type O Negative)* (DVD + Maxi-CD)

### Single a promo-CD
* 1991 – *Unsuccessfully Coping With The Natural Beauty Of Infidelity*(len ako promo-CD)
* 1993 – *Black No.&nbsp;1* (promo-CD a video)
* 1993 – *Christian Woman* (aj ako video)
* 1995 – *Summer Breeze* (iba ako promo-CD)
* 1996 – *In Praise Of Bacchus* (iba ako promo-CD)
* 1996 – *Love You To Death* (aj ako video)
* 1996 – *My Girlfriend’s Girlfriend* (aj ako video video)
* 1997 – *Cinnamon Girl* (aj ako video)
* 2000 – *Everything Dies* (aj ako video)
* 2003 – *I Don’t Wanna Be Me* (iba ako promo-CD a video)
* 2007 – *The Profit of Doom* (iba ako promo-CD a video)

## Zostava
* Josh Silver – klávesy, klávesy, spev
* Kenny Hickey – gitara, spev
* Johnny Kelly – bicie, perkusia (od roku 1994)

### Bývalí členovia
* Sal Abruscato – bicie, perkusia, spev  (1989 – 1993). Neskôr člen skupiny Life of Agony
* Peter Steele – spev, basgitara, gitara, klávesy (1989 – † 2010)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka skupiny. 

Kategória:Heavymetalové hudobné skupiny USA
Kategória:Gotickometalové hudobné skupiny USA
Kategória:Doommetalové hudobné skupiny USA
Kategória:Hudobné skupiny z 1988
Kategória:Hudobné skupiny ukončené v roku 2010
Slavónsko

thumb|Slavónsko v roku 1751
**Slavónsko** alebo **Slavónia** (po chorvátsky *Slavonija*) je geografický a historický región ležiaci v súčasnosti na východe Chorvátska a západe Srbska. Tvorí ho úrodná poľnohospodársky využívaná aj zalesnená nížina sčasti ohraničená riekami Dráva na severe, Sáva na juhu a Dunaj na východe.


Slavonija.png|Slavónia v Chorvátsku
Slavonia region cities map.png|Slavónia


## Iné projekty

Kategória:Historické územia
Kategória:Srbsko
Kategória:Chorvátsko
Kategória:Regióny Chorvátska
Kategória:Historické územia v Chorvátsku
Ville Valo

**Ville Valo**, celým menom **Ville Hermanni Valo** (* 22. november 1976, Helsinki) je spevák a skladateľ fínskej rockovej skupiny HIM.  

Vie hrať na basgitare, gitare a dokonca aj na bicích. Keď bol malý, jeho koníčkom bolo judo. Neskôr ho viac zaujal skateboarding. V detstve rád počúval kapelu Kiss. Mala vplyv aj na jeho tvorbu. Jeho najobľúbenejšia kapela je Black Sabbath. Nemá rád The Beatles. Jeho vlastná skupina niesla názov B.L.O.O.D. Nebola však jeho poslednou neznámou kapelou. Kým sa dopracoval k HIM, vystriedal ešte viacero skupín.

Ville je známy mnohými neresťami. Najväčšou sú vraj cigarety, ktorých vyfajčí denne cez 80. Ale nedá sa veriť všetkým jeho slovám keďže rád vtipkuje. Skutočnosťou sú však jeho tetovania, ktorých ma veľa. Snáď najnovšia informácia, ktorá prišla roku 2005, bolo zasnúbenie s Jonnou Nyrgen. Ich zasnúbenie bolo v nezvyčajnom štýle. Namiesto prsteňov si nechali vytetovať na prstenník  prvé písmená slov vety „*Do I look like I give a fuck?“.* Pretože veľa cestoval kvôli turné, nepodarilo sa mu udržať vzťah s Jonnou a tak sa ich vzťah skončil.

## Villeho tetovania
Ma ich veľké množstvo. Najväčším a najvýraznejším tetovaním sú ornamenty na ľavej ruke. Jeho prvým tetovaním bolo srdce na pravej ruke. Ma niekoľko heartagramov, pričom najnovším tetovaním je hlava fínskeho spisovateľa.

## Iné projekty

Kategória:Fínski rockoví speváci
Kategória:Fínski rockoví bubeníci
Kategória:Fínski rockoví basgitaristi
Kategória:Fínski rockoví gitaristi
Kategória:HIM
Kategória:Barytonisti
Kategória:Osobnosti z Helsínk
Al Nasl

**Al Nasl** alebo **Alnasl**, **Nasl**, **Al Nasi**, **Alnasi**, **Nash**, **El Nasl**, **gama Sagittarii** (γ Sgr/γ Sagittarii) je hviezda v súhvezdí Strelec. V preklade z arabčiny znamená hrot šípu. V skutočnosti však ide o dva nezávislé systémy: cefeidu **γ<sup>1</sup> Sagittarii** (**W Sagittarii**) a oranžového obra spektrálnej triedy K0 **γ<sup>2</sup> Sagittarii** (**Al Nasl**).

## γ<sup>1</sup> Sagittarii

## γ<sup>2</sup> Sagittarii

**Al Nasl** (arab. al-naşl – hrot) je spektroskopická dvojhviezda γ Sqr zdanlivej jasnosti 2,98m. Patrí do spektrálneho typu K0, do triedy svietivosti III. Teplota povrchu je 4&nbsp;900 K. Vzdialenosť od Zeme sa udáva približne 96 ly.

## Zdroje
* 

Kategória:Bayerove objekty
Kategória:Súhvezdie Strelec
Kategória:Cefeidy
Kategória:Viacnásobné hviezdy
Kategória:Oranžové obry