open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Predznamenanie

**Predznamenanie** je grafická značka notácie, ktorá upravuje výšku tónu (noty).

Nachádza sa na začiatku riadku. Každé predznamenanie platí pre všetky noty danej výšky ktoré sa v riadku nachádzajú. Poznáme dve predznamenania a to krížik „\sharp“ (zvyšuje notu o poltón), béčko „\flat“ (znižuje notu o poltón).

Názov nôt s krížikom sa tvorí pridaním prípony „-is“. Napr. C\sharp= *cis*, D\sharp= *dis*, E\sharp= *eis* …

Názvy nôt s béčkom sa tvoria príponou „-es“ pre C\flat = *ces*, D\flat= *des*, F\flat= *fes* a G\flat= *ges*. V prípade E a A sa tvorí len príponou „-s“, teda E\flat= *es* a A\flat= *as*. Výnimku tvorí aj H\flat, ktoré sa väčšinou označuje ako *b* a len zriedka ako *hes*.

Predznamenanie určuje aj použitú stupnicu a platí pre daný tón stupnice vo všetkých oktávach. Poradie predznamenaní je pevne dané:

* pre krížiky je poradie – fis, cis, gis, dis, ais, eis, his
* pre béčka je poradie – b, es, as, des, ges, ces, fes 

## Prehľad [[diatonická stupnica|diatonických stupníc]] podľa predznamenania
Ak sa na začiatku riadku nenachádza žiadne predznamenanie, ide o C-dur, alebo a-mol. Rozpoznať sa dajú tak, že skladba zvyčajne začína základným tónom – tónikou stupnice. (Všetky predznamenania označujú 1 durovú a 1 molovú stupnicu.)









Kategória:Hudobná notácia
Štefan Bošnák

Ing. **Štefan Bošnák** (* 30. október 1947, Malženice) je slovenský komunálny politik, viacnásobne zvolený primátor Trnavy. 

Od roku 1990 je členom Kresťanskodemokratického hnutia. Politicky angažovaný bol aj počas Česko-Slovenska, kde v roku 1992 bol poslancom Federálneho zhromaždenia a to konkrétne v Snemovni národov Federálneho zhromaždenia. Počas prvého primátora Trnavy Imricha Borbélyho, ktorý budoval samosprávu, pôsobil Bošnák ako jeho zástupca. V ďalšom volebnom období sa stal primátorom. Tento post obhájil ešte trikrát. Vo voľbách v roku 2010 už na primátorskú stoličku nekandidoval. Až do novembra 2018 pôsobil ako poslanec mestského zastupiteľstva. V roku 2018 absolvoval posledné stretnutie mestského zastupiteľstva. 

Od roku 2011 je čestným občanom mesta Trnavy za prácu, ktorú vykonával pre mesto.

## Vzdelanie
* 1971 – Vysoká škola poľnohospodárska v Nitre – získaný titul Ing.

## Kariéra
* 19711978 – Okresná poľnohospodárska správa Trnava
* 19781990 – Zástupca riaditeľa pre technické veci v Spoločnom poľnohospodárskom podniku Trnava

## Komunálna politika
* 19911994 – zástupca primátora Trnavy
* 19941998 – primátor Trnavy
* 19982002 – primátor Trnavy
* 20022006 – primátor Trnavy
* 20062010 – primátor Trnavy
* 20072011 - prezident Únie miest Slovenska
* 20102014 - poslanec mestského zastupiteľstva za volebný obvod č. 1: Trnava - stred(Staré mesto, Špíglsál) 
* 20142018 - poslanec mestského zastupiteľstva za volebný obvod č. 1: Trnava - stred(Staré mesto, Špíglsál)

## Politická kariéra
* 1990súčasnosť -  člen Kresťanskodemokratického hnutia
* 1992 – poslanec Federálneho zhromaždenia (SN)

## Referencie

Kategória:Slovenskí komunálni politici
Kategória:Primátori Trnavy
Kategória:Poslanci Trnavského samosprávneho kraja
Kategória:Politici KDH
Kategória:Osobnosti z Malženíc
Kategória:Laureáti Pribinovho kríža III. triedy
Kategória:Absolventi Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre
Kategória:Poslanci Snemovne národov Federálneho zhromaždenia
Kategória:Držitelia čestných doktorátov Trnavskej univerzity v Trnave
Leňoch trojprstý

**Leňoch trojprstý** (*Bradypus tridactylus*) alebo zastarano **leňochod trojprstý** je druh cicavca z čeľade leňochovité (*Bradypodidae*).

Žije v tropických dažďových pralesoch od južnej Strednej Ameriky po severovýchodnú Argentínu. Žije na stromoch, často zavesený na pazúroch. Nemá takmer žiaden chvost alebo ušnice, hlava je mierne zaoblená s tupým nosom, srsť je dlhá, má až 9 krčných stavcov, pazúry sú dlhé a oblúkovité, pričom stredný pazúr je najdlhší. Samce majú na chrbáte svetložltý alebo oranžový fľak. 
 
Pohybuje sa po zemi rýchlosťou 2 metre za minútu, na stromoch 3 metre za minútu. Samica údajne „šprintuje“ rýchlosťou 4 metre za minútu, keď začuje vydesený krik svojho mláďaťa.

## Pozri aj
* Leňoch (biológia)

## Iné projekty

Kategória:Leňochovité
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Plovdivský revolučný okres

**Plovdivský revolučný okres** bol jeden zo 4 revolučných okresov, na ktoré bolo rozdelené Bulharsko počas Aprílového povstania. Patrili doň oblasti pohoria Sredna gora (bulharsky: Средна гора) a Stara Planina (bulharsky: Стара Планина) vrátane dedín v západnej časti podbalkánskych polí - Zlatická kotlina a Karlovská kotlina, - Pazardžická oblasť, Rodopská oblasť a okolie rieky Marica.
Kvôli vojensko-strategickým úlohám sa neskôr hlavným mestom revolučného okresu stalo mesto Panagjurište.
Na čele Plovdivského revolučného okresu stál Panajot Volov s pomocníkom Georgi Benkovskim. Neskôr sa k nim pridali aj Georgi Ikonomov a Zachari Stojanov.

## Pozri aj
* Aprílové povstanie

Kategória:Dejiny Bulharska
Jar (rozlišovacia stránka)

**Jar** môže byť:
* ročné obdobie, pozri jar
* sídlo v nórskej obci Bærum, pozri Jar (Nórsko)
* značka saponátu, pozri Jar (saponát)

**JAR** môže byť:
*jamming avoidance response elektrických rýb
*Joint Aviation Regulations, ktoré vydáva európsky Joint Aviation Authority
*Just another rifle, puška, ktorú používa United States Secret Service
*Juhoafrická republika
*pieseň od Green Day
*formát súboru, pozri JAR (formát súboru)
Surfing

**Surfing** alebo **surfovanie** môže byť:
* vodný šport, využívajúci kinetickú energiu pohybu upravenej dosky na prelamujúcej sa príbojovej pobrežnej vodnej vlne, pozri surfing (šport)
* windsurfing
* voľné prezeranie si rôznych internetových stránok, pozri brázdenie internetu
Boseron

**Boseron** (fr. *Beauceron*) je plemeno psa francúzskeho pôvodu.

## Pôvod
Boseron pochádza pôvodne z proviencie Brie. Tvorí istý prechod medzi ovčiakmi a dogovitými psami. Jeho predchodcovia patrili jednak medzi európske ovčiarske psy, jednak medzi býkohryzi, ktoré slúžili pri poľovačkách na diviaky a na inú veľkú zver.

## Vzhľad
Boseron je pes veľkého harmonického rámca obdĺžnikového tvaru, s pevnou kostrou a dobrým osvalením. Na prvý pohľad pripomína plemeno medzi dobermanom a rotvajlerom. Má jemne modelovanú hlavu s klopenými alebo poloklopenými ušami. Chvost a uši sa nekupírujú, chvost nesie boseron nízko a má siahať aspoň ku kolennému kĺbu a tvorí mierny háčik vo forme písmena J. Boseron sa pohybuje pružne a priestorne s dlhým klusom. 

Srsť boserona je krátka, uzavrená a prilieha k telu. Chlpy dorastajú do dĺžky 4 cm. Podsada je jemná a hustá, uprednostňuje sa sivá farba a nesmie presvitať cez kryciu srsť. Boseron môže byť čierny s pálením alebo modroškvrnitý s pálením, tzv. harlekýn. Znaky pálenia sa môžu nachádzať nad očami, na bočných stranách papule, na hrudi, hrdle, pod chvostom a na končatinách, pričom nesmú presiahnuť 1/3 výšky nohy. Pomer čiernej a sivej u harlekýna by mal byť rovnaký. 

## Povaha a využitie
Boseron je rozvážny, hrdý, inteligentný, energicky a neúnavný. Vďaka svojej srsti je odolný voči výkyvom počasia a môže tak podávať stabilný pracovný výkon za rôznych podmienok. Jeho vernosť a obetavosť z neho robí dobrého rodinného psa. Je to neúnavné pracovné plemeno, schopné stádo nielen udržať pokope na veľkom otvorenom priestore, ale je aj rýchly pri presune. Jeho kvality však využije iba skúsený kynológ. Pri nesprávnom vedení sa mení na agresívneho psa. Boseron je plemeno inteligentné, ktoré hodnotí svojho majiteľa veľmi kriticky. Ak si jeho pán získa jeho dôveru, nájde v ňom vynikajúceho pracovného, vyrovnaného a oddaného psa. 

Boseron je všestranne využiteľný pes: používa sa pri strážení objektov a majetku, ako ovčiarsky pes a tiež v rôznych kynologických športoch. Je to veľmi vitálne plemeno vyžadujúce dostatok pohybu a pracovného vyťaženia.

## Iné projekty

Kategória:Ovčiarske psy
Kategória:Plemená psov z Francúzska
Corbetti

**Corbetti** je taliansky názov 15&nbsp;km širokej kaldery v Etiópii na severozápadnom okraji staršej, 30&nbsp;×&nbsp;40&nbsp;km kaldery (v súčasnosti jazera) Awasa. Jej vek nie je presne určený, takisto ani vek poslednej sopečnej aktivity. V kaldere sa však nachádzajú pomerne mladé vulkanické dómy (**Urdži**, **Čabbi**) postkalderového štádia vulkanizmu, ako ja lávové prúdy a aktívne fumaroly.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - kaldera Corbetti na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Kaldery
Bilate Šät (vulkanické pole)

**Bilate Šät** (iný prepis: **Bilate Šet**) je menšie vulkanické pole nachádzajúce sa v Etiópii, asi 30&nbsp;km západne od jazera Awasa Hajk. Pole je tvorené niekoľkými maarmi zaliatymi vodou a troskovými kužeľmi. Vek hornín sa odhaduje na pleistocén až holocén. V oblasti sa nachádzajú aktívne fumaroly.

## Zoznam vulkanických foriem poľa Bilate Šät
* **Krátery**
** Bode Amäda Hajk
** Budamado Hajk
** T'ido Hajk

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - vulkanické pole Bilate Šät na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Maary
Suka (príbytok)

**Suka** (hebr. סוכה, doslova: *stánok*, pl. סוכות - *sukot*) je provizórny príbytok, ktorý používajú židia počas sviatku Sukot.

## Kto má sedieť v suke?
Podľa prikázania Tóry musia všetci nábožensky plnoletí židovskí muži (tzn. po bar micva) "sedieť", resp. "prebývať" (hebr. *lišev*) v suke počas 7 dní trvajúceho sviatku. Na ženy a dievčatá sa táto povinnosť nevzťahuje, ale ak chcú v suke jesť alebo späť, môžu. Aškenázski a marockí Židia pred konzumáciou chleba v suke recitujú zvláštne požehnanie (*Požehnaný si, Hospodine, Pane celého sveta, že si nás posvätil svojimi príkazmi a prikázal si nám prebývať v suke*). V konzervatívnom judaizme sa prikázanie sedieť v suke vzťahuje na nábožensky plnoletých mužov aj ženy.

## Suka
[thumb|Suka na terase jedného z [jeruzalemských domov]]
Podľa halachy je suka stavba pozostávajúca z 2½, 3, alebo 4 stien so strechou z prírodného materiálu (*schach*), ktorý nie je prepojený so zemou. Mala by byť aspoň meter vysoká a umiestnená tak, že aspoň časť jej strechy sa nachádza pod holým nebom. Suku možno postaviť na zemi alebo na terase či balkóne. Existujú aj prenosné suky pre veriacich, ktorí majú málo priestoru a pre cestujúcich (aby sa mali kde najesť). 

V praxi môžu byť steny suky z akéhokoľvek materiálu, od dreva cez plátno až po hliník, na streche môžu byť konáre borovice alebo bambus. Steny môžu byť aj súčasťou domu alebo plotu.

## Iné projekty

Kategória:Judaizmus
Kategória:Hebrejské slová a frázy
Vltavská (stanica pražského metra)

**Vltavská** je stanica metra v Prahe na linke C. Nachádza sa medzi stanicami Nádraží Holešovice a Florenc v štvrti Holešovice severným smerom od centra mesta na brehu Vltavy, neďaleko Strossmayerovho námestia a pri rovnomennej električkovej zástavke. Bola otvorená 3. novembra 1984.

## Charakteristika stanice
Vltavská je hĺbená, založená v otvorenej jame, kotvenými pilotovými stenami. Je jednou z najhlbších staníc na tejto linke (do roku 2004 bola najhlbšou, po tomto roku sa ňou stala stanica Kobylisy). Nástupište nie je podopierané stĺpmi, je ostrovného typu a obklad stien za ním je z prírodnej keramiky. Východ existuje len jediný, po eskalátoroch k neďalekej zástavke električiek. Vestibul je podpovrchový, jedna jeho časť vychádza na povrch. Stanica sa stavala medzi rokmi 1978 a 1984, náklady na jej vybudovanie boli 198 miliónov Kčs.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Profil stanice na stránkach Metroweb.cz

Kategória:Stanice pražského metra
Kategória:Architektúra z 1984
Suka

**Suka** môže byť:
* samica psa, najmä psa domáceho, pozri pod pes domáci
* vulgárne: nemravná, necudná žena alebo hrubá nadávka takej žene, pozri nemravnosť, žena
* provizórny príbytok židov počas sviatku Sukot, pozri suka (príbytok)
* traktát Talmudu, pozri Suka (traktát)
* poľský hudobný nástroj, pozri suka (hudobný nástroj)
* hovorovo: kriminálnik v ZSSR, ktorý spolupracoval s políciou, pozri suka (ZSSR) 
* priezvisko, napr.:
**Samuel Emmanuel Suka (* 1983), beninský futbalista
**Takahiro Suka, japonský bedmintonista
Arno (rieka)

náhľad|Rieka Arno vo Florencii, Taliansko
náhľad|Tok rieky Arno

**Arno** je rieka tečúca cez Toskánsko v Taliansku.

Rieka pramení v údolí Casentino v Apeninách a tečie smerom na juh. Pri meste Arezzo sa stáča na západ a preteká napríklad Florenciou a Pisou. S dĺžkou 241 kilometrov je to najväčšia rieka v regióne. 

Medzi jej prítoky patria rieky: 
* Sieve (60 kilometrov)
* Bisenzio (49 kilometrov)
* Era
* Elsa 
* Pesa

Prietok Arno je veľmi premenlivý. V mieste, kde opúšťa Apeniny, sa pohybuje medzi  za sekundu a  za sekundu.

Na rieke boli v minulosti často povodne, ale nové priehrady postavené v posledných rokoch situáciu značne upokojili. Povodeň v roku 1966 prerazila násypy vo Florencii, zabila najmenej 40 ľudí a úplne zničila alebo poškodila milióny umeleckých diel a vzácnych kníh. Aj 40 rokov po povodni čakajú ešte stovky diel na reštauráciu.

[náhľad|vľavo|Arno v [Pisa|Pise, neďaleko Ponte della Fortezza]]
## Iné projekty

Kategória:Rieky v Taliansku
Miestna sieť (LAN)

[thumb|[sieťová karta]]
**Miestna sieť** (iné názvy: **lokálna sieť**, najmä v oblasti telekomunikácií: **miestna** [alebo **lokálna**] **dátová** [alebo **údajová**] **sieť**, v oblasti počítačov: **miestna** [alebo **lokálna**] **počítačová sieť**, zriedkavo: *miestna* [alebo *lokálna*] *oblastná sieť*, **sieť LAN**, **LAN**; angl. *local area network* alebo *Local Area Network*, skr. *LAN*) je v širšom zmysle lokálna dátová sieť (=údajová sieť) pokrývajúca menšiu geografickú oblasť (do niekoľko km), ako napríklad dom, kancelária alebo skupina budov, v užšom zmysle je to len takáto počítačová sieť.

Súčasné miestne počítačové siete bývajú najčastejšie založené na prepínaných ethernetových sieťach, s prepojením metalickým káblom, optickým káblom, alebo bezdrôtovo (Wi-Fi, WiMAX, Bluetooth, IrDA).

Miestne siete (LAN) bývajú oproti rozsiahlym sieťam (WAN) zvyčajne rýchlejšie, menej rozsiahle a nevyžadujú prenájom telekomunikačných liniek.

## Technická stránka
Miestna sieť sa skladá z aktívnych a pasívnych prvkov. Aktívne prvky, ako napríklad počítač (sieťová karta), smerovač, prepínač a pod. nejakým spôsobom reagujú na signál, ktorý cez ne prechádza. Naproti tomu sú pasívne prvky, ako napríklad kabeláž, konektory a pod., ktoré len pasívne signál prenášajú bez jeho akejkoľvek modifikácie, alebo sledovania.
  
Aj keď je dnes prepínaný ethernet na fyzickej a linkovej vrstve spolu s protokolom TCP/IP najbežnejší, v minulosti bolo využívaných veľa iných riešení, pričom niektoré sú dodnes obľúbené. Väčšie miestne siete môžu mať z dôvodu zvýšenia odolnosti voči výpadku nadbytočné linky a aktívne prvky (redundancia) prepájajúce jednotlivé časti siete a umožňujúce reakciu na poruchu. Miestne siete je možné prepájať pomocou aktívnych prvkov medzi sebou navzájom alebo s internetom.

## Dejiny
V minulosti slúžili siete hlavne na komunikáciu centrálneho počítača s terminálmi cez jednoduché pripojenie s nízkou rýchlosťou.

Prvé miestne siete vznikli v sedemdesiatych rokoch 20. storočia s cieľom spojiť viacero centrálnych počítačov do jednej siete. Z rôznych riešení boli najpopulárnejšími ethernet a ARCNET.

Vývoj a následné rozšírenie osobných počítačov malo za následok vznik sietí so stovkami prvkov. Najvýznamnejším dôvodom prečo vytvárať siete bolo hlavne zdieľanie diskového priestoru a tlačiarní, prípadne iných periférii. Tento koncept bol však zmarený vznikom veľkého množstva nekompatibilných implementácii sieťových protokolov a fyzickej vrstvy. Zvyčajne mal každý výrobca vlastný typ sieťovej karty, kabeláže, protokolov a sieťového operačného systému. Riešenie sa objavilo s Novell NetWare, ktorý poskytoval podporu rôznym typom hardvéru, a zároveň bol oproti svojim konkurentom najviac rozvinutý. NetWare dominoval lokálnym sietiam do roku 1990, kedy Microsoft uviedol Windows NT Advanced Server.

V rovnakom čase pracovné stanice s operačným systémom UNIX využívali siete založené na TCP/IP. Táto technológia mala pokračujúci vplyv na internet a dnes protokol TCP/IP takmer kompletne nahradil IPX, AppleTalk, NETBEUI a ďalšie protokoly využívané pôvodnými LAN.

## Zdroje

## Externé odkazy
* www.svetsiti.cz

Kategória:Lokálne siete
Tepi (sopka)

**Tepi** je s výškou 2&nbsp;728&nbsp;m najvyšší etiópsky vulkán. Jej vrchol je pokrytý niekoľkými troskovými kužeľmi a krátermi. Severne od hlavného masívu sopky ležia tri satelitné vulkanické centrá, zoradené v línii východ-západ. Tepi sa nachádza sa bokom, asi 300&nbsp;km západne od hlavnej sopečnej reťaze, sústredenej pozdĺž etiópskeho riftového systému. Je tvorený prevažne bazaltovými horninami a napriek tomu, že sa nachádza v tropickej oblasti, nie sú na vulkanickej stavbe badať stopy masívnejšieho zvetrania, čo poukazuje na jeho mladý pôvod. Tieto domnienky potvrdzuje aj výskyt horúcich prameňov v okolí sopky.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - štítová sopka Tepi na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Dvojtisícovky
Hobiča

**Hobiča** je názov kaldery, nachádzajúcej sa v Etiópii, približne 15&nbsp;km severne od jazera Abaja. Samotná kaldera sa vytvorila v pleistocéne, neskorší vývoj vulkanizmu priniesol porušenie je juhovýchodnej steny sériou zlomov a vytvorenie mladých, holocénnych troskových kužeľov prevažne bazaltového zloženia.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - kaldera Hobicha na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Kaldery
Čirača

**Čirača** je prevažne ryolitový stratovulkán, ktorý sa nachádza na severovýchodnom okraji jazera Abaja v západnej Etiópii. Sopka je pravdepodobne staršia ako okolité vulkanické fenomény - mladé, holocénne bazalty, vyprodukované erupciami z trhlín kladery Hobiča, ktorá je vzdialená asi 10&nbsp;km západne od Čiračy.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - stratovulkán Čirača na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Tisícovky v Etiópii
Tosa Suča

**Tosa Suča** je menšie vulkanické pole troskových kužeľov, nachádzajúce sa  v južnej časti etiópskeho riftu v Etiópii, na severnom brehu jazera Čamo Hajk (niektoré kužele sú vlastne ostrovčeky v jazere). Asociované bazaltové lávové prúdy nie sú pokryté vegetáciou, čo indikuje ich pomerne mladý vek.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - vulkanické pole Tosa Sucha na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Troskové kužele
Kategória:Tisícovky
Korath Range

**Korath Range** je anglický názov vulkanického masívu, tvoreného niekoľkými troskovými kužeľmi, nachádzajúceho sa v južnej Etiópii, blízko hraníc s Južným Sudánom. Počet troskových kužeľov Korath Range je asi 20 a mnohé z nich sú asociované z mlado vyzerajúcimi lávovými prúdmi, prevažne bazanitovo-tefritická. Vek celého komplexu nie je presne stanovený, ale na základe rádiometrického datovania bolo určené časové rozpätie veku hornín (7&nbsp;900&nbsp;-&nbsp;9&nbsp;500).

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - masív Korath Range na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Etiópie
Kategória:Troskové kužele
Dašt-e Náwar (vulkanické pole)

**Dašt-e Náwar** alebo **Dašt-e Náwúr** je názov menšieho vulkanického poľa, pozostávajúceho z približne 15 lávových dómov, ležiaceho v západnom Afganistane, juhozápadne od metropoly Kábul. Pravdepodobný vek hornín sa odhaduje na pleistocén.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - vulkanické pole Dacht-i-Navar na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Afganistanu
Kategória:Lávové dómy
Wakak

**Wakak** (iný prepis: **Vakak**) je názov vulkanického poľa, tvoreného 18 trachyticko-dacitovými lávovými dómami v staršej kaldere, ležiaceho v centrálnej časti Afganistanu. Posledná sopečná činnosť poľa nie je zdokumentovaná, ale odhaduje sa na pleistocén.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  – vulkanické pole Vakak na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Afganistanu
Kategória:Lávové dómy
Kategória:Vyhasnuté sopky
Foot fetishism

thumb
**Foot fetish(ism)** (doslova *nožný fetišizmus*) alebo **podofília** je úchylka sexuálneho charakteru, kde človeka vzrušujú nohy, chodidlá, topánky, pančuchy a podobne.

## Pozri aj
* WikiFeet

## Iné projekty

Kategória:Sexuálny fetišizmus
Dynamická webová stránka

**Dynamické webové stránky** sú stránky, ktoré sú generované zvlášť pre každého užívateľa na základe jeho požiadaviek alebo hodnôt premenných. Interaktivita ("dynamickosť) stránky môže byť zabezpečená dvoma spôsobmi:
# použitím skriptovacieho jazyka bežiaceho v prehliadači návštevníka na zmenu výzoru stránky po akciách spôsobených najmä myšou, klávesnicou alebo v určených časových intervaloch. Technológie používané na tieto zmeny majú spoločné označenie Dynamické HTML. Tieto metódy sa zvyčajne používajú na okamžitú zmenu výzoru stránky, napríklad na vytvorenie rolovacieho menu po nabehnutí myšou na položku menu.
# použitím skriptovacieho jazyka bežiaceho na serveri. V tomto prípade je časté čítanie údajov z databáz, ukladanie užívateľom zadaných dát do databáz, vyhľadávanie údajov a podobne.

Kategória:World Wide Web
Kategória:Webové stránky
Giovanni Pierluigi da Palestrina

**Giovanni Pierluigi da Palestrina** (* okolo februára 1525, Palestrina – 2. február 1594, Rím) bol taliansky hudobný skladateľ a organista.

Po ukončení štúdia (1544) pôsobil ako organista v Palestrine. Pravdepodobne roku 1546 začal pôsobiť v Ríme, kde v niekoľkých chrámoch robil organistu až do roku 1550. Roku 1550, kedy sa pápežom stal Július III., bol vymenovaný  za maestro di cappella Cappella Gulia v Ríme, kde sa začal venovať skladateľskej činnosti. Od roku 1555 pôsobil v bazilike svätého Jána v Lateráne a od roku 1561 v bazilike Santa Maria Maggiore.

Roku 1577 ho pápež Gregor XIII. poveril reformovať Gregoriánsky chorál podľa pravidiel Tridentského koncilu.

Tak ako väčšina stredovekých skladateľov aj on získal hudobné vzdelanie v chlapčenskom cirkevnom zbore. Už ako dvanásťročný spieval v treťom najvýznamnejšom rímskom kostole — v chráme Santa Maria Maggiore. Pracoval ako hudobník v službách pápeža, preto väčšinu jeho diela tvoria chrámové skladby. Pre nás už stratili pôvodný účel a počúvame ich rovnako ako vtedajšie svetské skladby, zaznievajú na koncertoch vo svetských sálach. Obdivujeme v nich nádherné súznenie viachlasu, krásu talianskej melodiky a hĺbku citov, ktoré vyjadrujú. Keď sa do Palestrinových skladieb započúva odborník, obdivuje aj majstrovstvo vedenia jednotlivých hlasov, ich kontrapunktickú techniku a výstavbu.

Dielo

Vo svojom diele spojil hudobné myšlienky, ktoré boli populárne v Ríme s tzv. holandskou hudobnou školou, a tým vlastne vytvoril štýl, ktorý sa nazýva po ňom palestrinovský štýl, alebo a cappella (teda spev bez sprievodu hudobných nástrojov). Jeho skladby sú charakteristické pokojom a vyváženosťou. To z nich aj vďaka prispôsobeniu rytmu latinčine urobilo vzor katolíckej chrámovej hudby na dlhú dobu. 

Rozsah jeho diela je obrovský, zložil 158 omší, 250 motet, 68 ofertórií, 74 hymnov a 140 madrigalov.

Palestrina skomponoval okolo 950 skladieb, predovšetkým omše a motetá, štvor-, päť-, osem- i dvanásťhlasé. Najznámejšia jeho skladba je Missa papae Marcelli, omša venovaná pápežovi Marcellovi, a cyklus motet Pieseň piesní.

## Najznámejšie diela
* Missa papae Marcelli, omša; z tejto omše vychádza aj opera Palestrina od Hansa Pfitznera
* Missa viri Galilaei
* Stabat Mater

## Iné projekty
 

Kategória:Narodenia v 16. storočí
Kategória:Úmrtia v 1594
Kategória:Talianski organisti
Kategória:Talianski hudobní skladatelia
Kategória:Renesanční hudobní skladatelia
Kategória:Pochovaní v bazilike svätého Petra
Tractus (spev)

**Tractus** je najstarší psalmodický sólový spev omše. Nie je spojený s antifónom, ale všetky verše sa spievajú bez prerušenia v jednom "ťahu" (preto sa volá tractus).

Je to najdlhší spev liturgie. Čiastočne preto, že má najdlhší text, ako aj preto, že jeho melódie sú veľmi melizmatické. Ich hudobná forma predstavuje komplex variácií.

Kategória:Liturgia
Kategória:Cirkevná hudba
Kategória:Spev
Menora

right|thumb|175px|Menóra
[thumb|Menóra v znaku [Izraela]]
: *Tento článok je o sedemramennom svietniku. Deväťramenný židovský svietnik sa nazýva [[chanukija]].*
**Menóra** (hebr. מְנוֹרָה, doslova: *svietnik*) je sedemramenný svietnik, spolu s Dávidovou hviezdou jeden zo symbolov judaizmu. Patril k výbave tabernákula (hebr. *miškan*), prenosnej svätyne Izraelitov počas putovania púšťou a neskôr aj Jeruzalemského chrámu. Údajne symbolizuje horiaci ker, z ktorého prehovoril Boh k Mojžišovi. V širšom zmysle sa môže ako menóra označovať akýkoľvek druh svietnika, ktorý sa používa v judaizme.

Menóru možno nájsť aj na víťaznom oblúku cisára Tita, znázorňujúcom zničenie Chrámu v roku 70. Dnes je súčasťou štátneho znaku Izraela.

## Menóra v Tóre
Podľa Tóry dostal Mojžiš na hore Sinaj od Boha okrem desiatich prikázaní aj príkaz na stavbu svätyne, ktorej súčasťou mal byť svietnik:
: *Ďalej vyhotovíš svietnik z čistého zlata; svietnik, ktorého podstavec a ramená budú kované. Z neho budú vychádzať kvetné kalíšky, hlavičky a kvety. Z jeho bokov bude vychádzať šesť ramien: tri ramená svietnika z jedného boku a tri ramená svietnika z druhého boku. Na každom ramene budú tri kvetné kalíšky mandľovníkovej podoby s hlavičkou a kvetom. Tak to bude na všetkých šiestich ramenách, čo vychádzajú zo svietnika. Na samom svietniku budú štyri kvetné kalíšky mandľovníkovej podoby s hlavičkou a kvetom, a to tak, že hlavička bude pod dvoma ramenami, ktoré z neho vychádzajú, potom hlavička pod ďalšími dvoma ramenami a opäť hlavička pod dvoma ramenami. Teda pod šiestimi ramenami, ktoré vychádzajú zo svietnika. Hlavičky a ramená budú z neho vychádzať a všetko bude kované z jedného kusa rýdzeho zlata. Vyhotovíš aj sedem lámp a nasadíš ich na svietnik, aby osvetľovali priestor, čo je pred ním. Aj odštipovače a panvičky, čo k nemu prislúchajú, nech sú z čistého zlata. Spotrebuješ na to hrivnu zlata, vrátane všetkého jeho príslušenstva. A hľaď, aby si to urobil podľa vzoru, ktorý si videl na vrchu.*

## Pozri aj
* Chanukija

## Externé odkazy
* *[http://www.jewishencyclopedia.com/view.jsp?artid=466&letter=M&search=menorah Menorah]*, článok v Jewish Encyclopedia

Kategória:Judaizmus
Kategória:Hebrejské slová a frázy
Kategória:Svietidlá
Gregor IV. (pápež)

**Gregor IV.** (* ? – † január 844) bol pápežom od decembra 827 až do svojej smrti. Bol to Riman, pochádzal z aristokratickej rodiny.

Bol kardinálom-presbyterom cirkvi. Za pápeža ho zvolili na želanie spolucisára Lothara I., ktorý v Ríme vykonával sudcovskú moc. Počas svojho pontifikátu viedol spory s cisárom Ľudovítom I. a jeho synmi Lotharom I., Pipinom a Ľudovítom Nemcom o primát duchovnej moci nad svetskou. V roku 835 zaviedol sviatok Všetkých svätých (1. november). Zaslúžil sa o rozvoj Ríma, dal obnoviť akvadukt Janiuculum a baziliku Svätého Marka.

## Pozri aj

* Zoznam kardinálov vymenovaných Gregorom IV.

## Iné projekty

Kategória:Úmrtia v 844
Kategória:Talianski pápeži
Kategória:Pochovaní v bazilike svätého Petra
Chanukija

thumb|Chanukija
thumb|Chanukije (rozličné historické podoby)
**Chanukija** (iné názvy: **chanukia**, **chanuková menora**; hebr. חנוכיה)) je židovský deväťramenný svietnik, ktorý sa zapaľuje počas osemdňového Sviatku svetiel Chanuka.

Chanukija má osem ramien v rovnakej výške a deviate pomocné rameno (nazýva sa *šamaš*, hebr. שמש, dosl. *sluha, pomocník*), ktoré je umiestnené vyššie než ostatné a zapaľujú sa od neho ostatné svetlá. Počas Chanuky zapaľuje chanukiju pani domu tak, že každý večer zapáli o jedno svetlo viac, než v predošlý deň, takže až v ôsmy deň sviatku horia všetky svetlá svietnika naraz. Je takisto možné zapáliť v prvý deň všetky svetlá a následne vždy o jedno menej.

## Legenda
Zapaľovanie chanukije pripomína znovuzasvätenie Jeruzalemského chrámu počas Makabejského povstania proti Seleukovcom v rokoch 167–165 p. Kr. Makabejci chceli po dobytí chrámu zapáliť chrámovú menoru a vykonať tak jeden z najdôležitejších chrámových rituálov. Nemali však dosť rituálne čistého olivového oleja, našli len malé množstvo, ktoré by vystačilo iba na jeden deň. Keď naplnili menoru olejom z fľaštičky, stal sa zázrak, olej horel v svietniku celých osem dní. Za ten čas sa podarilo získať dostatok potrebného oleja na doplnenie svietnika. Chanukový zázrak si každý rok Židia pripomínajú zapálením svetiel na chanukiji.

## Referencie

## Pozri aj
* Chanuka
* Menora

Kategória:Judaizmus
Kategória:Hebrejské slová a frázy
Kategória:Svietidlá
Povstanie Makabejcov

[náhľad|[Wojciech Stattler, *Makabejci*]]
**Povstanie Makabejcov** (iné názvy: **Povstanie Machabejcov/Makkabejcov/Makabejčanov/Makabejských/Machabejských**, **Mak(k)abejské/Machabejské povstanie**) bolo židovské povstanie v Judei proti helénskej dynastii Seleukovcov v rokoch 167–165 pred Kr. Víťazní Makabejci založili kráľovstvo pod vládou nezávislej dynastie Hasmoneovcov. Túto udalosť pripomína židovský sviatok Chanuka.

## Makabejci
Termínom **Makabejci/Machabejci/Makkabejci/Makabejčania/Machabejčania/Mak(k)abejskí/Machabejskí** (lat. singulár *Maccab(a)eus/Machab(a)eus*, gr. singulár Mακκαβαῖος - *Makkabaios*) sa označuje ).

## Povstanie
Povstanie bolo odpoveďou na násilnú helenizáciu Judey, ktorú začal kráľ Antiochos IV. Epifanes. Zrušil náboženské výsady a stotožnil židovského boha s Diom. V roku 167 pred Kr. kňaz Matatiáš odmietol vzývanie gréckych bohov; jeho syn Júda Makabejský sa postavil na čelo povstalcov a viedol ich do úspešného boja proti Seleukovcom. Makabejci dobyli Jeruzalem, očistili a znovuzasvätili Jeruzalemský chrám.

Rimania, ktorí už v tej dobe bojovali proti Grécku, uznali Hasmoneovskú dynastiu a jej nárok na Judeu.

## Pozri aj
* Hasmoneovci
* Knihy Machabejcov
* Chanuka

Kategória:Dejiny Izraela
Kategória:Judaizmus
Kategória:Povstania
Big Ben (sopka)

**Big Ben** je aktívny stratovulkán, pokrývajúci prakticky celý Heardov ostrov, ktorý patrí do austrálskeho teritória Heardovho ostrova a Macdonaldových ostrovov, nachádzajúceho sa v južnej časti Indického oceánu. Vrchol sopky je pokrytý trvalým ľadom a je ukončený kalderou so šírkou 5&nbsp;km. Sopečný masív je tvorený prevažne bazaltovo-trachytickými horninami.

V súčasnosti aktívny kráter je **Mawson Peak** nachádzajúci sa v kaldere je s výškou 2&nbsp;745&nbsp;m najvyšší vrch Austrálie a ňou spravovaných teritórií. Mawson Peak od začiatku 20. storočia eruptoval približne 10 krát.

Na ostrove sa nachádza aj druhé, v súčasnosti neaktívne vulkanické centrum - **Mount Dixon** (706&nbsp;m), ležiaci na polostrove na severovýchodnom konci ostrova, ktorý je spojený s hlavným ostrovom úzkou šijou.

## Geológia
História vulkanického vývoja ostrova má približne milión rokov. Predchádzala mu fáza podmorského vulkanizmu, ktorého pozostatky sa dajú nájsť v *drygalského formácii*, tvoriacej základňu sopky, čo jú 300&nbsp;-&nbsp;350&nbsp;m hrubé súvrstvia, tvorené prevažne podmorskými vulkanitmi (napr. poduškové lávy), s vekom približne 9&nbsp;mil.&nbsp;rokov.

Sopka je tvorená, ako už bolo spomenuté vyššie, kalderou a niekoľkými krátermi. Okrem aktívneho centra Mawson Peak, sa na masíve nachádzajú ďalšie sopečné útvary:
* *Cape Cartwright*
* *Corinth Head*
* *Mount Drygalski*
* *Macey*
* *Rogers Head*
* *Saddle Hill*
* *Scarlet Hill*

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - stratovulkán Big Ben na Global Volcanism Program 
* www.heardisland.aq  - geologický vývoj ostrova 

Kategória:Sopky Indického oceánu
Kategória:Sopky vonkajších teritórií Austrálie
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Aktívne sopky
Kategória:Heardov ostrov
Kategória:Dvojtisícovky v Austrálii
Sidor Artemievič Kovpak

**Sidor Artemievič Kovpak** (),  (* 7. jún 1887, Koteľva, Poltavská oblasť, Ruská ríša – † 11. december 1967, Kyjev) bol počas druhej svetovej vojny významný veliteľ a organizátor partizánskej vojny na Ukrajine. Dvojnásobný nositeľ titulu Hrdina Sovietskeho zväzu (1942 a 1944).

## Život
Kovpak sa narodil v chudobnej ukrajinskej roľníckej rodine v osade Koteľva blízko ukrajinského mesta Poltava. Pochádzal z mnohodetnej rodiny, mal 5 bratov a 4 sestry.

### Prvá svetová vojna a medzivojnové obdobie
Počas prvej svetovej vojny bol mu bol za udatnosť v boji udelený Kríž sv. Juraja samotným cárom Mikulášom II. Po Októbrovej revolúcii sa pridal k boľševikom a bojoval v Červenej armáde istý čas ako partizán proti intervenujúcim nemeckým vojskám, ako aj proti Denikinovým bielogvardejcom v legendárnej 25. jazdeckej divízii Vasilija Čapajeva. Od roku 1919 člen komunistickej strany. Po skončení občianskej vojny bol Sidor Kovpak predsedom oblastného sovietu v meste Putivl v Sumskej oblasti. Počas Stalinových čistiek so šťastím unikol zatknutiu, po tom čo bol dopredu varovaný tamojším veliteľom NKVD, tak že odišiel z mesta a mesiac sa skrýval na samote v lesoch.

### Druhá svetová vojna
Čoskoro po začiatku nemeckého vpádu do ZSSR začal od septembra 1941 Sidor Kovpak organizovať partizánske oddiely proti nemeckým okupantom. Jeho oddiely sa spočiatku sústredili v Sumskej a Brjanskej oblasti, ale neskôr sa rozšírili aj hlbšie do nacistami kontrolovanej Kyjevskej, Žitomírskej, Rivnianskej, Gomeľskej, Volyňskej ako aj ďalších oblastí. Tieto jednotky bojovali tiež proti slovenskej Zaisťovacej divízii (napr. pri Lojeve) a nacionalistickej Ukrajinskej povstaleckej armáde Stepana Banderu. V lete 1943 sa nemeckým oddielom podarilo vypátrať a zlikvidovať Kovpakovho zástupcu Semiona Rudneva, ktorého potom nahradil Piotr Veršigora, po vojne známy svojimi knihami o Kovpakových partizánoch. V roku 1944 partizánske oddiely pod Kovpakovým velením uskutočnili takzvaný Karpatský nájazd, počas ktorého prešli dovedna 10 000 km západnou Ukrajinou a Bieloruskom, pri čom dosiahli rumunské hranice v Karpatoch. Pri týchto bojoch spôsobili nemeckým vojskám ťažké straty a zničili nemecké posádky v 39 obciach a mestách. Kovpakove vojenské kvality a najmä jeho dobre zvládnutá partizánska taktika sa stali v Sovietskom zväze legendárnymi. Ešte počas vojny bol dvakrát vyznamenaný titulom Hrdina Sovietskeho zväzu. Po prvýkrát 18. mája 1942 (medaila č. 708) a druhýkrát 4. januára 1944 za uskutočnenie Karpatského nájazdu (medaila č. 16).

### Povojnové obdobie
Po skončení druhej svetovej vojny Sidor Kovpak vykonával funkcie v prezídiu vrchného sovietu Ukrajinskej SSR. Zomrel v Kyjeve 11. decembra 1967, kde je aj pochovaný.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Sovietske osobnosti druhej svetovej vojny
Kategória:Sovietske vojenské osobnosti
Kategória:Ukrajinské vojenské osobnosti
Kategória:Sovietski organizátori partizánskeho boja
Kategória:Partizáni
Kategória:Hrdinovia Sovietskeho zväzu
Kategória:Nositelia Radu červenej zástavy
Melizma

**Melizma** je skupina nôt pripadajúca na iba jednu slabiku textu.  Spev, ktorý má dlhé melizmatické pasáže, teda pasáže s viacerými notami pripadajúcimi na jednu slabiku, sa (na rozdiel od sylabického spevu) nazýva **melizmatický spev**. Typickým príkladom je gregoriánsky chorál.
 
Melizmy sa používali najmä v starovekých kultúrach na dosiahnutie hypnotického tranzu u počúvajúceho, ktorý sa využíval na mystické alebo náboženské účely. Melizma je charakteristická napr. aj pre židovský liturgický spev (recitácia z Tóry).

## Pozri aj
* sylabický spev
* neumatický spev

Kategória:Spev
McDonald Island (McDonald Islands)

**McDonald Island** (staršie: **MacDonald Island, Macdonald Island, Mac Donald Island, Macdonald Isle**; po slovensky **McDonaldov ostrov, MacDonaldov ostrov, Macdonaldov ostrov**) je malý neobývaný ostrov tvorený aktívnou sopkou. Patrí do súostrovia McDonald Islands, ktoré je súčasťou austrálskeho teritória Heardov ostrov v južnom Indickom oceáne.

Ostrov leží asi 40&nbsp;km západne od Heardovho ostrova. Vulkán je aktívny od 80. rokov 20. storočia a za ten čas erupcie dramaticky zmenili jeho tvar - základňa ostrova sa rozšírila približne dvojnásobne, a výška sa zvýšila o 100&nbsp;metrov. Vulkanická stavba ostrova je tvorená prevažne fonolitickými tufmi, dajkami a lávovými dómami. Keďže nie je trvalo obývaný, prípadná vulkanická aktivita je zaznamenaná len satelitmi, alebo náhodnými moreplavcami, ktorí sú v tom čase v blízkosti ostrova.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - Macdonaldov ostrov na Global Volcanism Program 

Kategória:Macdonaldove ostrovy
Kategória:Sopky Indického oceánu
Kategória:Sopky vonkajších teritórií Austrálie
Kategória:Aktívne sopky
Sylabický spev

**Sylabický spev** je spev, v ktorom (na rozdiel od melizmatického spevu) na jednu slabiku pripadá len jedna nota.

## Pozri aj
* melizmatický spev
* neumatický spev

Kategória:Spev
Neumatický spev

**Neumatický spev** je spojením oboch typov spevov - sylabického a melizmatického - do jedného spevu. Nachádzajú sa v ňom príležitostné melizmy v dĺžke 4-5 nôt na jednu slabiku. Terminologicky sa tento spev, ktorý je striktne viazaný na text zvykne nazývať aj **akcentus** a ozdobnejší spev ako **koncentus**.

## Pozri aj
* sylabický spev
* melizmatický spev

Kategória:Spev
Druhá libanonská vojna

**Druhá libanonská vojna** (v Izraeli) alebo  **Júlová vojna** (v Libanone) je označenie pre ozbrojený konflikt medzi izraelskou armádou a libanonským hnutím Hizballáh. Začal sa 12. júla 2006 a skončil predčasne prímerím 14. augusta 2006. 

Počas vojny uvalil Izrael na libanonské prístavy námornú blokádu a letecky útočil na ciele v celom Libanone. Hizballáh naproti tomu ostreľoval sever Izraela raketami typu Kaťuša. V neskoršom štádiu bojov došlo aj k ozbrojeným potýčkam medzi izraelskými vojakmi a bojovníkmi Hizballáhu v južnom Libanone. 

Libanonská vláda neschvaľovala útoky Hizballáhu na Izrael a obmedzila sa na protesty proti izraelským útokom. Požadovala rozmiestnenie medzinárodných mierových jednotiek, ktoré by ukončili konflikt. Libanonská armáda sa do bojov nezapojila.

Po schválení Rezolúcie OSN č. 1701 11. augusta 2006 obe strany súhlasili s prímerím, ktoré vstúpilo do platnosti 14. augusta o 7:00 SELČ. Námorná blokáda bola ukončená 8. septembra 2006. Od 1. októbra už v Libanone nie sú takmer žiadne izraelské jednotky (výnimku tvorí hraničná oblasť Ghadžar). V krajine boli rozmiestnené medzinárodné kontingenty UNIFIL (United Nations Interim Force in Lebanon). 

Počas 34 dní trvajúceho konfliktu zahynulo asi 1500 ľudí, veľkú časť obetí tvorili libanonskí civilisti.

## Dôvod vojny
Hizballáh chcel zrejme podporiť Palestínčanov, ktorí 25. júna v reakcii na zatknutie dvoch aktivistov Hamasu deň predtým uniesli v pásme Gazy izraelského vojaka Gilada Šalita a zabili dvoch ďalších vojakov. To z izraelskej strany vyprovokovalo operáciu Letný dážď a po necelom roku aj obnovenie izraelskej vojenskej prítomnosti v Gaze, ktoré trvalo do novembra 2006.

## Prepuknutie vojny
Konflikt sa začal 12 . júla 2006 o deviatej hodine ráno. Hizballáh vystrelil Kaťuše a mínomety na izraelské vojenské pozície a dediny Zar'it a Šlomi v hraničnej oblasti, aby odlákal pozornosť od inej jednotky Hizballáhu, ktorá v tom istom čase prekročila hranicu, uniesla dvoch izraelských vojakov (Ehuda Goldwassera a Eldada Regeva) a troch ďalších zabila. 

Záchranný tím sa vydal po stopách teroristov, ale izraelský tank Merkava našiel na mínu a vybuchol. Zahynuli ďalší 4 vojaci. Na ďalší deň Ehud Olmert označil čin Hizballáhu za akt vojny a odmietol prepustiť zadržiavaných členov Hizballáhu.

## Priebeh vojny
Nasledujúci mesiac sa Izraelčania a Libanonci stretávali na pohraničných zrážkach až do ukončenia vojny rezolúciou BR OSN.

## Straty vo vojne
Hizballáh stratil údajne 500 - 700 bojovníkov, Izrael zaznamenal 119 mŕtvych vojakov. O život prišlo aj 1 191 libanonských civilov a 44 izraelských.

Kategória:Arabsko-izraelské vojny
Kategória:Vojny 21. storočia
Laxenburg

**Laxenburg** je trhová obec v Dolnom Rakúsku, asi  južne od Viedne v okrese Mödling na rieke Schwechat.

## Dejiny
Miesto je známe vďaka svojmu zámku, ktorý bol obľúbeným letným sídlom panovníckeho rodu Habsburgovcov.

Zámok patrí od roku 1333 Habsburgovcom, v 17. storočí bol rozšírený Lodovico Burnacinim. *Blauer Hof* (nem. modrý dvor) bol postavený okolo roku 1745 za vlády Márie Terézie v rokokovom slohu.

Laxenburský kostol, prvá stavba na sever od Álp s črtami vrcholného baroka (je charakteristická najmä oblúkovitými krivkami vo fasáde), bol postavený medzi rokmi 1693 až 1703 Carlom Antoniom Carlonem a konečnú podobu získal až v rozmedzí rokov 17031724 vďaka architektovi Matthiasovi Steinlovi.

Po roku 1780 nadobudla zámocká záhrada anglický štýl. Bolo tu vytvorených niekoľko umelých rybníkov a na ostrovčeku postavený tzv. Franzensburgský zámok pomenovaný podľa prvého rakúskeho cisára Františka I..

Počínajúc rokom 1849, Laxenburg bol zaradený do dodnes existujúcej politickej správy, v roku 1919 prevzalo vojnou zničený zámok aj s priliehajúcim parkom pod svoju správu mesto Viedeň.

Po anšluse Rakúska v roku 1938 bola obec priradená pod politickú správu Viedne, ale o pár rokov neskôr (1954) bol celý Laxenburg vrátený do pôvodných rúk Dolného Rakúska.

Od roku 1975 pôsobí v meste mimovládna výskumná organizácia *Medzinárodný inštitút pre aplikovanú systémovú analýzu* známeho pod skratkou IIASA, ktorého členom je aj Slovensko.

## Osobnosti
* Johann Naterer (* 1787 - † 1843), rakúsky zoológ
* Gizela Lujza Mária Habsburská (* 1856 - † 1932), rakúsko-uhorská arcivojvodkyňa, dcéra cisára Františka Jozefa I. a cisárovny Alžbety Bavorskej
* Korunný princ Rudolf (* 1858 - † 1889), syn cisára Františka Jozefa I. a Alžbety Bavorskej
* Alžbeta Mária (* 1883 -  † 1963), dcéra korunného princa Rudolfa

## Partnerské mestá
*  Gödöllő, Maďarsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Všeobecné údaje o Laxenburgu zo stránok Statistik Austria

Kategória:Obce okresu Mödling
Kúh-e Damávand

**Kúh-e Damávand** (iné názvy: **Kúhe Damávand, Damávand, (Kúh-e/Kúhe) Demavend/Demávend, Kolleh-je/Kollehje Damávand/Demávend/Demavend**) je vyhasnutá sopka, nachádzajúca sa v iránskej provincii Mázandarán, asi 50&nbsp;km južne od Kaspického mora a 60&nbsp;km východne od hlavého mesta Teherán. S výškou 5&nbsp;610&nbsp;m je to najvyšší vrch Iránu, ako aj celého Stredného východu.

Sopka leží na južnom okraji staršej 9&nbsp;km širokej kaldery a je tvorená prevažne andeziticko-trachytickými horninami. Vek poslednej erupcie sopky nie je doložený, ale podľa niektorých indícií (absencia glaciálnej erózie poslednej ľadovej doby) poukazuje na jeho relatívne nedávny čas (holocén). Na svahoch sopky sa nachádzajú aj aktívne fumaroly a horúce pramene.

Damávand má dôležité postavenie v perzskej mytológii, podľa zaratuštrických textov tu bol uväznený trojhlavý drak Aži Daháka až do konca sveta.

## Galéria

Image:Summit crater damavand.jpg|Satelitná snímka krátera.
Image:Damavand in winter.jpg|Damávand v zime.


## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - stratovulkán Damávand na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Iránu
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Vyhasnuté sopky
Damávand

**Damávand** alebo **Demávend** alebo **Demavend** môže byť:
* mesto v Iráne, pozri Damávand (mesto)
* vrch v Iráne, pozri Kúh-e Damávand
* tok v Iráne, pozri Rúdcháneh-je Damavánd
Kúh-e Bazmán

**Kúh-e Bazmán** alebo **Kúhe Bazmán** alebo **Bazmán** je neaktívny stratovulkán, nachádzajúci sa v južnom Iráne, asi 200&nbsp;km juhovýchodne od mesta Bam. Je tvorený prevažne andezitovými horninami, ale mladšie lávové prúdy sú skôr bazaltového zloženia. Nie sú známe žiadne historické záznamy o erupcii sopky, ale v oblasti vulkánu sú aktívne fumaroly.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - stratovulkán Bazman na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Iránu
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Trojtisícovky v Iráne
Euklidova veta

thumb|Obrázok s&nbsp;popísanými úsečkami vyskytujúcimi sa v Euklidových vetách.

Ako **Euklidove vety** sa označujú dve matematické vety týkajúce sa pravouhlého trojuholníka. Pomenované sú po svojom objaviteľovi, gréckom matematikovi Eukleidovi z Alexandrie.

## Euklidova veta o výške
Obsah štvorca zostrojeného nad výškou pravouhlého trojuholníka sa rovná obsahu obdĺžnika zostrojeného z&nbsp;oboch úsekov na prepone.

v_c^2=c_a.c_b

### Dôkaz pomocou Pytagorovej vety

    c = ca + cb
    vc2 = a2 − ca2
    vc2 = b2 − cb2

Rovnice sčítame:

    2vc2 = a2 + b2 − ca2 − cb2

Upravíme prvé dva členy podľa Pytagorovej vety:

    2vc2 = c2 − ca2 − cb2

Rozpíšeme dĺžku prepony:
    
    c2 = (ca + cb)2

Dosadíme:

    2vc2 = (ca + cb)2 − ca2 − cb2
    2vc2 = ca2 + 2ca cb + cb2 − ca2 − cb2
    2vc2 = 2cacb

Vydelíme dvomi:

    vc2 = ca . cb

## Euklidova veta o odvesne
Obsah štvorca zostrojeného nad odvesnou pravouhlého trojuholníka sa rovná obsahu obdĺžnika zostrojeného z&nbsp;prepony a&nbsp;úseku na prepone priľahlého k&nbsp;odvesne. Pre jednotlivé odvesny trojuholníka teda platí:

a_\Delta^2=c.c_a

b_\Delta^2=c.c_b

### Dôkaz pomocou Pytagorovej vety

    vc2 = a2 − ca2
    vc2 = b2 − (c − ca)2 = b2 − c2 + 2cca −ca2

Vytvoríme jednu rovnicu:

    a2 − ca2 = b2 − c2 + 2cca −ca2

Vyjadríme  b2 − c2 pomocou a:

    a2 + b2 = c2
    b2 − c2 = −a2

Dosadíme:

    a2 = −a2 + 2cca
    2a2 = 2cca

Vydelíme dvomi:

    a2 = c . ca

### Dôkaz pomocou Euklidovej vety o výške

Predpokladáme, že platí Euklidova veta o&nbsp;výške (dôkaz vyššie), z&nbsp;Pytagorovej vety vyplýva:

    a2 = vc2 + ca2
    a2 = ca cb + ca2
    a2 = (cb + ca) ca
    a2 = c . ca

## Pozri aj
* Euklides

Kategória:Trigonometria
Kategória:Matematické vety
Kategória:Eponymické termíny v matematike
Trópovanie

**Trópovanie** je prispôsobovanie chorálu novým podmienkam, a to jednak podkladanie textov pod rozsiahle melizmy gregoriánskeho chorálu a jednak tvorbou nových nových melódií aj s textami. Zmena vykonaná trópovaním sa nazýva **trópus**.

## Význam trópovania
Trópovanie úzko súviselo s cirkevnou politikou. Cirkev mala záujem spoluzúčastňovať sa na hospodárskom a politickom živote krajín. Keď chcela pritiahnuť obyvateľstvo musela sa postarať, aby rozumelo bohoslužbe v chráme. Mala teda záujem na prenikaní domácich prvkov do chorálu.

## Charakter trópovania
Charakter trópov je odlišný. Bolo to zväčša použitie greforiánskeho štýlu, no mnohokrát išlo aj o úplne „moderné“ melodické tvary. Dokonca sa takýmto spôsobom do chorálu dostávali aj ľudové melódie. Po vrcholnom období rozkvetu v 10. až 11. storočí trópy postupne ubúdajú.

## Vznik a vývoj trópovania
Trópy vznikli z byzantských vzorov. Boli to vlastne vysvetlivky, úvahy, vložky do liturgických spevov omšového ordinária okrem Creda. Ich premnoženie nakoniec spôsobilo, že ich Tridentský koncil (okolo roku 1960) z liturgie vylúčil.

S trópmi úzko súvisí ďalší nový útvar karolínskeho obdobia – skevencie. Z trópov vyšli aj stredoveké hudobné drámy (fr.: *miracles*, *mysteres*; tal.: *rappresentatione albo drama sacro*; sp.: *auros sagramentales*; lat.: *ludus*), ktoré sa predvádzali na každý cirkevný sviatok. Hudba z liturgických drám sa zoskupovala z antifón, trópov, sekvencií, hymnov (aj so svetskej hudby), z piesní trubadúrov i potulných klerikov.

Liturgická dráma znamená začiatok vývoja európskeho dramatického umenia. Hry totiž čoskoro vykročili z chrámov na námestia. Zavádzali sa hovorené dialógy. Miesto popri latinčine zaujali národné jazyky a ľudové prvky začínali nadobúdať prevahu.

## Zdroje
*Zuzana Grajcárová: *Stredoškolské skriptá z dejín hudby pre 1. ročníky konzervatórií* ; Bratislava, 2004

Kategória:Hudba
Aguascalientes (štát)

**Aguascalientes** je jeden z federálnych štátov Mexika. Nachádza v strednom Mexiku. 

Susedí so štátom Zacatecas na západe, severe a východe, so štátom Jalisco na juhu. Rozloha je , teda 0,3 percenta rozlohy celého Mexika. Hlavným mestom je rovnomenné Aguascalientess počtom obyvateľov 690 tisíc z celkového počtu 1 012 000 (68,2 %). 

Politicky je štát rozdelený do 11 okresov: Aguascalientes, Asientos, Calvillo, Cosío, Jesús María, Pabellón de Arteaga, Rincón de Romos, San José de Gracia, Tepezalá, San Francisco de los Romo a El Llano. Najvyšším vrchom je Sierra Fría s nadmorskou výškou  

Na území Aguascalientes sa vyskytujú štyri typy klím, pričom na 82 % povrchu prevažuje polosuchá polohorúca klíma. Približne 25 % obyvateľov je zamestnaných v priemysle. Dôležitý je najmä potravinársky, textilný, kožiarenský, drevárenský, papierenský a chemický priemysel. Pestuje sa najmä kukurica, obilie a úžitkové plodiny. Chová sa hovädzí dobytok.

## Iné projekty

Kategória:Štáty v Mexiku