open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Space Oddity (album)

***Space Oddity*** je album anglického rockového hudobníka Davida Bowieho, vydaný v roku 1969. Pôvodne bol vydaný pod názvom ***David Bowie*** (vo Veľkej Británii) a ***Man of Words/Man of Music*** (v Spojených štátoch amerických). Album bol znovu vydaný v roku 1972, ale pod názvom *Space Oddity* a s iným obalom, aby nedochádzalo k zámene s Bowieho eponymným debutovým albumom z roku 1967.

## Zoznam skladieb
Autorom hudby a textov je David Bowie.

# „Space Oddity“ – 5:14
# „Unwashed and Somewhat Slightly Dazed“ – 6:10
# „Don't Sit Down“ – 0:39
# „Letter to Hermione“ – 2:30
# „Cygnet Committee“ – 9:30
# „Janine“ – 3:19
# „An Occasional Dream“ – 2:56
# „Wild Eyed Boy From Freecloud“ – 4:47
# „God Knows I'm Good“ – 3:16
# „Memory of a Free Festival“ – 7:07

## Reedície
Album bol vydaný v dvoch reedíciách na CD, prvýkrát v roku 1990 americkým vydavateľstvom Rykodisc a obsahol tri ďalšie bonusové skladby. Druhýkrát vydala album spoločnosť EMI v roku 1999. Táto edícia bola digitálne remastrovaná a neobsahovala žiadne bonusové skladby. 

### Reedícia Rykodisc (1990)
# „Conversation Piece“ – 3:05
# „Memory of a Free Festival Part 1“ (1970 Single Version A-side) – 3:59
# „Memory of a Free Festival Part 2“ (1970 single Version B-side) – 3:31

## Hudobný personál
* **[[Hudobný producent|Producent]]**:
** Tony Visconti
** Gus Dudgeon (iba pieseň „Space Oddity“)

* **[[Hudobník|Hudobníci]]**:
** David Bowie: vokály, 12-strunová akustická gitara, stylofón, kalimba a elektrický organ
** Keith Christmas: gitara
** Mick Wayne: gitara
** Tim Henwick: gitara, flauta a zobcová flauta
** Tony Visconti: basová gitara, flauta a zobcová flauta
** Herbie Flowers: basová gitara
** John Lodge: basová gitara
** John Cambridge: bicie
** Tery Cox: bicie
** Rick Wakeman: Mellotron a Harpischord
** Paul Buckmaster: cello
** Benny Marshall & Friends: harmonika

Kategória:Albumy Davida Bowieho
Kategória:Hudobné albumy z 1969
Kategória:Rockové hudobné albumy
Biologická evolúcia

thumb|schéma ľudskej evolúcie
**Biologická evolúcia** alebo **evolúcia** je proces, tvoriaci základ teórie evolúcie, teda vývoj ako proces postupného rozdeľovania druhov na viacero nových druhov v čase a priestore pri prechode z generácie na generáciu. Výsledkom tohto procesu je súčasná biodiverzita (bohatosť druhov). Často sa dodáva, že evolúcia je spojená aj s rastom komplexity jedincov, teda postupným zdokonaľovaním živej hmoty a foriem života medzi jednotlivými generáciami, smerujúci od jednoduchých organizmov k stále zložitejším.

Vedný odbor, ktorý sa zaoberá evolúciou sa nazýva evolučná biológia alebo evolucionistika. Teoretické koncepty evolučnej biológie sa aplikovali aj na proces vzniku, vývoja a šírenia základných informačno-kultúrnych jednotiek, mémov. Touto problematikou sa zaoberá memetika.

## Pozri aj
* teória evolúcie (biológia).

## Iné projekty

Kategória:Biológia
Internetová akciová bublina

thumb|300px|right|Index NASDAQ IXIC pred, počas a po prasknutí internetovej bubliny.
**Internetová akciová bublina** je označenie pre obdobie, počas ktorého silno narástla hodnota takzvaných *dot-com* spoločností podnikajúcich v oblasti internetu (používali doménu .com). Po ochladení hodnota prudko klesla a veľa spoločností skrachovalo.

## Zoznam známych dot-com spoločností
Tento zoznam nemá byť úplný, poskytuje ale niekoľko známejších prípadov úspechov a neúspechov.
### Úspešné
* Amazon.com
* eBay
* Google
* MSN
* PayPal (dnes dcérska spoločnosť eBay)
* Yahoo!

### Neúspešné
* Boo.com
* Kozmo.com
* Pets.com
* Webvan

## Pozri aj
* Internet
Placebo

**Placebo** môže byť
* neúčinné liečivo, pozri placebo (medicína)
* britská hudobná skupina, pozri Placebo (skupina)
* album tejto skupiny, pozri Placebo (album)
Glutamát sodný

**Glutamát sodný** alebo často **glutaman sodný** je sodná soľ kyseliny glutámovej. Komerčne je dostupný aj pod názvom *glutasoľ*. Známy je aj pod označením MSG (z angl. *monosodium glutamate*), **E621** alebo Vetsin.

## Vlastnosti
Je biely kryštalický prášok, dobre rozpustný vo vode.

## Použitie
Glutamát sodný sa používa v potravinárskom priemysle ako dochucovadlo a prostriedok na zvýrazňovanie chuti pod označením E 621. Používa sa hlavne v instantných polievkach a omáčkach i v zemiakových lupienkoch, v niektorých koreninách, ochucovadlách, ale aj v mrazených mäsových a zeleninových výrobkoch. Široké uplatnenie má v ázijskej kuchyni.

Glutamát sodný aktivuje chuťové receptory jednej z piatich základných chutí - umami. Jeho účinok zosilňujú disodné ribonukleotidy.

## Škodlivosť
Mnohé štúdie vedené či už samotnými výrobcami, ale predovšetkým nezávislými inštitúciami, nepreukázali škodlivosť glutamánu v množstvách používaných v potravinách. Placenta je pre glutamát takmer nepriepustná, takže nie je toxický ani pre tehotné ženy.

Nadmerné užívanie môže vyvolať zdravotné problémy, najmä zvracanie, tuhnutie svalov, búšenia srdca, bolesti hlavy, studený pot a závraty. Niektorí ľudia môžu mať intoleranciu na glutamát, tá je však zvyčajne spôsobená vedľajšími produktami, ktoré vznikajú pri jeho výrobe.

## Výroba
Prirodzene sa vyrába ľubovoľnými procesmi, pri ktorých dochádza k štiepeniu bielkovín (sušenie, fermentácia, zrenie či pomalé varenie) alebo zo sušených rias. Bežne sa získava fermentáciou kukurice, cukrovej repy alebo trstiny. Pri týchto procesoch však okrem L-glutamátu vzniká aj D-glutamát, ktorý ľudské telo nevie metabolizovať.

Priemyselne sa čistý glutamát sodný najčastejšie vyrába z hydrolyzátu kvasiniek pestovaných na substrátoch obsahujúcich škrob (najmä zemiaky, múka, cukrová repa, melasa...). Získaná zmes aminokyselín sa delí a čistá kyselina glutámová sa čiastočne zbavuje kyslosti (neutralizuje) hydroxidom sodným: 

: + NaOH →  + 

## Referencie

## Pozri aj
* Kyselina glutámová (E 620)

## Iné projekty

621
Kategória:Soli karboxylových kyselín
Kategória:Potravinárske aditíva
Kategória:Zlúčeniny sodíka
Dolár

right|thumb|5-dolárová bankovka (5 USD)
right|thumb|Vývoj symbolu dolára

**Dolár** je mena používaná vo viacerých štátoch. Americký dolár je najpoužívanejšia mena na svete. 

## Názov
Názov vznikol takto: americké *dollar* < dolnonemecké *daler* (s čiarkou nad a) resp. staroholandské *daler* < *Joachimsdaler* (= doslova „Jáchymovčan“) < *Joachimsdal* (= Jáchymov)

Názov teda pochádza z historického mena nemeckých strieborných mincí, ktoré po slovensky nazývame toliar, ktoré sa pôvodne označovali „Joachimsdaler“, pretože sa svojho času razili hlavne v Jáchymove („Joachimsdal“) v Česku od roku 1515. Hornonemecký ekvivalent pre toliar bol/je *Thaler* alebo *Taler*.

Toliar sa šíril ako **daalder** v Holandsku, ako **daler** vo Švédsku, Dánsku a Nórsku v súčasnosti bolo slovo toliar používané pre bývalú Slovinskú menu.

Z Holandska sa dolár šíril po svete vzhľadom na čulý obchodný styk a to ako na Stredný východ, tak sčasti v Nemecku, v talianskych mestách vrátane Benátok. Populárnym sa stal aj v Holandskej Východnej Indii a v holandskej kolónii v Amerike Nový Amsterdam teraz New York City.

V anglických kolóniách v Severnej Amerike sa holandský dolár používal ešte v 17. storočí, a dokonca i počiatkom 18. storočia.

## Dolár vo svete
* Americký dolár
* Austrálsky dolár
* Bahamský dolár
* Barbadoský dolár
* Belizský dolár
* Bermudský dolár
* Brunejský dolár
* Fidžijský dolár
* Guayanský dolár
* Hongkonský dolár
* Jamajský dolár
* Dolár Kajmaních ostrovov
* Kanadský dolár
* Libérijský dolár
* Namíbijský dolár
* Novozélandský dolár
* Dolár Šalamúnových ostrovov
* Singapurský dolár
* Surinamský dolár
* Nový taiwanský dolár
* Dolár Trinidadu a Tobaga
* Východokaribský dolár
* Zimbabwiansky dolár

## Pozri aj
* Medzinárodný dolár

## Iné projekty

Kategória:Meny v Afrike
Kategória:Meny v Amerike
Kategória:Peniaze
Laura Bushová

**Laura Lane Bushová**, rodená **Welchová**, (* 4. november 1946, Midland, Texas, USA) je manželka bývalého prezidenta USA Georga W. Busha. Podľa časopisu *[[Forbes (magazín)|Forbes]]* bola v roku 2004 druhou najmocnejšou ženou v USA a štvrtou na svete.

Študovala najprv na Southern Methodist University, kde v roku 1968 získala bakalársky titul v odbore učiteľstvo. Následne pracovala ako učiteľka na druhom stupni na základnej škole. Neskôr pokračovala v štúdiu a získala magisterský titul na The University of Texas at Austin, kde študovala knihovníctvo. Následne pracovala ako pracovníčka knižnice.

So svojim budúcim manželom Georgeom W. Bushom sa stretla v roku 1977. Vzali sa o rok neskôr. V roku 1981 sa im narodili dcéry dvojičky. Po svadbe s Bushom sa začala politicky angažovať. Pomáhala manželovi pri jeho úspešnej kampani, po ktorej bol zvolený do Kongresu v roku 1978.

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Prvé dámy USA
Kategória:Pedagógovia USA
Kategória:Spisovatelia pre deti a mládež USA
Kategória:Rodina Bushovcov
Kategória:Absolventi Southern Methodist University
Kategória:Absolventi University of Texas at Austin
Kategória:Osobnosti z Texasu
Mesiac (mytológia)

**Mesiac** figuruje v mnohých mytológiách, často v páre alebo ako opak k Slnku (pozri aj Slnečné božstvo). 

Mesačný cyklus Mesiaca, oproti ročnému cyklu Slnka, býva v mnohých kultúrach spájaný so ženským menštruačným cyklom. Mnohé z najznámejších mytológií majú preto ženské mesačné božstvá, ako napríklad grécka bohyňa Seléné a Phoebe a ich olympská následkyňa Artemis, ich rímske ekvivalenty Luna a Diana, alebo trácka Bendis. Tieto kultúry mali vo väčšine mužských bohov Slnka.

V stredovekom Miláne sa koncom 14. storočia objavil kult. Dve ženy z vyššej spoločnosti, Sibillia Zanni a Pietrina de' Bugatis, boli v roku 1384 a znova v roku 1390 postavené pred inkvizíciu za to, že uctievali bohyňu Madonna Oriente. Madonna Oriente je taliansky preklad latinských slov „Domina Oriens.“, ktoré podľa Lewis & Short označovali bohyňu Mesiaca. Ženy uctievajúce túto bohyňu boli prvými obeťami inkvizície, ktoré boli upálené ako čarodejnice.

Aj keď spojenie ženskosti a Mesiaca je zreteľné, neboli výnimkou aj mužskí bohovia Mesiaca, ako napríklad Nanna alebo Sin v Mezopotámii, Mani v germánskej mytológii, Thoth v egyptskej, japonský boh Tsukiyomi a Tecciztecatl v aztéckej mytológiii. Tieto kultúry mali zvyčajne ženské bohyne Slnka.

Aj keď mnoho neopaganských autorov a feministických učencov tvrdí, že pôvodná Veľká bohyňa v prehistorických kultúrach bola spájaná s Mesiacom a bola základom neskorších náboženstiev, je jej existencia viac menej špekulatívna a nedokázaná. Je dôležite poznamenať, že väčšina najstarších civilizácií mala mužských bohov Mesiaca a iba neskoršie kultúry – tie klasické, ktoré sú ľuďom známe – majú silné ženské bohyne Mesiaca.

V Mezopotámii bol bohom Mesiaca býk (jeho rohy reprezentovali polmesiace). V helenistickom Ríme bol tiež býči boh Mithras, ktorý ale nemal explicitnú väzbu na Mesiac.

Slová ako „luna“ a „lunárny“ sú odvodené od mena Luna, pretože ľudia verili, že Mesiac je príčinou periodického šialenstva. Súčasťou moderných povier je, že ľudia meniaci podobu ako napríklad vlkodlaci, získavajú svoju silu z Mesiaca a môžu meniť svoju podobu počas novu. Táto črta ale chýba v staršom folklóre.

Isil a jeho spoločník Tilion v J. R. R. Tolkienovej fiktívnej Stredozemnej kozmológii mali základ v Tolkienovej záľube v nórskych a gálskych mýtoch.

Mesiac
Mytológia
Mesiac (astrológia)

V západnej **astrológii Mesiac** symbolizuje princíp intuície, fantázie, podvedomej činnosti, citového života, snivosti a obrazotvornosti. Formuje psychiku a inšpiráciu. Ovláda všetky prírodné formy, rytmicitu orgánov. Vo všeobecnosti Mesiac predstavuje ženský princíp, kým na druhej strane Slnko reprezentuje mužský princíp.

V čínskej kozmológii je Mesiac identifikovaný so ženskosťou – yin. Je to najmä preto, že ženský menštruačný cyklus korešponduje s lunárnym mesiacom, približne 28 alebo 29 dní.

Kategória:Astrológia
Astrológia
Veľký Choč

**Veľký Choč** () je najvyšší vrch v Chočských vrchoch na Slovensku. Z vrcholu Veľkého Choča je kruhový výhľad. 

## Poloha
Nachádza sa v západnej časti Chočských vrchov, v geomorfologickom podcelku Choč. Samotný vrchol leží v katastri obce Vyšný Kubín, no popod vrchol vedie hranica okresov Dolný Kubín a Ružomberok. Pod vrchol tak zasahujú aj katastrálne územia obcí Valaská Dubová, Jasenová a Lúčky. 

## Charakteristika
Veľký Choč je s výškou  (niektoré zdroje uvádzajú ) dominantným vrchom Chočských vrchov, viditeľný už od Štrby a z celej Dolnej Oravy. Vrchol je turisticky veľmi vyhľadávaný. Má tvar nepravidelnej pyramídy s početnými bralnými partiami. Z vrcholu Choča je vynikajúci kruhový výhľad. Jeho vrchol je porastený kosodrevinou, od Valaskej Dubovej má mierne stúpajúci tvar, kým zo severu a od Lúčok je v príkrom zráze.

Jeho jedinečná podoba a poloha medzi hlavnými slovenskými pohoriami zaujala mnohých literátov, ktorí sa vo svojich  básnických či prozaických dielach inšpirovali práve týmto jedinečným prírodným úkazom. Naši poprední maliari a fotografi zvečnili krásu prírody Choča zo všetkých strán a ročných období. Choč má množstvo fanúšikov aj medzi pospolitými turistami, ktorí sa opakovane vracajú pokochať sa prírodou, ktorá nikdy  nie je rovnaká. Choč bol v minulosti a stále je predmetom štúdia botanikov, zoológov, geológov, ale aj jaskyniarov a ekológov. Historici historizujú o jeho úlohe  pri osídľovaní tohto kraja, etnológovia zbierajú povesti, folkloristi zachraňujú zvyšky ľudovej umeleckej tvorby obyvateľov dedín spod Choča.

Masív patrí do rozsiahlej národnej prírodnej rezervácie Choč, ktorej súčasťou sú susedné vrcholy Predný Choč, Malý Choč, Stredný Choč a Zadný Choč.

## Výhľady
Veľký Choč je obľúbeným cieľom turistov, poskytujúci ďaleké výhľady. Vďaka značnej nadmorskej výške a polohe poskytuje výhľad na okolité pohoria, no nezriedka dovidieť až do Poľska a na Moravu. Mimo chočských vrcholov je veľmi dobre vidieť blízku Malú Fatru, Oravskú Maguru, Oravské Beskydy, Západné Tatry, Nízke Tatry a severnú časť Veľkej Fatry.

## Prístup

Veľký Choč je prístupný po štyroch chodníkoch:
* po  červenej značke z Jasenovej
* po  červenej značke z Lúčok Jastrabou dolinou cez poľanu Žimerová a sedlo Vráca (medzi Veľkým a Malým Chočom) na vrchol (2:25 h)
* po  červenej alebo  modrej značke z Likavky cez sedlo Spuštiak na Poľanu, odtiaľ po  zelenej značke na vrchol (3:35 h resp. 4 h)
* po  modrej značke z Valaskej Dubovej na Poľanu a odtiaľ po  zelenej značke na vrchol (2:35 h)
* po  zelenej značke z Vyšného Kubína

Najkrajší výstup je z Lúčok alebo Vyšného Kubína, pri ktorých sa turistom naskytajú krásne výhľady.

## Referencie

## Pozri aj
*Prírodná rezervácia Choč
* Zoznam vrcholov v Chočských vrchoch

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Chočských vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Dolný Kubín
Benedikt pustovník

Svätý **Benedikt pustovník** alebo svätý **Benedikt** alebo svätý **Beňadik** (*? – † 1034) je prvý slovenský mučeník, žiak sv. Andreja-Svorada a patrón nitrianskej diecézy.

## Život
O jeho živote sa dozvedáme z Legendy o pustovníkoch Svoradovi-Andrejovi a Benediktovi, ktorú napísal zo slovenského územia pochádzajúci básnik a prozaik Maurus.

Benedikt žil najprv v kláštore na Zobore a neskôr ako pustovník v jaskyni na Skalke pri Trenčíne, kde v roku 1034 zomrel na následky zranení spôbených útokom zbojníkov. Jeho mŕtve telo zhodili zbojníci do Váhu. Legenda spomína, že po jeho smrti sedával veľký orol na brehu rieky. Pltníci, ktorí sa plavili po Váhu okolo tohto miesta, si preto zvolili Benedikta za svojho patróna a ochrancu.

V roku 1224 založil na tomto mieste nitriansky biskup Jakob k úcte Benedikta benediktínsky kláštor.

## Uctievanie
Benedikt bol svätorečený v roku 1083 pápežom Gregorom VII. zásluhou uhorského kráľa Ladislava I.

Spomienka sv. Andreja-Svorada a Benedikta sa podľa liturgického kalendára Rímskokatolíckej cirkvi slávi na Slovensku 17. júla.

Kostoly zasvätené sv, Andrejovi-Svoradovi a Benediktovi môžeme nájsť v Kysuckom Lieskovci, v Nitrianskom Rudne, v Nitre, v Radôstke a v Skalke nad Váhom.

## Literatúra
* "Andrej Svorad a Benedikt : 17. júl - západný obrad." In: Antonín Čížek: *Synaxár : Životy svätých.* Prešov : Spolok biskupa Petra Pavla Gojdiča, 1998, s. 288-289. ISBN 80-967341-1-3

## Externé odkazy
* Život svätých pustovníkov Svorada-vyznavača a Benedikta-mučeníka od päťkostolského biskupa Maura z polovice 11. storočia 

Kategória:Úmrtia v 1034
Kategória:Slovenskí katolícki svätci
Kategória:Pustovníci
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Kanonizovaní Gregorom VII.
Kategória:Katolícki svätci majúci sviatok 17. júla
Svorad

**Svorad** môže byť:

* krstné meno, pozri Svorad (prvé meno)
* slovenský svätec a patrón mesta Nitry, žijúci na prelome 10. a 11. storočia, pozri Svorad (svätec)
* krasová plošina v Chočských vrchoch, nad obcou Veľké Borové na rozhraní Liptova a Oravy, pozri Svorad (plošina)
* mikroregión liptovských obcí Huty, Malé Borové a Veľké Borové
Svorad (svätec)

**Svätý Svorad** (označovaný tiež ako sv. **Andrej-Svorad**, , ; * okolo roku 980 – † okolo roku 1030) bol benediktínsky mních, pôsobiaci na území dnešného Slovenska. Je vnímaný ako prvý slovenský svätec a je patrónom mesta Nitry a nitrianskeho biskupstva.

Svätý Svorad sa narodil podľa neskoršej tradície v Opatowci na Wisle v Malopoľsku. Niekoľko rokov mal žiť ako pustovník neďaleko dediny Tropie nad Dunajcom.

Za vlády uhorského kráľa Štefana I. prišiel Svorad do Nitry, kde vstúpil do benediktínskej rehole v kláštore sv. Hyppolita na Zobore. Tam prijal od opáta Filipa mníšske rúcho a rehoľné meno Andrej.

Svätý Svorad pustovníčil na Zobore, traduje sa, že viedol pustovnícky spôsob života v malej jaskyni neďaleko kláštora. Jaskyňa sa odvtedy nazýva Svoradova. Žil v tak prísnej askéze, že podľa legendy sa mu železná reťaz, ktorú nosil omotanú okolo pásu, časom vrástla do jeho tela. Jeho žiakom bol sv. Benedikt (Beňadik), ktorý pustovníčil na Skalke pri Trenčíne.

Svätý Svorad zomrel niekedy okolo roku 1030. Nitriansky vojvoda a neskorší uhorský kráľ Gejza I. už v roku 1064 urobil prvé kroky k jeho svätorečeniu, hoci podľa dohadov kult tohto prvého slovenského svätca bol oficiálne potvrdený až v roku 1083 pápežom Gregorom VII. zásluhou uhorského kráľa Ladislava I.

Ostatky sv. Svorada sú uložené v katedrále sv. Emeráma v Nitre.

O živote sv. Svorada sa dozvedáme z Legendy o pustovníkoch Svoradovi-Andrejovi a Beňadikovi, ktorú napísal zo slovenského územia pochádzajúci biskup, básnik a prozaik Maurus.

## Referencie

## Literatúra
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Krisztina Ilkó: Die Weiterleben der Legenda Sanctorum Zoerardi et Benedicti von Seligen Maurus im Laufe des Mitteralters und der Frühe Neuzeit, in: *Mű & Szerző*, szerk. Bartók Zsófia Ágnes, Dobozy Nóra Emőke, Förköli Gábor, et al., Budapest, 2012, 99.
* 

## Pozri aj
* Svorad (plošina)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Život svätých pustovníkov Svorada-vyznavača a Benedikta-mučeníka od päťkostolského biskupa Maura z polovice 11. storočia

Kategória:Slovenskí katolícki svätci
Kategória:Poľskí katolícki svätci
Kategória:Uhorskí katolícki svätci
Kategória:Pustovníci
Kategória:Benediktíni
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Nitry
Kategória:Katolícki svätci majúci sviatok 17. júla
Benedikt (prvé meno)

**Benedikt** je krstné meno. Vzniklo z latinského *benedictus* „blahoslavený, požehnaný“. Meniny na Slovensku má 22. marca. Slovenská podoba mena je Beňadik.

## Benedikt v iných jazykoch
* česky, srbsky, nemecky: *Benedikt*
* maďarsky: *Benedek*
* rusky: *Benedikt* nebo *Venedikt*
* poľsky: *Benedykt*
* anglicky: *Benedict* alebo *Bennet*
* taliansky: *Benedetto*
* francúzsky: *Benoît*
* španielsky: *Benito*

## Nositelia mena
* Benedikt z Nursie – zakladateľ západného mníšstva
* Benedikt pustovník – pustovník na Skalke pri Trenčíne

## Pápeži a protipápeži
V dejinách rímskokatolíckej cirkvi nosilo toto meno pätnásť pápežov a štyria protipápeži. Je zo všetkých pápežských mien (spolu s Gregorom) druhé najpoužívanejšie:

### Pápeži
* Benedikt I. (575 – 579)
* sv. Benedikt II. (684 – 685)
* Benedikt III. (855 – 858)
* Benedikt IV. (900 – 903)
* Benedikt V. (964) 
* Benedikt VI. (973 – 974)
* Benedikt VII. (974 – 983)
* Benedikt VIII. (1012 – 1024)
* Benedikt IX. (1032 – 1044, 1045, 1047 – 1048)
* Benedikt XI. (1303 – 1304)
* Benedikt XII. (1334 – 1342)
* Benedikt XIII. (1724 – 1730)
* Benedikt XIV. (1740 – 1758)
* Benedikt XV. (1914 – 1922)
* Benedikt XVI. (2005 – 2013)

### Protipápeži
* Benedikt X. (1058 – 1059)
* Benedikt XIII. (1394)
* Benedikt XIV. (1424 – 1429)
* Benedikt XIV. (1430 – 1437)

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená latinského pôvodu
Metod (svätec)

Svätý ** Metod** (zastarano: **Metód, Metodej**, , ; * cca 815, Solún, Byzantská ríša – † 6. apríl 885, Veľká Morava) bol byzantský vzdelanec, spisovateľ, prekladateľ, právnik, mních, prvý arcibiskup na území Veľkej Moravy, pápežský legát, misionár a svätec.

## Pôvod
Pozri článok Cyril a Metod. 

## Život
O mladosti Metoda, známeho len pod jeho mníšskym menom, sa vie málo. Absolvoval štúdiá práva v Konštantínopole. Jeho pôvod a (právnické) schopnosti primali byzantského cisára dať mu približne v rokoch 843856 funkciu správcu (polo-)slovanského kniežatstva niekde severne od Solúna. V tomto prostredí sa pripravoval na svoju budúcu osvietenskú činnosť. Metod sa funkcie vzdal, lebo ho nenapĺňala, a okolo r. 856 sa utiahol do monastiera na maloázijskom vrchu Olymp (v blízkosti dnešného mesta Bursa v Turecku). Tu prijal mníšske meno Metod (gr. Methodios) a neskôr bol zvolený aj za igumena (predstaveného).

V roku 860 možno sprevádzal brata Konštantína do Kozárskeho kaganátu. V roku 863 ho už jednoznačne sprevádzal k veľkomoravskému kniežaťu Rastislavovi. V roku 867 bol vysvätený v Ríme za kňaza, v roku 869 vymenovaný za veľkomoravsko-panónskeho arcibiskupa a pápežského legáta, v rokoch 870 – 73 väznený bavorským klérom, od roku 873 bol aj správca veľkomoravského učilišťa. 

Podrobnosti od roku 860 pozri v článku Cyril a Metod.

## Svätec
Hneď po Metodovej smrti vznikol na Veľkej Morave jeho kult ako svätca. V starom Bulharsku uctievali jeho pamiatku okrem 6. apríla aj na sviatok svätých sedmopočetníkov (17. júla). O pozdvihnutie kultu sv. Metoda v katolíckej cirkvi sa zaslúžil český kráľ Karol IV. v polovici 14. storočia.

## Literárne dielo

## Zdroje
Pozri v článku Cyril a Metod

## Ďalšia literatúra
* "Dňa 11. mája : Svätý Cyril a Metod." In: Andrej Josafát Gregor Truch: *Život svätých : Duchovné čítanie pre slovenských gréckokatolíckych veriacich na každý deň kalendárneho roka.* Preklad a úprava: Michal Čarný. Prešov : Vydavateľstvo Michala Vaška, 2003, s. 251 – 277. ISBN 80-7165-381-0
* "Cyril a Metod, apoštolom rovní : 5. júl, 11. máj, 14. február, 6. apríl." In: Antonín Čížek: *Synaxár : Životy svätých.* Prešov : Spolok biskupa Petra Pavla Gojdiča, 1998, s. 271 – 277. ISBN 80-967341-1-3

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 815
Kategória:Úmrtia v 885
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Patróni Európy
Kategória:Veľkomoravské osobnosti
Kategória:Slovenskí katolícki svätci
Kategória:Českí katolícki svätci
Kategória:Osobnosti zo Solúna
Kategória:Českí pravoslávni svätci
Kategória:Slovenskí pravoslávni svätci
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Byzantskí filozofi
Kategória:Byzantskí spisovatelia
Kategória:Byzantskí teológovia
Kategória:Byzantskí mnísi
Kategória:Byzantskí misionári
Kategória:Byzantskí kánonisti
Kategória:Katolícki svätci majúci sviatok 14. februára
Handlovka

**Handlovka** je rieka na strednom Slovensku, v okrese Prievidza. Je ľavostranným prítokom Nitry, má dĺžku  a zaberá povodie s veľkosťou . Je tokom IV. rádu a priemerná lesnatosť povodia je 40&nbsp;%. Pôvodný názov rieky bol Prievidza (do polovice 19. storočia).

## Priebeh toku
Pramení v pohorí Vtáčnik pod vrchom Biela skala (), v nadmorskej výške približne . Tečie východným smerom a asi po  vteká do Handlovskej kotliny, kde napája Handlovský rybník. Stáča sa na sever, preteká časťou Horný koniec a následne aj mestom Handlová, na území ktorej priberá sprava Mlynský potok a potok Struhár a zľava Račí potok.
[náhľad|vľavo|Handlovka v [Ráztočno|Ráztočne]]

V blízkosti obce Ráztočno priberá Hraničný potok sprava, oblúkom sa stáča na severozápad a vetví sa na dve ramená. V obci priberá Morovniansky potok zľava a výrazne zvlneným korytom preteká obcami Jalovec (priberá pravostranný prítok zo Strednej doliny) a Chrenovec-Brusno (na území obce ústia do Handlovky ľavostranný Jalovský potok a pravostranný Kolárová). Následne priberá pravostranný prítok spod Dolných lánov, preteká obcou Lipník a opäť sprava priberá Lipníček. Ďalej preteká obcou Veľká Čausa, tu priberá zľava prítok zo severozápadného svahu Jelenieho vrchu () a za obcou z pravej strany Čausiansky potok.

Vteká do lesnatej oblasti Necpalskej hory (ktorá oddeľuje Handlovskú kotlinu od vlastnej Hornonitrianskej kotliny), cez ktorú sa prerezáva hlboko zarezaným skalnatým údolím, stáča k juhozápadu a priteká na územie mesta Prievidza. Tečie rovinatým územím dna Hornonitrianskej kotliny, kde priberá niekoľko ľavostranných prítokov, stekajúcich zo svahov pohoria Vtáčnik. Najprv Hradecký potok, potom prítok z Drlákovej doliny s Moštenicu, ďalej Vlčí kanál a najvodnatejšiu Ciglianku, ktorá preteká obcou Koš a na území ktorej (pri železničnej zastávke) sa vlieva v nadmorskej výške cca  do Handlovky. Handlovka ústi do Nitry medzi obcami Koš, Opatovce nad Nitrou a mestom Nováky (časť Laskár).

## Dejiny
11. decembra 1960 došlo k mohutnému zosuvu na južnom okraji Handlovej, ktorý bol v pohybe až do 30. mája 1961. Zosuv známy ako Handlovský zosuv zdvihol koryto Handlovky v kratšom úseku až o 10&nbsp;metrov.

Po výdatných dažďoch došlo 15. augusta 2010 k rozvodneniu rieky, ktorá spôsobila škody v celom svojom povodí. Rieka brala mosty, ploty, podmyla cesty i železničnú trať Prievidza – Horná Štubňa. V Prievidzi dosiahla v daný deň prietok 147 m³/s, čo zodpovedá 1000 ročnej vode.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Handlová
Kategória:Ráztočno
Kategória:Jalovec (okres Prievidza)
Kategória:Chrenovec-Brusno
Kategória:Lipník (okres Prievidza)
Kategória:Veľká Čausa
Kategória:Prievidza
Kategória:Koš (obec na Slovensku)
Kategória:Opatovce nad Nitrou
Nitra (rozlišovacia stránka)

**Nitra** môže byť:
* mesto na Slovensku, pozri Nitra
* rieka na Slovensku, pozri Nitra (rieka)
* okres na Slovensku, pozri Nitra (okres)
* Nitriansky kraj:
**súčasný, pozri Nitriansky kraj
**v rokoch 1949 - 1960, pozri Nitriansky kraj (1949 – 1960)
* Nitriansky samosprávny kraj 
* v histórii:
**Malé Nitriansko (t.j. koncept J. Steinhübela)
**Nitrianske kniežatstvo
**Nitrianska župa
**osmanský sandžak , pozri Nitra (sandžak)
* starší názov modrej muštovej odrody viniča, pozri Nitria (odroda viniča)
* planétka, pozri (9543) Nitra
* slovenský časopis, pozri Nitra (časopis)
* slovenský almanach, pozri Nitra (almanach)
* priezvisko, pozri Nitra (priezvisko)
** Maximilián Nitra (19222008), slovenský dramaturg a scenárista

## Referencie


## Pozri aj
* Nitra nad Ipľom, obec na Slovensku v okrese Lučenec
* Horná Nitra
Zoznam divadiel na Slovensku

Toto je **zoznam** divadiel na území Slovenska. Divadlom sa v tomto prípade chápe samostatná organizácia zastrešujúca divadelnú prevádzku, niekde budova.

## Štátne divadlá na Slovensku
* Slovenské národné divadlo v Bratislave
* Divadlo Nová scéna v Bratislave
* Štátna opera v Banskej Bystrici
* Národné divadlo Košice v Košiciach

## Neštátne divadlá na Slovensku
### Samosprávne divadlá
Ich zriaďovateľom je vyšší územný celok alebo obec.

**Bratislava:**
* Mestské divadlo Pavla Országha Hviezdoslava 
* Divadlo Astorka Korzo ’90 
* Bratislavské bábkové divadlo 
* Divadlo Ludus 
* Divadlo Aréna 

**Západné Slovensko:**
* Divadlo Jána Palárika v Trnave
* Divadlo Andreja Bagara v Nitre
* Staré divadlo Karola Spišáka v Nitre
* Jókaiho divadlo v Komárne

**Stredné Slovensko:**
* Mestské divadlo Žilina
* Bábkové divadlo Žilina
* Slovenské komorné divadlo v Martine
* Bábkové divadlo na rázcestí v Banskej Bystrici
* Štúdio tanca v Banskej Bystrici
* Divadlo Jozefa Gregora Tajovského vo Zvolene
* 

**Východné Slovensko:**
* Spišské divadlo v Spišskej Novej Vsi
* Divadlo Actores v Rožňave
* Divadlo Jonáša Záborského v Prešove
* Divadlo Alexandra Duchnoviča v Prešove
* Bábkové divadlo Košice
* Divadlo Thália v Košiciach
* Divadlo Romathan v Košiciach
* Divadlo actor Košice 
* Teatro PárnoKalo Slovakia 
* Divadlo na Peróne Košice

### Študentské divadlá
Ich zriaďovateľom je univerzita alebo verejná vysoká škola.
* Divadlo Lab v Bratislave
* Divadlo Akadémie umení v Banskej Bystrici
* Divadlo VYDI pri UKF v Nitre

### Súkromné divadlá
Ich zriaďovateľmi sú právnické osoby.

**Bratislava:**
* Radošinské naivné divadlo
* Štúdio L+S
* Divadlo West
* Divadlo GUnaGU
* Divadlo Arteatro
* Divadlo Stoka
* Divadlo SkRAT
* Združenie pre súčasnú operu
* Tanečné divadlo Bralen
* Divadlo a.ha.
* Teatro Wüstenrot (Teatro GEDUR)
* Divadlo bez domova
* Divadlo HAAF
* Divadlo Ticho a spol.
* Divadlo Žužu

**Západné Slovensko:**
* Záhorácke divadlo v Senici
* Divadlo Piki v Pezinku
* Teátro Neline v Budmericiach
* Divadlo Disk v Trnave
* Teatro Tatro v Nitre
* Nové divadlo v Nitre
* Teatro Moliére v Nitre
* Divadlo Pôtoň v Bátovciach

**Stredné Slovensko:**
*Divadlo dNO v Námestove
* Divadlo Concordia v Banskej Štiavnici
* Phenomenontheatre v Žiline
* Tradičné bábkové divadlo Antona Anderleho v Banskej Bystrici
* Divadlo z Pasáže v Banskej Bystrici
* Divadlo bez opony v Banskej Bystrici
* Divadlo pod balkónom v Banskej Bystrici
* Divadlo Clipperton v Banskej Bystrici
* Divadlo Maska vo Zvolene

**Východné Slovensko:**
* Divadlo Poprad v Poprade
* Divadlo Commedia v Poprade
* Divadlo Kontra v Spišskej Novej Vsi
* Prešovské národné divadlo v Prešove
* Babadlo v Prešove
* Portál - komorné divadlo bez opony v Prešove
* Staromestské divadlo v Košiciach
* Divadlo Maškrta v Košiciach
* Divadlo v kufri v Košiciach
* Erby Divadlo v Košiciach

**Divadlá bez stálej scény:**
* Animare Silva, kočovné marionetové divadlo


Divadlá
Divadlá
Hornonitrianske múzeum

**Hornonitrianske [[múzeum]]** v Prievidzi vzniklo v roku 1985 ako jedno z najmladších múzeí na Slovensku. 

V expozícii múzea je množstvo pamiatok z histórie hornonitrianskeho regiónu. K unikátom hornonitrianskeho múzejného fondu patrí napríklad paleolitická štiepaná industria, strieborný poklad z rímskeho hrobu, románsky meč z 11. storočia, zbierka zlatých mincí, cechové pamiatky, doklady tradičného odievania, súbor malieb na skle, strieborné šperky z regiónu. Európsky význam má rozsiahla zbierka bezstavovcov a jedinečné paleontologické nálezy treťohornej flóry a fauny. Súčasťou múzea je aj pracovisko v kaštieli v Diviackej Novej Vsi.

## Externé odkazy
* muzeum.sk – Hornonitrianske múzeum

Kategória:Múzeá na Slovensku
Kategória:Prievidza
Kategória:Organizácie založené v 1985
Kategória:Múzeá v Trenčianskom kraji
Animecrew

náhľad|Sídlo na Mánesovom námestí 6 v Bratislave

**Animecrew** je občianske združenie zaoberajúce sa rozširovaním japonskej kultúry, predovšetkým manga a anime na Slovensku.

## Ciele združenia
* Osvetová, publikačná, informačná, vzdelávacia a poradenská činnosť v oblastiach japonskej kultúry a japonského animovaného filmu, kultúrnej, rasovej, politickej a záujmovej znášanlivosti
* Podpora rozvoja japonského animovaného filmu na Slovensku
* Šírenie myšlienok kultúrnej, rasovej, politickej a záujmovej znášanlivosti a tolerancie
* Spolupráca s mládežou na rôznych úrovniach v spomínaných oblastiach
* Podpora voľnočasových aktivít mládeže 

## Vedenie OZ Animecrew
* **Aktuálne:**
** **Predseda:** Róbert Žittňan
** **Podpredseda:** Tomáš Szorád 
** **Členovia predsedníctva:** Róbert Žittňan, Tomáš Szorád, Lukáš Braun
** **Revízna komisia:** Roman Czífery
* **Bývalé:**
** 21.2. 2004 - 19.10. 2004
*** **Predseda:** Michal Nejeschleba
*** **Podpredseda:** Dávid Belán 
*** **Členovia predsedníctva:** Michal Nejeschleba, Dávid Belán, Roman Mališka, Peter Neoral, Izabela Rebrová, Štefan Wimmer, Stanislav Strapko
*** **Revízna komisia:** Tomáš Szorád
** 20.10. 2004 - 21.11. 2006
*** **Predseda:** Michal Nejeschleba
*** **Podpredseda:** Dávid Belán 
*** **Členovia predsedníctva:** Michal Nejeschleba, Dávid Belán, Róbert Žittňan, Andrej Paholík, Izabela Rebrová, Štefan Wimmer, Michal Kekenák
*** **Revízna komisia:** Tomáš Szorád
** 21.11. 2006 - 03.04. 2007
*** **Predseda:** Michal Nejeschleba
*** **Podpredseda:** Dávid Belán 
*** **Členovia predsedníctva:** Michal Nejeschleba, Dávid Belán, Róbert Žittňan, Andrej Paholík, Izabela Rebrová, Štefan Wimmer, Michal Kekenák
*** **Revízna komisia:** Tomáš Szorád

## História OZtka
OZ Animecrew bolo zaregistrované ako občianske združenie 8. decembra 2003 prípravným výborom, ktorý tvorili:
*Roman Czífery
*Michal Nejeschleba
*Katarína Vicénová  

V tomto období pôsobil Roman Czífery ako dočasný predseda občianskeho združenia a pripravoval spolu s Michalom Nejeschlebom (autor stanov OZtka) a Katarínou Vicénovou živnú pôdu pre prvé regulárne (zvolené Radou združenia) vedenie OZtka.
Vedenie OZtka (Správna rada) bola zvolená dňa 21. februára 2004 v tomto zložení : 
*Michal Nejeschleba 
*Dávid Belán 
*Roman Mališka 
*Peter Neoral
*Izabela Rebrová 
*Štefan Wimmer 
*Stanislav Strapko

### Zorganizované premietania / akcie
* Premietanie 24. júla 2004 v SÚZA
* Comics Salón 2004, 23. september 2004
* Comics Salón 2005, 14.-15. október 2005
* Comics Salón 2006, 15.-17. september 2006
* Comics Salón 2007 & Istrocon 2007, 14.-16. september 2007
* AnimeSHOW 2008 -23. február 2008

## Externé odkazy
* 
* oficiálna stránka OZ Animecrew
* oficiálna stránka Comics Salónu organizovaného OZ Animecrew

Kategória:Občianske združenia na Slovensku
Kategória:Anime
Kategória:Manga
Index telesnej hmotnosti

**Index telesnej hmotnosti** (angl. *body mass index* – *BMI*) patrí medzi najviac používané metódy merania obezity. Počíta sa ako hmotnosť v kilogramoch delená druhou mocninou výšky v metroch. Vo všeobecnosti sa dá považovať len za štatistický nástroj pre porovnávanie v populácii. U konkrétneho jedinca ignoruje veľké množstvo dôležitých faktorov (napr. stavbu tela, množstvo svalstva a pod). Vzorec pre výpočet:

:\mathrm{BMI} = \frac{m}{h^2},
kde
* *m* – telesná hmotnosť v kilogramoch
* *h* – telesná výška v metroch

## Výsledky BMI
Pre európsku populáciu platia tieto kritériá:
* **do 18,5**: podvýživa. Čím je číslo menšie, tým viac sa približujete k podvýžive. Týka sa predovšetkým trpiacich anorexiou či bulímiou. Telo nie je dostatočne vyživované, chýbajú mu základné stopové prvky, čo sa prejavuje častými ochoreniami a celkovým oslabením organizmu. 
* **18,5 – 25**: ideálna a zdravá váha. Človek s týmto BMI by si mal svoju váhu udržať vyváženou stravou a dostatkom pohybu. Zdravotné komplikácie spojené s hmotnosťou sú v tejto skupine najmenej časté.
* **25 – 30**: mierna nadváha. Riziko vysokého tlaku či srdcových ťažkostí sa tu mierne zvyšuje. Poväčšine ide o nesprávne stravovacie návyky, napríklad nadmerné konzumovanie večer a v noci, alebo nevyvážený podiel tukov a iných zložiek potravy. Takisto je tu častý nedostatok pohybu či sedavé zamestnanie. 
* **30 – 40**: obezita. V tomto prípade ide o pomerne vážne zdravotné riziko. 
* **40 a viac**: ťažká obezita. V tomto štádiu je potrebná radikálna zmena stravovacieho režimu a návykov.

Hranice hodnôt BMI sa líšia pre rôzne rasy. Napr. Ázijci používajú o niečo nižšie hranice, za obéznych sa tam považujú už ľudia s BMI nad 27,5, ako ideálni sa ustanovujú BMI v rozmedzí 18,5 – 23.

## Externé odkazy
* Výpočet BMI
* BMI Kalkulátor - s orientačnou kategorizáciou
* Výpočet BMI
* Výpočet BMI - slovenský jazyk
* Základné stupne obezity podľa BMI 

Kategória:Zdravie
Usenet

**Usenet** (User's Network) - sústava vzájomne prepojených uzlov, ktoré si medzi sebou predávali sieťové news. Vznikla spolu so vznikom internetu. Časom sa z nej stala virtuálna sieť, resp. služba poskytovaná v rámci iných sietí.

## Externé odkazy

* Google Skupiny - archív Usenetových diskusných skupín
* Usenet 

Kategória:Internet
Občan

**Občan** (od *obec*, čo je zo staroslov. *obъštъ* – spoločný) je príslušník štátu alebo obce. Právnu a politickú podstatu občianstva určuje štát svojimi zákonmi. Okrem občanov môžu v štáte žiť aj „neobčania“ (občania iného štátu, utečenci, ľudia bez štátnej príslušnosti a v minulosti aj otroci). Občan disponuje zákonom vymedzenými právami a povinnosťami voči príslušnému štátu alebo obci.

## História
Koncept občianstva po oslobodení jednotlivca od jeho podriadenosti celku a uznaní jeho základných ľudských práv a slobôd (18. storočie). Na základe tejto ľudskej emancipácie sa v priebehu 19. storočia završuje aj politická emancipácia človeka ako člena občianskej spoločnosti. Človek sa stáva základom štátu, ktorý ho uznáva ako svoj predpoklad aj právne, a to garantovaním jeho základným práv a slobôd.

## Referencie

## Pozri aj
* občianske právo
* občianska spoločnosť (moderný význam)
Asklépios

thumb|Asklepios
**Asklépios** (iné slovenské názvy: **Asklepios, Eskulap, Aeskulap, Eskulapius, Esculapius**; po grécky *Asklépios*, po latinsky *Aesculapius*) bol syn boha Apolóna a jeho milenky Korónidy, slávny lekár a neskôr boh lekárstva. Jeho uctievanie prevzali Rimania od Grékov. Podľa starovekých mýtov žil v podzemí a jeho stálym sprievodcom bol had. Tento had, ako symbol medicíny sa zachoval až do dnešných čias.

## Zaujímavosti
Podľa knihy *[[Anjel|Angelologie]] dejín, synchronicita a periodicita v dejinách* od Emila Páleša je Asklepios stotožňovaný s anjelom Rafaelom – Hermom – Merkúrom.

## Pozri aj
* Hippokrates
* Rafael (anjel)
* Aeskulapova palica

## Iné projekty

## Literatúra
* 
* Vojtech Zamarovský, *Bohové a hrdinové antických bájí*
* Graves, Robert, *Řecké mýty*, 2004, ISBN 80-7309-153-4
* Houtzager, Guus, *Encyklopedie řecké mytologie*, ISBN 80-7234-287-8
* Löwe, Gerhard, Stoll, Heinrich Alexander, *ABC Antiky*
* Fink, Gerhard, *Kdo je kdo v antické mytologii*, 2004, ISBN 80-7218-992-1
* Neškudla, Bořek, *Encyklopedie řeckých bohů a mýtů*, 2003, ISBN 80-7277-125-6
* Angelologie dějin, synchronicita a periodicita v dějinách, Emil Páleš, 2. rozšířené vydání v češtině, nadace Sophia, Bratislava 2004, 1. díl

Kategória:Grécki bohovia
Kategória:Osobnosti na gréckych bankovkách
Severský štát

[náhľad|Severské štáty na mape [Európa|Európy]]
thumb|Vlajky severských štátov

**Severské štáty** alebo **nordické štáty** sú štáty ležiace na severe Európy. Zvyčajne sa medzi nich počítajú Dánsko, Fínsko, Island, Nórsko a Švédsko. Ďalej sa k nim zaraďujú územia Ålandy (Fínsko), Faerské ostrovy (Dánsko) a Grónsko (Dánsko).

Severské štáty majú veľa spoločných znakov, medzi ktoré patria rozvinutá ekonomika, podobné sociálne systémy a okrem ďalších aj podobné vlajky s krížom, tzv. dannebrog.

Niekedy sa im tiež nesprávne hovorí *škandinávske štáty*. Zo zemepisného hľadiska na Škandinávskom polostrove leží iba Nórsko a Švédsko. Island je ostrov, Dánsko leží na Jutskom polostrove a mnohých ostrovoch a Fínsko leží na Škandinávskom polostrove iba čiastočne. Pre Nórsko, Švédsko a Dánsko sa na základe toho niekedy používa označenie Škandinávia.

## Pozri aj
* Pobaltský štát

## Iné projekty

Kategória:Európa
Fínsky záliv

thumb|Družicový pohľad na Fínsky záliv
**Fínsky záliv** je rameno Baltského mora, ktoré sa nachádza medzi fínskym južným pobrežím a estónskym severným pobrežím a siaha až k Petrohradu v Rusku, kde ústi rieka Neva. Na jeho brehu sa nachádzajú aj hlavné mestá Helsinki (to patrí Fínsku) a Tallinn, ktoré patrí Estónsku. Fínsky záliv využívajú Fíni a Estónci aj na vzájomnú prepravu medzi hlavnými mestami.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Zálivy Atlantického oceánu
Kategória:Zálivy v Baltskom mori
Kategória:Geografia Fínska
Kategória:Geografia Estónska
Kategória:Geografia Ruska
Botnický záliv

thumb|Botnický záliv
**Botnický záliv** (, ) je najsevernejšie rameno Baltského mora. Nachádza sa medzi fínskym západným pobrežím a švédskym východným pobrežím. Na juhu zálivu ležia Ålandy, medzi Ålandskym morom a Archipelagoským morom. Tento záliv je zaujímavý tým, že slanosť vody smerom na sever výrazne klesá. Kým na juhu je voda slaná od Baltského mora, úplne na severe už soľ vo vode skoro vôbec necítiť a je možné tam nájsť aj mnoho sladkovodných rýb.

## Základné parametre
Botnický záliv je najväčší záliv Baltského mora. Je zhruba  dlhý a 80 široký a celkovo zaberá plochu asi . Najväčšia hĺbka je 295&nbsp;metrov. 

Medzi najväčšie prístavy na Botnickom zálive patria Gävle, Söderhamm, Örnsköldsvik, Umeå, Tornio, Kemi, Oulu, Kokkola, Vaasa, Pori a Mariehamn.

Prítoky zálivu tvoria Torneälven, Kemijoki, Oulujoki, Lapuanjoki, Kokemäenjoki a ďalšie rieky.

V zálice sa nachádza niekoľko ostrovov a súostrovií, napríklad Ålandy, Vallgrund a Hailuoto. Mnoho ostrovov a ostrovčekov sa nachádza pri členitom pobreží Fínska a Švédska, najmä pri hrdle zálivu na juhozápade Fínska.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Zálivy v Baltskom mori
Kategória:Geografia Fínska
Kategória:Geografia Švédska
Kategória:Zálivy Atlantického oceánu
Bystrík Režucha

**Bystrík Režucha** (* 14. január 1935, Bratislava – †  16. august 2012, tamže) bol slovenský dirigent, vysokoškolský pedagóg, čestný dirigent Slovenskej filharmónie a čestný predseda Klubu Bystríkov.

## Životopis
Vyštudoval dirigovanie na Vysokej škole múzických umení v Bratislave u prof. Ľudovíta Rajtera a následne na Hochschule für Musik v Lipsku. Pôsobil najprv ako druhý dirigent Symfonického orchestra Československého rozhlasu v Bratislave, neskôr dlhé roky ako šéfdirigent Štátnej filharmónie Košice, ktorú pomáhal založiť.

V rokoch 19841989 bol šéfdirigentom Slovenskej filharmónie.

Ako pedagóg pôsobil na Vysokej škole múzických umení v Bratislave a ako profesor hosťoval tiež na Michiganskej Univerzite a na Univerzite štátu Massachusetts v USA. Za svoje celoživotný prínos k rozvoju hudby na Slovensku získal pri príležitosti 50. výročia vzniku Slovenskej filharmónie ocenenie čestný dirigent.

Absolvoval množstvo koncertných turné a dirigoval symfonické telesá nielen v Európe, USA, a tiež v Mexiku, na Kube, vo Venezuele, Japonsku, Kórejskej republike, či Singapure. Počas svojho pôsobenia v Symfonickom orchestri Československého rozhlasu a v Slovenskej filharmónii nahral tiež veľa platní a CD nahrávok.

## Referencie

## Externé odkazy
* Hudobné centrum
* sme.sk

Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí dirigenti
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Šéfdirigenti Slovenskej filharmónie
Alexander Bugan

akad. maliar **Alexander Bugan** (* 15. december 1952, Košice) je slovenský maliar, grafik a ilustrátor.

## Životopis
V rokoch 1971 – 1977 študoval grafiku na Vysokej škole výtvarných umení v Bratislave u prof. Albína Brunovského.

V rokoch 1978 – 2006 pôsobil na Škole úžitkového výtvarníctva v Košiciach.

Venuje sa expresívnej figuratívnej maľbe (olej, kombinovaná technika) a grafike. Jeho obrazy vyjadrujú „filozofujúce témy s fantazijnými prvkami v rozpätí od expresie umenia modernej doby a k novej maľbe hlboko existenciálnych pocitov i bolestného vedomia osudu traumatizovaného človeka postmodernej doby.“ Taktiež sa venuje tiež sakrálnej a biblickej tematike.

Je autorom niekoľkých obalov platní a CD diskov. Svojimi ilustráciami skrášlil niekoľko knižných titulov slovenských vydavateľstiev.

Posledná súhrnná výstava diel Alexandra Bugana s názvom *„Ab Uno“* sa konala v júni 2014 vo Východoslovenskej galérii v Košiciach.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Výstava „Návrat“ vo Východoslovenskej galérii v Košiciach v roku 2002
* Výstava „Officium“ vo Východoslovenskej galérii v Košiciach v roku 2007

Kategória:Slovenskí maliari
Kategória:Slovenskí grafici
Kategória:Slovenskí ilustrátori
Kategória:Študenti Albína Brunovského
Kategória:Absolventi Vysokej školy výtvarných umení v Bratislave
Kategória:Osobnosti z Košíc
Barbora Celjská

**Barbora Celjská** (alebo **z Celje**) alebo **Barbara Celjská** (* medzi 1390 – 1395, Celje, Slovinsko – † 11. júl 1451, Mělník) bola cisárovná, uhorská a česká kráľovná ako manželka Žigmunda Luxemburského.

## Životopis
Narodila sa ako najmladšie dieťa celjského grófa Hermanna II. a Anny zo Schaunbergu.

Mladučká Barbora z Celje sa v roku 1408 stala druhou (štvrtou) manželkou uhorského kráľa Žigmunda Luxemburského. Svadba sa konala koncom roka 1405 (niekde sa uvádza až začiatkom roka 1408).

Ako jeho manželka a kráľovná Uhorska (korunovaná už v roku 1408) sa neskôr stala cisárovnou rímskonemeckej ríše (1410, korunovácia 1433 bez účasti Barbary), rímskonemeckou kráľovnou (8. novembra 1414) a českou kráľovnou (korunovácia 11. februára 1437).

Už v roku 1409 porodila prvú dcéru Alžbetu, ktorá sa neskôr vydala za rakúskeho arcivojvodu Albrechta Habsburského (neskôr cisár Albrecht II.).

## Literatúra
*  (2. dopl. vyd. 2017. ISBN 978-80-85501-68-1.)

## Externé odkazy
* Barbara von Cilli (de)

Kategória:Narodenia v 14. storočí
Kategória:Úmrtia 11. júla
Kategória:Úmrtia v 1451
Kategória:Osobnosti z Celje
Kategória:Cisárske manželky
Kategória:Kráľovské manželky Česka
Kategória:Kráľovské manželky Uhorska
Kategória:Luxemburgovci
Kategória:Celjskovci
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Pochovaní v katedrále svätého Víta v Prahe
Bystrík (spevák)

**Bystrík** (vlastným menom **Bystrík Červený**; * 25. jún 1982, Trnava) je slovenský spevák, víťaz súťaže *[[Coca-Cola Popstar (Slovensko)|Coca-Cola Popstar]]* 2005, ktorú vyhral spomedzi 244 prihlásených skupín a interpretov. 

Spevák Bystrík ako víťaz v súťaži *[[Coca-Cola Popstar (Slovensko)|Coca-Cola PopStar]]* (16. júna 2005) získal možnosť nahrať debutový album. Po dvoch týždňoch od finále Bystrík začal nahrávať v nahrávacom štúdiu Babylon vo Váhovciach pod vedením producentov Juraja Kupca, Oskara Rózsu a Jozefa Šeba. Album vyšiel v druhej polovici septembra 2005 pod názvom *[[Mám, čo som chcel]].* Autorom skladieb je sám Bystrík. K nahrávaniu hudby producenti prizvali muzikantov: Juraja Kupca (gitara), Martina Wittgrubera (klávesy), Oskara Rózsu (basgitara), Stanka Kociova (bicie), Ivana Zadrabaja (basgitara), Bruna Oravca (Hammond organ) a Igora Ajdžiho Saba (perkusie). Bystrík okrem hry na gitaru ovláda aj hru na ústnu harmoniku. 

Druhý album, *[[Len ty a ja]]*, vydal Bystrík v roku 2007. Producentom tohoto albumu bol Marek Rakovický zo slovenskej popovej skupiny Lavagance. V roku 2010 Bystrík vydal svoj tretí album s názvom *[[Bublifuk (album)|Bublifuk]]*. Na tomto projekte sa podieľalo viacero producentov: Marián Kachút, Tomáš Zubák, či Peter Graus. S hudobnými aranžmánmi na albume prispeli Slavomír Solovic a Pavol Hubinák. Texty, okrem Bystríka napísal Vlado Krausz, Andy Ďurica a Jozef Husovský. Obal albumu výtvarne navrhli Marcel Jedlička a Jozef Koháry. Na tomto albume je skladba Slnko nespáli, s ktorou Bystrík súťažil v roku 2010 na národnom kole Eurovízie. 

## Diskografia
* 2005 – *[[Mám, čo som chcel]]* – Street production, CD
* 2007 – *[[Len ty a ja]]* – Street production, CD
* 2010 – *[[Bublifuk (album)|Bublifuk]]* – Street production, CD
;s kapelou Bystrík banda
* 2019 – *[[Na Kráľovej holi (Bystrík)|Na Kráľovej holi]]* – Street production, CD
* 2022 – *[[Tancuj vykrúcaj (Bystrík)|Tancuj vykrúcaj]]* – Street production, CD

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka - www.bystrik.com 
* Oficiálne stránky na Facebook-u
* Víťazom Coca-Cola Popstar je Bystrík
* Bystrík Červený: Nevymenil by som naše mesto za nič na svete ..., Novinky z radnice, život a kultúra Trnavy

## Referencie

Kategória:Bystrík (spevák)
Kategória:Slovenskí popoví speváci
Kategória:Coca-Cola Popstar (Slovensko)
Kategória:Osobnosti z Trnavy