open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Angel (stanica metra)

[250px|thumb|Nástupište s vlakmi smerujúcimi na juh. Pôvodne bola druhá trať na pravej strane a v strede bol nástupný ostrovček. http://photos.ltmcollection.org/images/max/v0/i00000v0.jpg]

**Angel** je jednou zo staníc londýnskeho metra nachádzajúca sa na The Angel v londýnskej mestskej časti Islington v obvode Camden. Stanicu obsluhuje jedna linka, a to Northern Line. Nachádza sa v tarifnej zóne 1 (*Travelcard Zone 1*). 

## História
Stanicu Angel otvorila v roku 1901 spoločnosť City & South London Railway ako severný terminus novej trate z Moorgate. Pôvodne bola postavená, spolu s ďalšími stanicami na trase, ako stanica so stredovým nástupným ostrovčekom a prístupom na nástupište pomocou výťahov. Toto usporiadanie sa ešte zachovalo na staniciach Clapham North a Clapham Common. Podobne ako inde, aj na stanici Angel boli používané výťahy spoločnosti Otis, avšak približne polovičnej veľkosti. Stanica trpela  preťažením a preľudňovaním, čo spolu s nástupným ostrovčekom, predstavovalo výrazné bezpečnostné riziko. V roku 1992 bola stanica uzavretá a kompletne prestavaná.

Nový tunel bol vyrazený a bolo doňho umiestnené nové nástupište pre vlaky smerujúce na sever. Nástupište s vlakmi smerujúcimi na juh bolo prestavané, pričom skoro celý pôvodný tunel bol premenený na nové nástupište. Výťahy pôvodne ústili do staničnej budovy na rohu Torrens Street a City Road, táto budova bola však zatvorená a nový vetibul bol otvorený na rohu Islington High Street. Kvôli vzdialenosti nástupišť a ich hĺbke boli vybudované na stanici nové eskalátory, ktoré patria medzi jedny z najdlhších v západnej Európe.

## Zaujímavosti
* Angel je jednou z najobľúbenejších staníc, čo do výroby suvenírov s motívmi londýnskeho metra.
* Na stanici sa nachádza najdlhší eskalátor v celom londýnskom metre - je dlhý  s prevýšením 27,4 metra.
* Medzi stanicami Angel a Old Street sa nachádza uzavretá stanica s názvom City Road.
* Stanica metra sa spomína v románe Salmana Rushdieho *Satanské verše*.

## Linky
Na Northern Line (vetva Bank) sa stanica nachádza medzi stanicami King's Cross St. Pancras a Old Street.

## Miesta záujmu
V  bezprostrednom okolí stanice sa nachádzajú:
* Upper Street
* Divadlo Sadler's Wells

## Iné projekty

## Externé odkazy

* London's Transport Museum Photographic Archive
** 
** 
** 

Kategória:Stanice londýnskeho metra
Kategória:Camden
Toffler Associates

**Toffler Associates** je americká konzultačná a poradenská futurologická firma. 
Založili ju futurológovia Alvin Toffler a Heidi Tofflerová, ktorí tu vykonávajú funkcie vedúceho a zástupcu. Funkciu prezidenta vykonáva Thomas Johnson. 
Toffler Associates sídli v Manchestri, Massachusetts, USA.

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka firmy  

Kategória:Futurologické organizácie
Kategória:Strategické myslenie
Kategória:Podniky v USA
Imelo biele

**Imelo biele** () je poloparazitická rastlina z čeľade santalovité (v minulosti z čeľade imelovité) cudzopasiaca na stromoch. Hostiteľské stromy však nepoškodzuje.

## Opis
Imelo je stromovitý ker vysoký 3050 cm. Má rozkonárené stonky žltozelenej farby. Listy sú kožovité, majú podlhovasto vajcovitý tvar, sú celistvookrajové a neopadavé. Imelo má drobné kvety žltkastej farby umiestnené v rázsochách a tiež na koncoch konárikov. Kvitne skoro, v marci – apríli. Plody sú biele lepkavé bobule. 

## Obsahové látky
Obsahuje lektín, živice (napr. viskotoxín, ktorý je však vo väčšom množstve toxický), alkaloidy, flavonoidy, cholín, acetylcholín, histamín, rôzne organické kyseliny, triterpény a iné.

## Výskyt
Táto rastlina sa vyskytuje v Európe, Ázii a parazituje najmä na listnatých drevinách a z ihličnatých najmä na jedliach. Je to cudzopasná rastlina, ktorá sa prichytáva na kôre stromov. Zo stromov, ktoré sú jej hostiteľom, odoberá rozpustené minerálne živiny. Špecifický výskyt týchto rastlín je v korunách stromov vo výškach. Pre dobré upevnenie sa na svojom hostiteľovi musia zotrvať dlhú dobu a postupne zapúšťať korene – haustória pod kôru hostiteľského stromu.

## Výskyt v kultúre
História tejto rastliny spadá až do obdobia Keltov. Tí považovali imelo biele ako mocnú a čarovnú rastlinu. Pravdepodobne ju využívali pri rituáloch na odháňanie démonov. Vyobrazenia imela možno vidieť na rôznych predmetoch tohto národa v podobe lístkov a vetvičiek. V priebehu času sa vo Veľkej Británii zaužívalo imelo ako symbol šťastia a ľudia si ho vešali počas vianočných sviatkov nad hlavu, alebo ho ako tento symbol často zobrazovali maliari vo svojich obrazoch.

## Galéria

Image:Viscum album 2026 G1.jpg|Imelo na topoli osikový
Image:Maretak.jpg|Imelo na jabloni
Image:Mistel 2002.jpg|Kvitnúce imelo
Image:Viscum-album(flower).jpg|Kvet imela
Image:Viscum (1).JPG|Listy imela
Image:Viscum album leaves kz.jpg|Detail listu imela
Image:Viscum album fruit.jpg|Plody imela
Image:Illustration Viscum album0.jpg|Imelo biele


## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://www.oa.svitavy.cz/pro/renata/priroda/priroda1/kvetiny/jmeli/index.htm 
* http://botanika.wendys.cz/kytky/K410.php 
* http://sk2.goo.cz/zdravi_na_dlani/lecive_rostliny/jmeli.htm 

Kategória:Santalovité
Kategória:Liečivé rastliny
Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Parazitické rastliny
Kategória:Polokry
Kategória:Rastliny so žltými kvetmi
Heidi Tofflerová

**Heidi Tofflerová** (* 1. august 1929, New York, New York, USA† 6. február 2019) bola americká futurologička a publicistka.

## Kariéra
Jej manželom bol od roku 1950 až do svojej smrti Alvin Toffler, spolu napísali viacero kníh. Spolu s manželom založila a viedla strategickú poradenskú firmu Toffler Associates. Zaoberá sa strategickým plánovaním. Radí vládam a korporáciam. Je mimoriadnou profesorkou na National Defense University vo Washington, D.C., USA. Je čestnou spolupredsedkyňou výboru pre UNIFEM - organizácie OSN pre podporu rozvoja ženského hnutia.

## Bibliografia
### Knihy
* Toffler, Alvin and Heidi: War and Anti-War. Survival at the Dawn of the 21st Century. Little, Brown and Company, Boston, New York 1993
* Toffler, Alvin and Heidi: Creating a New Civilization. The Politics of the Third Wave. Foreword by Newt Gingrich. The Progress and Freedom Foundation, 1994, Turner Publishing, Inc., Atlanta, Georgia 1995, ISBN 1-57036-224-6 
* Toffler, Alvin and Heidi: Revolutionary Wealth. How it will be created and how it will change our lives. Alfred A. Knopf, New York 2006

### Predslovy
* Toffler, Alvin and Heidi: Foreword: The New Intangibles. In: Arquilla, John, Ronfeldt, David (editors) : In Athena´s Camp. Preparing for Conflict in the Information Age. Foreword by Alvin and Heidi Toffler. National Defense Research Institute, RAND, Santa Monica, California 1997

### Preklady do českého jazyka
* Toffler Alvin, Tofflerová Heidi: Nová civilizace. Třetí vlna a její dusledky. Nakladatelství Dokořán, Praha 2001
* Toffler, Alvin, Tofflerová Heidi: Válka a antiválka. Jak porozumět dnešnímu globálnímu chaosu. Nakladatelství Dokořán a Argo, Praha 2002

### Preklady do slovenského jazyka
* Toffler, Alvin, Tofflerová Heidi: Utváranie novej civilizácie. Politika Tretej vlny. Vydavateľstvo Open Windows, Bratislava 1996

## Referencie


## Externé odkazy
* Alvin Toffler 
* Toffler.com 

Kategória:Futurológovia
Kategória:Strategické myslenie
Kategória:Publicisti USA
Kategória:Osobnosti z New Yorku
Bukureštské metro

80px|left
[300px|right|thumb|Vlak metra staršieho typu v stanici [Universităţii]]
[right|300px|thumb|Stanica metra [Titan (stanica metra)|Titan na linke M2 sa podobá na ruské jednoloďové stanice (napríklad Konkovu)]]

**Bukureštské metro** (rum. *Metroul bucureştean*) je sieť štyroch liniek podzemnej dráhy v Bukurešti. Ide o jediný systém podzemnej dráhy v Rumunsku.

## Charakter podzemnej dráhy
Bukureštské metro je väčšinou konštruované ako podzemné, s razenými, niekde s hĺbenými tunelmi. Stanice sú založené v malej hĺbke, sú teda budované v otvorenej jame z povrchu. Nástupištia majú dĺžku 126 metrov, čo umožňuje prevádzku až šesťvozňových vlakov. Celková dĺžka siete je  a má 45 staníc.

## Dejiny
Hoci metro jazdí od roku 1979, prvé projekty sa objavili v 30. rokoch 20. storočia. Boli súčasťou rozsiahleho plánu na modernú prestavbu mesta. V roku 1938 bola založená spoločnosť *S.A. [[Metropolitanul]]*, ktorá mala metro budovať od marca 1941. Realizácia však bola odložená kvôli druhej svetovej vojne. Po skončení bojov sa do vlády dostala komunistická strana, ktorá mala svoje vlastné zámery a staré projekty upadli do zabudnutia.

K metru sa vrátilo až neskôr. V 70. rokoch povrchová sieť, ktorá bola štvrtá najväčšia v Európe, prestala zvládať dopravný nápor, a preto sa rozhodlo o vybudovaní podzemnej dráhy. Na rozdiel od ostatných krajín východnej Európy, kde boli podobné prevádzky budované podľa moskovského vzoru, v Bukurešti sa metro podobá skôr prevádzkam v západnej Európe.

Boli použité aj iné vozidlá, namiesto tradičných súprav 81-71 sovietskeho pôvodu boli nasadené domáce dvojvozňové jednotky spojené po troch do súpravy vyrábané v závode Astra Arad až do roku 1993.

Prvý úsek linky M1 bol otvorený v roku 1979. Mal dĺžku  a 6 staníc. Po otvorení sa približne v trojročných intervaloch pridávali ďalšie úseky. Veľký rozvoj nastal koncom 80. rokov, kedy pribudla najväčšia časť súčasnej podoby metra. Vzhľadom na úsporné opatrenia v energetike však nové stanice neboli dobre osvetlené, preto museli byť neskôr rekonštruované.

Útlm nastal po roku 1990, pádom socializmu sa zmenili priority krajiny. S výstavbou nových kratších tratí sa začalo na prelome storočí, sprevádzkovala sa nová linka M4. Podľa plánu má vo finálnej fáze premávať 6 liniek.

## Linkové vedenie
Sieť sa skladá zo štyroch liniek. Zvláštnosťou je, že M1 a M3 sú vedené čiastočne v jednej trase a linka M1 v stanici Dristor križuje sama seba.
right|thumb|300px|Schéma siete metra

## Vozidlový park
Vozový park tvoria dva typy súprav, staršie rumunskej výroby a modernejšie od firmy Bombardier, dodávané od roku 2002 a vybavené klimatizáciou.

## Pozri aj
* Električková doprava v Bukurešti
* Autobusová doprava v Bukurešti
* METROREX

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Stránka prevádzkovateľa (po rumunsky) 
* Stránka o bukureštskom metre na webe Urbanrail.net  
* Originálna mapa siete pôvodom z jednej zo staníc 

Kategória:Metrá
Kategória:Doprava v Bukurešti
The Arlington Institute

**Arlingtonský inštitút** (***The Arlington Institute***) je americký think tank špecializujúci sa na štúdium významných globálnych trendov pre rozvoj možných podôb pozitívnej budúcnosti. 

The Arlington Institute bol založený v roku 1989. Zakladateľom a prezidentom Arlington Institute je americký futurológ John Petersen. Sídli v Arlingtone, Virginia, USA.

## Odkazy
* http://www.arlingtoninstitute.org/

Arlington Institute
Arlington Institute
Kategória:Organizácie v USA
Kategória:Organizácie založené v 1989
John Petersen

**John L. Petersen** (* 1943) je americký futurológ. 

## Kariéra
Je zakladateľom a prezidentom Arlingtonského inštitútu (The Arlington Institute) think tanku zameraného na štúdium významných globálnych trendov pre rozvíjanie budúcich obrazov pozitívnej budúcnosti. Jeho správy o budúcnosti sú využívané na najvyšších úrovniach americkej vlády ako základ pre strategické rozhodovanie.

## Scenáre divokých kariet
John Petersen rozpracoval metódu scenárov divokých kariet. Publikoval knihu *Out of Blue. How to Anticipate Big Future Surprises* (2000), v ktorej sa špeciálne zaoberá touto metódou.

## Dielo
John L. Petersen je autorom kníh a publikácií. *The Road to 2015. Profiles of the Future* (1994), *Out of Blue. Wild Card and Other Big Future Surprises* (1997), *The „Wild Cards“ in Our Future: Preparing for the Improbable* (1997), *The Year 2000: Social Chaos or Social Transformation ?* (1999), *Out of Blue. How to Anticipate Big Future Surprises* (2000), *Envisioning The Future of Technology* (2004), *Four Paths to Four Futures* (2005)

## Bibliografia
### Knihy
* Petersen, John L.: The Road to 2015. Profiles of the Future. Waite Group Press, Corte Madera, California 1994
* Petersen, John L.: Out of the Blue. How to Anticipate Big Future Surprises. Madison Books, Lanham, New York, Oxford 1999
* Petersen, John L., Erickson, Dana, Khan, Humera: A Strategy: Moving America Away From Oil. Technology - Fuel – Efficiency. Office of Net Assessment, Office of the Secretary of Defense, Department of Defense, The Arlington Institute, Arlington, Virginia 2004  

### Správy
* Petersen, John L.: The Diffusion of Power: An Era of Realignment. Report for the National Security Group. 1988
* Petersen, John L.: The Road to 2012: Looking Toward the Next Two Decades. DOT-T-93-95, Washington, D.C. 1993

## Externé odkazy
* Arlington Institute

Kategória:Narodenia v 1943
Kategória:Futurológovia
Kategória:Strategické myslenie
Kategória:Scenárové myslenie
Eric Drexler

**Eric K. Drexler** (* 25. apríl 1955, Oakland, Kalifornia, USA) je americký vedec a predstaviteľ transhumanizmu.

## Životopis
Narodil sa v Oaklande v Kalifornii. Študoval na MIT. V roku 1974 vystúpil na First Princeton Conference of Space Colonization. Je spoluzakladateľom a vedúcim The Foresight Institute v Palo Alto v Kalifornii. 

## Tvorca konceptu nanotechnológie
Eric Drexler je tvorcom konceptu nanotechnológie. Vytvoril koncept molekulárnych strojov, ktoré by mohli replikovať sami seba a z atómov rovnakej suroviny dotvoriť alebo opraviť každú štruktúru materiálneho sveta, či by už šlo o predmety alebo o živé bytosti.

## Stroje tvorenia
Drexler v knihe Engines of Creation. The Coming Era of Nanotechnology  – Stroje tvorenia – Nastupujúca éra nanotechnológie, ktorú vydal v roku 1986 navrhol koncept nanotechnológie a nanostrojov. 
Drexler ako príklad strojov pracujúcich v molekulárnom meradle uvádza bunky živých organizmov. Drexler uvažuje o tvorbe univerzálnych assembelrov – replikátorov, ktoré budú schopné vytvárať a opravovať zložité molekulárne štruktúry.
Tieto nanostroje budú podľa Drexlera programovateľné podobným spôsobom akým DNA programuje činnosť živých buniek, a budú schopné sa namnožiť a vytvoriť tak armádu komunikujúcich robotov pripravených vykonať užitočnú prácu – zostaviť z atómov kovov zliatiny presne definovaných, doteraz nevídaných vlastností, liečiť choroby, stavať domy, budovať kozmické stanice atď.
Drexler upozorňuje, že kritici umelej inteligencie často tvrdia, že zrejme nemôžeme vytvoriť stroje rozumnejšie než sme my sami. Zabúdajú na to, že naši vzdialení nemí predkovia sa dokázali vyvinúť v jedincov vysokej inteligencie a vôbec pritom nemysleli. My o umelej inteligencii premýšľame a memy našich technológií sa vytvárajú omnoho rýchlejšie ako biologické gény.

## Spoločenské súvislosti nanotechnológie
Drexler tiež uvažuje o budúcich sociálnych prevratoch spôsobených nanotechnológiami. Kladie následovné otázky: Čo sa stane s globálnym poriadkom, keď assemblery a automatizované inžinierstvo obmedzia potrebu medzinárodného obchodu ? Ako ďaleko sa zmení spoločnosť, v ktorej budú ľudia žiť neobmedzenú dobu ? Čo budeme robiť, ak replikujúce sa assemblery budú môcť robiť takmer čokoľvek bez ľudskej prítomnosti? Čo urobíme, keď systémy umelej inteligencie budú myslieť rýchlejšie ako ľudia?

## Dielo
* *An Approach to the Development of General Capabilities for Molecular Manipulation* (1981)
* *Engines of Creation. The Coming Era of Nanotechnology* (1986)
* *Unbounding the Future. The Nanotechnology Revolution* (1991)
* *Nanosystems. Molecular Machinery, Manufacturing, and Computation* (1992).

## Literatúra
Eric K. Drexler: Engines of Creation. The Coming Era of Nanotechnology. Anchor Books, New York 1986

## Externé odkazy
* Foresight Institute
* Eric K. Drexler: Engines of Creation - on-line kniha  

Kategória:Futurológovia
Kategória:Transhumanizmus
Kategória:Nanotechnológie
Kategória:Vedci USA
Kategória:Absolventi MIT
Kategória:Osobnosti z Oaklandu (Kalifornia)
Vápenný potok (prítok Čiernej vody)

**Vápenný potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresu Žiar nad Hronom. 

Je to pravostranný prítok Čiernej vody, meria  a je tokom V. rádu. Pramení v Kremnických vrchoch, v podcelku Flochovský chrbát, na južnom svahu Velestúra (), v nadmorskej výške okolo  Na hornom toku tečie severojužným smerom, postupne sa stáča viac na juhojuhozápad a preteká Vápennou dolinou. Na dolnom toku priberá krátky pravostranný prítok spod kóty  a juhovýchodne od obce Ihráč sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Čiernej vody. Ide o vodný tok s veľmi slabo rozvinutým povodím, bez významných zdrojníc.

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Laskomer

**Laskomer** môže byť:

* potok pri Banskej Bystrici, pozri Laskomer (potok)
* vrch (632,1 m n. m.) nad Banskou Bystricou, pozri Laskomer (vrch)
* vysielač na tomto vrchu, pozri Vysielač Laskomer
* dolina pri Banskej Bystrici, pozri Laskomer (dolina)
James Charles Bennett

**James Charles Bennett** (* 1948) je americký vedec, podnikateľ a vizionár.

## Kariéra

Je zakladateľom a spoluzakladateľom viacerých podnikov zameraných na súkromné dobývanie vesmíru. Pôsobil v Commercial Space Transportation Advisory Committee of the U.S. Department. Bol členom White House Task Force on Space Commercialization. Od roku 1986 pôsobil ako zakladajúci riaditeľ Foresight Institute, ktorý sa zaoberá vzdelávaním a výskumom v odbore nanotechnológií.Pracuje tiež pre The Hudson Institute. Vytvoril koncepty anglosféry a sieťového spoločenstva (network commonwealth). Je zakladateľom The Anglosphere Institute. Žije v Alexandrii, Virgínia, USA.

## Anglosféra

V knihe *Výzva Anglosféry. Prečo anglicky hovoriace národy budú určovať cestu v 21. storočí* - *The Anglosphere Challenge. Why the English Speaking Nations Will Lead the Way in the Twenty-First Century* vytvoril Bennett koncept Anglosféry. Anglosféra je vytvárajúca sa sieťová civilizácia založená na anglickom jazyku a informačných technológiach, predstavuje formu sieťového spoločenstva (network commonwealth. Skúmaním rozvoja anglosféry sa zaoberá The Anglosphere Institute

## Dielo

James Bennett napísal knihu *The Anglosphere Challenge. Why the English Speaking Nations Will Lead the Way in the Twenty-First Century* (2004)

## Bibliografia
* Bennett, James C.: The Anglosphere Challenge. Why the English Speaking Nations Will Lead the Way in the Twenty-First Century. 2004

## Externé odkazy
* anglosphereinstitute.org 

Kategória:Narodenia v 1948
Kategória:Futurológovia
Kategória:Informačná spoločnosť
Kategória:Transhumanizmus
Kategória:Vedci USA
Laskomer (potok)

**Laskomer** je potok na Hornom Pohroní, na území okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Bystrice, meria 4,1 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Starohorských vrchoch, na juhovýchodnom svahu Ostrého vrchu (895,8 m n. m.), v nadmorskej výške okolo 570 m n. m. Najpr tečie juhojuhovýchodným smerom cez Hámorskú dolinu, stáča sa na juh a sprava priberá prítok (432,2 m n. m.) spod Lackovho grúňa (686,6 m n. m.). Potom pokračuje juhovýchodným smerom, oblúkom sa postupne stáča viac na východojuhovýchod a vteká do Zvolenskej kotliny. Tu preteká okrajom mesta Banská Bystrica a severne od centra sa v nadmorskej výške okolo 348 m n. m. vlieva do Bystrice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Gerard Kitchen O’Neill

**Gerard Kitchen O’Neill** (* 6. február 1927, Brooklyn, New York, USA – † 27. apríl 1992, Redwood City, Kalifornia, USA) bol americký fyzik a filozof, vizionár a futurológ.

## Kariéra
Zaoberal sa možnosťami osídľovania vesmíru, problematikou medziplanetárneho priestoru. Absolvoval Swarthmore College. Doktorát filozofie získal na Cornell University v roku 1957. V roku 1965 sa stal profesorom Princeton University v USA. 

## Projekty osídľovania vesmíru
Vytvoril projekty na výstavbu priemyselných zariadení a osídlení na obežnej dráhe okolo Zeme. Potrebné suroviny mali byť získavané z Mesiaca. Bol zástancom migrácie do medziplanetárneho priestoru a ďalšej evolúcie uskutočňujúcej sa už mimo povrch planéty Zem. V roku 1977 založil Space Studies Institute.

## Dielo
Gerard O’Neill publikoval knihy Space Colonies: The High Frontier (1976), Space-Based Manufacturing from Nonterrestrial Materials (editor) (1977), The High Frontier. Human Colonies in Space (1977) (2000), Wasn’t the Future Wonderful ? A View of Trends and Technology from the 1930’s (1979), 2081. A Hopeful View of the Human Future (1980), The Technology Edge. Opportunities for America in World Competition (1983).

## Bibliografia
* O’Neill, Gerard K.: The High Frontier: Human Colonies in Space. William Morrow & Company. 1977, ISBN 0-9622379-0-6
* O’Neill, Gerard K.: Space-Based Manufacturing from Nonterrestrial Materials. Amer Inst of Aeronautics. 1977, ISBN 0-915928-21-3
* O’Neill, Gerard K.: 2081: A Hopeful View of the Human Future. Simon and Schuster. 1981, ISBN 0-671-44751-3
* O’Neill, Gerard K.: The Technology Edge: Opportunities for America in world competition. Simon and Schuster.1983, ISBN 0-671-55437-9

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://www.space-frontier.org/HighFrontier/gkobio.html 

Kategória:Fyzici USA
Kategória:Filozofi USA
Kategória:Futurológovia
Kategória:Transhumanizmus
Kategória:Osídľovanie vesmíru
Kategória:Osobnosti z Brooklynu
Kategória:Úmrtia na leukémiu
Teplý potok (prítok Hrona)

**Teplý potok** je krátky potok na Strednom Pohroní, na území okresu Zvolen. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 2,2 km a je tokom III. rádu. 

Preteká severozápadným výbežkom Javoria, podcelok Lomnianska vrchovina a pramení na severovýchodnom svahu Pokorenej (562,3 m n. m.), v nadmorskej výške okolo 430 m n. m. Najprv tečie na sever, sprava priberá prítok spod sedla Veľký vrch (511 m n. m.) a pokračuje severozápadným smerom popod ruiny Pustého hradu na pravom brehu. Pri chatovej osade pri Červenom medokýši, juhozápadne od mesta Zvolen, ústi v nadmorskej výške 276,7 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Javorí
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Zvolen
Extropy Institute

**Extropy Institute** bol výskumný a vzdelávací inštitút zaoberajúci sa skúmaním a rozvojom extropiánskych princípov. Bol založený v roku 1988 filozofom Maxom Morom a  právnikom Tomom W. Bellom (T.O.Morrow). V roku 1990 bol zaregistrovaný ako nezisková vzdelávacia organizácia. 

## Aktivity

Pravidelne usporiadaval konferencie pod názvom Extro. V rokoch 1994 až 2001 zorganizoval päť Extro konferencií s názvami Extro 1, Extro 2, Extro 3, Extro 4 a Extro 5, ktoré sa konali v Kalifornii v USA. Vydával časopis Extropy: Journal of Transhumanist Solutions. Prvé číslo vyšlo pod názvom Extropy: Vaccine for the Future Shock. Toto číslo vyšlo s datovaním august / september 1988. Dohromady bolo publikovaných 17 čísiel. Extropy Insitute sídlil v Kalifornii v USA. Prezidentom a šéfom inštitútu bol Max More. Od roku 2006 vykonávala funkciu prezidenta inštitútu Natasha Vita-More. V roku 2007 ukončil svoju činnosť. V roku 2006 pred ukončením činnosti bol na stránkach Extropy institute publikovaný strategický plán činnosti do roku 2009.

## Konferencie Extro

* Extro 1 – The First Extropy Institute Conference on Transhumanist Thought  - konferencia sa konala v dňoch 20. apríla až 1. mája 1994 v Sunnyvale v Kalifornii v USA. Organizoval ju Extropy Institute. 

* Extro 2 – The 2nd Extropy Institute Conference on Transhumanist Thought - konferencia sa konala v dňoch 17. – 18. júna 1995 v Santa Monike v Kalifornii v USA. Organizoval ju Extropy Institute. 

* Extro 3 – The Future of the Body and Brain / Future Infrastructure -konferencia sa konala v dňoch 9. – 10. augusta 1997 v San Jose v Kalifornii v USA. Organizoval ju Extropy Institute. 

* Extro 4 – Biotech Futures: Challenges of Life Extension and Genetic Engineering - konferencia sa konala v dňoch 7. – 8. augusta 1999 na University of California v Berkley v Kalifornii v USA. Organizoval ju Extropy Institute. 

* Extro 5 – Shaping Things to Come - 2001 - konferencia sa konala v dňoch 15. – 17. júna 2001 v San Jose v Kalifornii v USA. Organizoval ju Extropy Institute. 

## Literatúra

* Freyermuth, Gundolf, S.: Cyberland. Eine Führung durch den High-Tech-Underground. Rowohlt, Berlin, ISBN  	9783871342509, 282 str.
* History and Achievements of ExI from 1998-2005. Extropy Institute, 2005 
* More, Max (editor): Extro 1. Proceedings of the First Extropy Institute Conference on TransHumanist Thought, April 30-May 1, 1994. Extropy Institute, 1994
* Vita-More, Natasha: Extro 4. In: Cryonics. A Publication of the Alcor Life Extension Foundation.  Volume 20:4 4th Qtr. 1999, str. 8-16 
* Vita-More, Natasha: ExI Extropy Institute Strategic Plan 2006. Extropy Institute, January 1, 2006

## Literatúra v češtine

* Freyermuth, Gundolf, S.: Cyberland. Pruvodce hi-tech undergroundem. Jota, Brno, 1997

## Externé odkazy
* http://www.extropy.org/

Kategória:Futurologické organizácie
Kategória:Transhumanizmus
Kategória:Organizácie v USA
Milka

[thumb|[Krava Milka]]
**Milka** je najlepšie sa predávajúca značka firmy Kraft Foods. Predáva sa ako čokoládové tabuľky, tyčinky ale aj iné formy. Bola založená v roku 1901 v Neuchâtel vo Švajčiarsku výrobcom čokolády Philippom Suchardom ako jeho prvá variácia mliečnej čokolády.

Značka je známa svojím symbolom Kravou Milkou, fialovou Simmentalskou kravou so zvoncom okolo krku. Zvyčajne je vyobrazená v alpskom prostredí, pretože sa na výrobu čokolády používa alpské kravské mlieko. Fialová Krava Milka vznikla  v roku 1973, kedy sa prvýkrát objavila v reklamnom televíznom spote. Meno Milka kombinuje dve nemecké slová *Milch* a *Kakao* (nemecké výrazy pre mlieko a kakao, čo sú hlavné ingrediencie). Čokolády sú výhradne balené v obaloch fialovej farby.
Čokoláda sa teraz vyrába na mnohých miestach ako: Bludenz (Rakúsko),Bratislava (Slovensko), Brašov (Rumunsko), Jankowice (Poľsko). Na celom svete denne vyrobia vyše 3 miliónov čokoládových tabuliek.

## Iné projekty

Kategória:Výrobcovia čokolády
Flóra (kvetena)

thumb|Flóra
**Flóra** alebo **kvetena** (zastarané **kvetenstvo**) je súhrn všetkých rastlinných druhov (najmä vyšších, kvitnúcich rastlín) na vymedzenom území (často biotope) alebo v určitom období. Podobný pojem je vegetácia (rastlinstvo).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Flóra Slovenska (PDF knihy)

Kategória:Rastliny
Brašov (mesto)

**Brašov** (, , ) je mesto v Rumunsku a hlavné mesto rovnomennej župy v Sedmohradsku (resp. v časti zvanej Burzenland) obklopené Karpatami. Nachádza sa 166 km severne od Bukurešti a má 283-tisíc obyvateľov. Na cintoríne vedľa Kostola sv. Mikuláša je pochovaný rumunský národovec a politik Aurel Popovici.

## Dejiny
Mesto založil rád nemeckých rytierov ako *Kronstadt* okolo roku 1211, keď sem rád prišiel na pozvanie uhorského kráľa Ondreja II.. V 13. storočí ho kolonizovali nemeckí osadníci, ktorí až do roku 1876 požívali v rámci Uhorska autonómiu v rámci tzv. Kráľovej zeme (nem. *Königsboden*, lat. *Fundus Regius*, maď. *Királyföld*). 

Od roku 1918 je súčasťou Rumunska. Medzi rokmi 19511961 sa mesto volalo *Oraşul Stalin*, po Stalinovi. V roku 1971 tu bola založená univerzita.

## Charakter mesta
V meste sú závody automobilového priemyslu, ako aj iných odvetví priemyslu, napríklad chemického a drevospracujúceho. Jazdia sem aj turisti, zachovalo sa historické jadro a gotický kostol zo 14.15. storočia. Konajú sa tu hudobné festivaly.

## Národnostné zloženie
* Rumuni: 258 042 (90,66 %)
* Maďari: 23 204 (8,53 %)
* Nemci: 1 717 (0,60 %)
* Rómovia: 762 (0,26 %)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránky mesta
* www.brasov-visitor.ro Brašovský anglofónny magazín


Kategória:Mestá v Rumunsku
Kategória:Brašov (župa)
Posledný samuraj

***Posledný samuraj*** (v origináli *The Last Samurai*) je americký film z roku 2003.

## Dej
Hlavnou postavou je vojak Nathan Algreen, ktorého hrá Tom Cruise.

## Ceny a nominácie
* 4 nominácie na Oscara, okrem iného *Najlepší herec vo vedľajšej úlohe* (Ken Watanabe)
* 3 nominácie na Zlatý glóbus, okrem iného *Najlepší herec v hlavnej úlohe* (Tom Cruise)

## Externé odkazy
Oficiálna stránka filmu

Kategória:Filmy USA
Kategória:Filmy podľa názvu
Heureka

**Heureka** môže byť:
* meno národnej výstavy o výskume, ktorá sa konala v Zürichu v roku 1991 pri príležitosti 700-výročia Švajčiarska, Heureka (výstava, 1991)
* vedecké centrum v meste Vantaa vo Fínsku
* manga od Hitošiho Iwaakiho, pozri Heureka (manga)

## Pozri aj
*heuréka
*eureka
Aerodynamická sila

thumb|Rozklad aerodynamickej sily:<br> 1 - uhol nábehu<br> 2 - smer pohybu <br> 3 - vztlak <br> 4 - odpor <br> 5 - tiaž
**Aerodynamická sila** je sila, ktorá pôsobí pri vzájomnom pohybe pevného telesa a plynného prostredia. Je jedno či sa pohybuje teleso v stojacom prostredí, prostredie obteká okolo stojaceho telesa, alebo sa pohybuje teleso i prostredie; rozhodujúci je ich relatívny pohyb.

Veľkosť aerodynamickej sily závisí najmä od rýchlosti pohybu, vlastností prostredia a tvaru telesa. Smer sily môže byť rôzny vzhľadom na vektor rýchlosti vzájomného pohybu. Prakticky sa často celková aerodynmaická sila rozkladá na tri navzájom kolmé zložky:
#zložku aerodynamického odporu, ktorá smeruje proti vzájomnému pohybu
#zložku aerodynamického vztlaku, ktorá je kolmá na smer vzájomnému pohybu
#zložku aerodynamickej bočnej sily, ktorá je kolmá na vektor vztlaku i odporu
Vzájomné vzťahy týchto zložiek ovplyvňujú stabilitu a charakter pohybu telesa v plynnom prostredí.

## Pozri aj
* odpor prostredia

## Zdroj

Kategória:Aerodynamika
Aerolit

náhľad|Kamenný meteorit NWA 869
**Aerolit** (iné názvy: **kamenný meteorit**, **meteorický kameň**) je meteorit, zložený so zásaditých kremičitanov, niekedy s prímesou železa (V staršom ponínamí bol aerolit akýkoľvek meteorit - pozri aerolit (rozlišovacia stránka)). Aerolity sa rozdeľujú podľa prítomnosti chondier na chondrity a achondrity. Ich nerastné zloženie je blízke pozemským horninám, najmä peridotitu a gabru.

## Referencie

Kategória:Meteority
Aeros

**Aeros** môže byť:
* nemecký cirkus, pozri Aeros (cirkus)
* v minulosti nemecký výrobca ventilátorov, pozri Aeros (ventilátory)
* ukrajinský výrobca lietadiel, pozri Aeros (výrobca lietadiel)
* americká spoločnosť vyrábajúca vzducholode, pozri Aeros Corporation
* označenie dvoch západonemeckých družíc, pozri Aeros (družica)
* bývalý český výrobca motocyklov, pozri Aeros (výrobca motocyklov)
Aeros (družica)

**Aeros** bol názov dvoch družíc určených na výskum atmosféry. Išlo o spoločný projekt USA a NSR. Aeros 1 s hmotnosťou  bol na obežnú dráhu vypustený 16. decembra 1972 (výška 223 – , sklon 96,94°, obežná doba 95,57 min). Za ním 16. júla 1974 nasledoval Aeros 2 (výška 224 – , sklon 97,45° obežná doba 95,60 min). Obidve družice registrovali tok rozličných častíc v atmosfére, ultrafialové žiarenie Slnka a ďalšie parametre atmosféry.

## Zdroj

**[[Encyklopédia astronómie]]*. Osveta, 1987

Kategória:Umelé družice Zeme
Kategória:Diaľkový prieskum Zeme
Kategória:Nemecké umelé družice
Kategória:Vedecké družice
Astronomische Gesellschaft

**Astronomische Gesellschaft** je nemecká astronomická spoločnosť, založená v roku 1863. Má medzinárodný charakter. Združuje astronómov najmä z krajín, kde je dorozumievacím jazykom nemčina.

Kategória:Astronómia v Nemecku
Kategória:Astronomické organizácie
AG

**AG** môže byť:
* Aargau
* Agrigento
* Alžírsko
* Antigua a Barbuda
* antigén
* Argentína
* „artificial gravity“, pozri umelá gravitácia
* „Aktiengesellschaft“ – akciová spoločnosť v nemecky hovoriacich krajinách
* nemecká astronomická spoločnosť, pozri Astronomische Gesellschaft

**Ag** môže byť:
* "Argentum" – striebro

**ag** môže byť:
* jednotka hmotnosti (10−18 gramu), pozri attogram

**.ag** je:
* .ag – internetová doména najvyššej úrovne pre štát Antigua a Barbuda
Aerolit (rozlišovacia stránka)

**Aerolit** alebo **meteorický kameň** môže byť:
* kamenný meteorit, pozri aerolit
* staršie: meteorit

**Aerolit** môže byť zastarano aj:
* dýchací prístroj s tekutým vzduchom na záchranné práce v baniach, pozri aerolit (dýchací prístroj)
* druh maďarských betónových dutých tvárnic so železnou vložkou, pozri aerolit (tvárnica)

## Zdroje
Eureka

**Eureka** môže byť:
## Astronómia
* planétka, pozri 5261 Eureka
* európsky satelit, pozri Eureka (satelit)

## Geografia
* sídlo v USA :
** Eureka (Arkansas)
** Eureka (Illinois)
** Eureka (Kalifornia)
** Eureka (Kansas)
** Eureka (Missouri)
** Eureka (Montana)
** Eureka (Nevada)
** Eureka (Severná Karolína)
** Eureka (Južná Dakota)
** Eureka (Utah)
** Eureka (Wisconsin)
* sídlo v Kanade:
** Eureka (Nunavut)
** Eureka (Nova Scotia)
* sídlo v Južnej Afrike, pozri Eureka (Transvaal)
* múzeum v Halifaxe v Spojenom kráľovstve, pozri Eureka! (múzeum)

## Informatika
* počítačový program:
** Eureka! (počítačový program)
** na riešenie rovníc, pozri Eureka (Equation Solver)
*search engine pre knižnice od RLG, pozri Eureka (OPAC)
*skrátene Eureka 147 = Digital Audio Broadasting
*7X Lineage2 server

## Zábava
* báseň E. A. Poea, pozri Eureka (Poe)
* film a TV:
** film z roku 1974, pozri Eureka (film z roku 1974)
** britsko-americký film z roku 1984, pozri Eureka / Cena moci
** japonský film z roku 2000, pozri Eureka (film z roku 2000)
** originálny názov pre sci-fi seriál USA z roku 2006, pozri Mestečko Heuréka
** kanadský vzdelávací seriál, pozri Eureka! (kanadský seriál)
** kvíz na írskej TV, pozri Eureka! (írska TV)
** nemecká káblová sieť v 80. rokoch, pozri Eureka (káblová sieť)
* počítačová hra:
**Eureka! (počítačová hra)
**online hra, pozri Eureka (online hra)
* album, pozri Eureka (Jim O'Rourke, album) 
* austrálsky muzikál o povstaní baníkov z roku 1854, pozri Eureka (muzikál)
*postava z anime Eureka Seven

## Doprava
*americký automobil z roku 1900, pozri Eureka (automobil z roku 1900)
*americký automobik z roku 1907, pozri Eureka (automobil z roku 1907)
*francúzsky automobil, pozri Eureka (francúzsky automobil)

## Iné
* bývalý výrobca mydiel a pracích prostriedkov so sídlom v Düsseldorfe
* európska sieť pre obchod a cezhraničný výskum, pozri EUREKA
* matematický časopis, pozri Eureka (časopis)
* malajský vedecký časopis pre deti, pozri Eureka (malajský časopis)
* súťaž obchodných plánov v Indii, pozri Eureka! (súťaž v Indii)

## Pozri aj
*Heureka
*heuristika
*Heuréka
*Eureka TV, predchodca televízie ProSieben
*Eureka Maru, loď zo seriálu Andromeda
*Eureka Tower, druhá najväčšia obytná budova na svete v Melbourne v Austrálii
Antonský potok

**Antonský potok** je potok v hornom Turci, v južnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to pravostranný prítok Turca, meria 6,4 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká Kremnickými vrchmi, pramení v podcelku Flochovský chrbát, na juhojuhovýchodnom svahu Krpca (1 030,9 m n. m.), v nadmorskej výške približne 945 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv juhojuhozápadným smerom, zľava priberá krátky prítok z lokality Uhliská, následne sa výrazne esovito stáča a opäť zľava priberá potok zvaný Medvedia studňa (1,1 km). Ďalej sa stáča západným smerom, preteká Antonskou dolinou, sprava priberá Uhliská (1,2 km), vytvára ohyb prehnutý na juh a z ľavej strany priberá krátky prítok z východného svahu vrchu Jelenie (832,1 m n. m.). Z pravej strany následne priberá Močaristú, stáča sa a k ústiu už tečie juhozápadným smerom. Do Turca sa vlieva severozápadne od obce Turček v nadmorskej výške cca 606 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Briešťanka

[náhľad|Potok Briešťanka v obci [Slovenské Pravno]]

**Briešťanka** je potok v hornom Turci, v západnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Jasenice, má dĺžku 6,3 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v pohorí Žiar, v podcelku Sokol, na juhovýchodnom svahu Závozov (911,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 715 m n. m. Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na juh, potom na juhovýchod a následne severojužným smerom preteká intravilánom obce Brieštie. V obci priberá pravostrannú Hraničnú vodu (0,7 km), na dolnom konci obce sa stáča a pokračuje juhovýchodným smerom. Ďalej vstupuje do Turčianskej kotliny, kde preteká intravilánom obce Slovenské Pravno, pričom sa stáča východným smerom a zľava priberá potok zvaný Z trávnikov (1 km). Za obcou sa esovito stáča, priberá ďalší ľavostranný prítok, Pravnianku (1,5 km), od sútoku potom tečie severojužným smerom a napokon sa oblúkom stáča k svojmu ústiu na východ. Severne od obce Kaľamenová ústi v nadmorskej výške cca 460 m n. m. do Jasenice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Čepčínsky potok

**Čepčínsky potok** je potok v hornom Turci, v centrálnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to pravostranný prítok Turca, meria 7 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká južnou časťou Turčianskej kotliny, pramení na území mesta Turčianske Teplice, juhozápadne od železničnej zastávky a na východnom okraji Diviackeho hája, v nadmorskej výške približne 517 m n. m.

## Opis toku
Najprv tečie smerom na sever, z východu obteká Diviacky háj, potom sa oblúkom stáča na západ a Diviacky háj obteká i zo severu. Ďalej sa mierne esovito stáča, podteká cestu III. triedy vedúcu z Turčianskych Teplíc do Dubového, pokračuje severoseverozápadným smerom, podteká aj cestu do Veľkého Čepčína a preteká okrajom intravilánu tejto obce, kde zľava priberá Žabín. Pod obcou sa napokon stáča, na krátkom úseku tečie na západ a zľava priberá vedľajšie rameno Turca, zvané Pri Čepčínci (0,7 km). Severozápadne od spomenutej obce potom ústi v nadmorskej výške cca 453,5 m n. m. do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Červená voda (prítok Turca)

**Červená voda** je potok v hornom Turci, preteká okresmi Žiar nad Hronom a Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Turca, meria 5,3 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Tečie v Kremnických vrchoch, kde pramení v podcelku Kunešovská hornatina, na západoseverozápadnom svahu Mazuchovho vrchu (876 m n. m.), západne od obce Kremnické Bane, v nadmorskej výške približne 835 m n. m.

## Opis toku
Najprv tečie severoseverovýchodným smerom, zľava priberá krátky prítok prameniaci severovýchodne od kóty 869,7 m, podteká cestu III. triedy vedúcu z Kremnických Baní do Kunešova a opäť z ľavej strany priberá prítok z juhovýchodného svahu Pieskovca (907,7 m n. m.). Ďalej tečie na krátkom úseku na severozápad, podteká štátnu cestu č. 65 a tečie s ňou súbežne na sever, pričom vytvára oblúk prehnutý na východ. Zľava ešte priberá krátky prítok z lokality Vlára, znovu podteká cestu č. 65 a ďalej už tečie severovýchodným smerom. Napokon preteká intravilánom Dolného Turčeka, kde sa v nadmorskej výške približne 654 m n. m. vlieva do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
St Paul’s (Covent Garden)

thumb|Priečelie kostola St Paul’s

**St Paul’s** alebo slovensky **Farský kostol sv. Pavla**, prezývaný aj **Actors’ Church** (slov.: *Kostol hercov*) je jedným z londýnskych kostolov nachádzajúci sa v Covent Garden, v mestskom obvode City of Westminster.

V roku 1631 si William Russell, prvý vojvoda z Bedfordu objednal u architekta Iniga Jonesa návrh kostola. Stavebné práce na kostole začali ešte v tom istom roku a kostol bol dokončený v roku 1633. Kostol vysvetili v roku 1638. V roku 1645 sa Covent Garden stala samostatnou farnosťou a kostol bol zasvätený sv. Pavlovi.

9. mája 1662, Samuel Pepys odohral pred priečelím kostola prvé zaznamenané bábkové predstavenie *„Punch and Judy“*. Udalosť pripomínaná omšou „MayFayre“ každý rok v máji. V roku 1663 sa začal vzťah medzi kostolom a svetom divadla. V tom istom roku založili totiž v neďalekej Drury Lane Theatre Royal. Tento vzťah iba posilnilo otvorenie Covent Garden Theatre, dnešný Royal Opera House, v roku 1723.

12. apríla 1665 pochovali v kostole prvú známu obeť čiernej smrti v Anglicku.

V roku 1788 Thomas Hardwick začal rekonštrukciu kostola. Bohužial, v roku 1795 kostol zachvátil požiar a veľká časť z neho bola zničená. Kostol sa však podarilo obnoviť.

## Dopravné spojenie
Najbližšie stanica londýnskeho metra sú:
* Covent Garden (Piccadilly Line)
* Leicester Square (Piccadilly Line a Northern Line (vetva Charing Cross))

## Pozri aj
* Zoznam londýnskych kostolov

## Externé odkazy
* Survey of London; stránky o histórii kostola St Paul's, Covent Garden 
* Hardwick site  

Kategória:Kostoly v Londýne
Kategória:Anglikánske kostoly
Kategória:Kostoly zasvätené svätému Pavlovi
Kategória:City of Westminster
American Broadcasting Company

**American Broadcasting Company** (skrátene **ABC**) je televízna a rozhlasová spoločnosť v Spojených štátoch. Vznikla v roku 1943 ako NBC Blue radio network. Momentálne ju vlastní Walt Disney Company. Sídlo firmy je v New Yorku.

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka ABC

Kategória:Televízne stanice v USA
Bruselské metro

80px|left
thumb|right|Plán bruselského metra
**Bruselské metro** je podzemná rýchlodráha v Bruseli, ktorá sa skladá zo šiestich liniek (1, 2, 3, 4, 5, 6). Sieť má 60 staníc a dĺžku . Okrem toho v Bruseli existujú dve trasy určené na podpovrchovú prevádzku električiek (fr. *prémetro*), ktoré boli skonštruované tak, aby ich bolo možné v budúcnosti upraviť na prevádzku klasického metra. Prevádzkovateľom metra je spoločnosť *STIB/MIVB*. Táto spoločnosť zabezpečuje aj električkovú a autobusovú dopravu v meste.

## Dejiny
Prvý návrh na výstavbu metra v Bruseli pochádza z roku 1892. Na začiatku 20. storočia vzniklo veľa ďalších projektov, napríklad v roku 1925 prišla francúzska spoločnosť *Dyle et Bacalan* s návrhom na vybudovanie troch liniek metra. Žiadny z týchto plánov sa nezrealizoval.

Prvý tunel bruselskej podzemnej rýchlodráhy bol vybudovaný v roku 1957. Išlo o podzemnú električkovú zastávku *Gare du Midi / Zuidstation*.

### Linka 1
17. decembra 1969 bola spustená prevádzka podzemnej električky v tuneli medzi stanicami *Schuman* a *De Brouckère*. V roku 1976 bola na tejto trase zavedená prevádzka klasického metra a došlo k ďalšiemu rozšíreniu tunela ku staniciam *Beaulieu* (linka 1A) a *Tomberg* (linka 1B). Trasa bola postupne rozširovaná, jednotlivé úseky boli otvárané v rokoch 1977, 1981, 1982, 1985, 1988, 1992, 1998 a 2003. Najnovšia časť linky 1 je úsek medzi stanicami *Bizet* a *Erasme / Erasmus*, otvorený roku 2003.

### Linka 2
Prvý úsek tejto linky medzi stanicami *Porte de Namur / Naamsepoort* a *Madou* bol dokončený v roku 1970. Spočiatku slúžil iba na električkovú dopravy a prevádzka klasického metra na ňom bola zavedená v roku 1988. V tom čase už existovala trasa medzi stanicami *Simonis* a *Gare du Midi / Zuidstation*. V roku 1993 bola otvorená stanica *Clemenceau* a od septembra 2006 je v prevádzke stanica *Delacroix*. Úsek medzi stanicami *Clemenceau* a *Delacroix* je zatiaľ najnovšia časť bruselského metra.

### Historické trasy

; Prehľad staníc

## Prehľad liniek
Od 4. apríla 2009 začalo platiť nové číslovanie a smerovanie liniek metra (M), vrátane prípravných električkových tratí (T).

## Galéria

Obrázok:Brussels metro Delacroix01.jpg|Stanica *Delacroix*
Obrázok:Brussels metro Delacroix02.jpg|Stanica *Delacroix*
Obrázok:Metro-Park.jpg|Stanica *Parc / Park*

Obrázok:Metro bruxelles laufband.jpg|Pohyblivý pás v stanici *De Brouckère*
Obrázok:Der Brüsseler Untergrund.jpg|Stanica *Gare du Midi / Zuidstation*

Obrázok:Brüssel In der U-Bahn.jpg|Interiér vozňa metra


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Brussels Subway – neoficiálna stránka o bruselskom metre v angličtine, francúzštine, holandčine a nemčine

Brusel
Kategória:Doprava v Bruseli
Diviacky potok (prítok Turca)

**Diviacky potok** je potok v hornom Turci, v centrálnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to pravostranný prítok Turca, meria 4,5 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká južnou časťou Turčianskej kotliny, pramení v podcelku Diviacka pahorkatina, západne od Dolnej Štubne, pri ceste z Dolnej Štubne do Skleného, v nadmorskej výške približne 540 m n. m.

## Opis toku
Najprv tečie severozápadným smerom, potom pokračuje cez Diviacky háj najprv západoseverozápadným, potom západným smerom. Po opustení Diviackeho hája pokračuje najprv severozápadným smerom a tesne pred ústím sa stáča na západ. Východne od obce Dubové sa v nadmorskej výške cca 481 m n. m. vlieva do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Dlhý potok (prítok Vríce)

**Dlhý potok** je potok v dolnom Turci, v juhozápadnej časti okresu Martin. Je to pravostranný prítok Vríce, meria 5 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň

Pramení v Malej Fatre, v podcelku Lúčanská Fatra, v časti Kľak, na východnom svahu Reváňa (1 204,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 960 m n. m. 

## Opis toku

Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na severovýchod, poto sa stáča východným smerom a preteká Dlhou dolinou. Postupne priberá viaceré prítoky: najprv Pitšelovu studňu zľava, potom Dolný lúčny jarok (0,8 km) a Vysoký potok (0,8 km) sprava, opäť zľava potoky Pri studni (688,4 m n. m., 1 km) a Studničky (0,5 km), ďalej z pravej strany Vrátny potok (0,7 km), Štíbelov jarok (0,7 km) a Palušov potok (0,9 km). Po pribratí posledného prítoku sa stáča severovýchodným smerom a na západnom okraji intravilánu obce Vrícko ústi v nadmorskej výške cca 604 m n. m. do Vríce.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Lúčanskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Tbiliské metro

80px|left
náhľad|Trasy metra
**Tbiliské metro** (gruz. თბილისის მეტროპოლიტენი, *Tbilisis Metropoliteni*, rus. Тбилисское Метро) je podzemná rýchlodráha v Tbilisi, ktorá tvorí dôležitú súčasť mestskej hromadnej dopravy. Ide o malú sieť sovietskeho typu tvorenú dvoma linkami a jednu z dvoch prevádzok tohto typu v Gruzínsku.

## Charakter siete
Sieť má dve linky (Gldani-Varketili a Saburtalo) s celkovou dĺžkou , na ktorých sa nachádza 22 staníc. 20 z nich je podzemných, z toho 16 založených hlboko, konkrétne 6 pilierových, 5 stĺpových a 5 jednoloďových petrohradského typu a 4 plytké.

Podľa štatistík z roku 2005 je odhad ročného využitia metra 105,6 milióna cestujúcich. Prevádzku zabezpečujú troj a štvorvozové vlaky, dokopy disponuje celá sieť 186 vozňami metra. Ide väčšinou o súpravy typu E, niektoré zmodernizované pripomínajúce typ 81-71 z Prahy. Ide o modernizované súpravy typu 81-71, ktorých modernizáciu vykonal závod ZREPS z Moskvy, čelo riadiacich vozňov dodala firma Škoda Transportation z Plzne. Ako technické zázemie slúžia dve depá, jedno pre každú linku.

## Dejiny

Tbilisi malo pozíciu štvrtého najväčšieho mesta ZSSR, miliónovej metropoly gruzínskej SSR. Ako centrum celej oblasti zaznamenalo zhoršujúcu sa dopravnú situáciu, ktorú sa snažilo vyriešiť podzemnou rýchlodráhou.

Výstavba sa začala v roku 1952 a trvala 14 rokov. 11. januára 1966 bolo metro otvorené, išlo o úsek so šiestimi stanicami. Tbilisi sa po Moskve, Petrohrade a Kyjeve zaradilo medzi sovietske mestá disponujúce podzemnou rýchlodráhou. Druhá linka bola otvorená v roku 1979, tretia sa buduje v súčasnosti.

Rýchly rozvoj skončil rozpadom ZSSR v roku 1991, keď nezávislé Gruzínsko vstúpilo do nových spoločensko-ekonomických podmienok. Ideologické názvy staníc boli zmenené a výstavba nových úsekov bola zastavená, znížilo sa financovanie a údržba existujúcich tratí. Došlo k niekoľkým incidentom, 9. októbra 1997 sa v stanici Didube odpálil samovražedný atentátnik, 14. februára 2000 hodili do metra domácky vyrobený granát a marci 2004 bol zaznamenaný pokus o útok jedovatým plynom. Medzi rokmi 2004 a 2005 boli ako odpoveď na tieto udalosti sprísnené bezpečnostné opatrenia.

V súčasnosti prechádza metro v Tbilisi rozsiahlymi renovačnými prácami. Stanice a vlaky sú rekonštruované. Finančné sumy, ktoré boli na podzemnú dráhu vynaložené, sa výrazne zvýšili a plánuje sa, že v roku 2007 dosiahne tbiliské metro európskych štandardov.

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka, videá (po gruzínsky) 
* Profil prevádzky na stránke Urbanrail (po anglicky)
* Stránky o prevádzkach metra v krajinách bývalého ZSSR 

Kategória:Doprava v Tbilisi
Tbilisi
Kategória:Doprava v Gruzínsku