Islamská náboženská polícia

**Islamská náboženská polícia** (niekedy známa aj ako **morálna polícia** alebo **polícia šaría**) sú oficiálne islamské policajné útvary mravnostnej polície, ktoré presadzujú dodržiavanie náboženských predpisov a verejnej morálky v mene národných alebo regionálnych orgánov na základe ich výkladu šaríe. Moderné islamské náboženské policajné útvary boli prvýkrát zriadené koncom 70. rokov 20. storočia v období iránskej revolúcie a islamskej obrody, ktorú revolúcia priniesla. Predtým sa správa verejnej morálky vo väčšine islamských krajín považovala za sociálno-náboženskú záležitosť a presadzovala sa uplatňovaním občianskych zákonov alebo neformálnejšími prostriedkami.

Právomoci a povinnosti islamskej náboženskej polície sa v jednotlivých krajinách líšia, ale na rozdiel od presadzovania zákonov proti trestným činom, ako sú lúpeže a vraždy, bežnými policajnými zložkami sa islamská náboženská polícia viac zameriava na také otázky, ako je zabránenie konzumácii alkoholu, interakcia mužov a žien, púšťaniu hudby a verejnému prejavovaniu náklonnosti, západným praktikám, ako sú valentínske alebo vianočné darčeky, dohliadanie na to, aby ženy (ale niekedy aj muži) dodržiavali islamské pravidlá obliekania a aby moslimovia nevynechávali účasť na modlitbe salát. Niekedy sú vykresľovaní ako parapolicajné zložky, ktoré väčšinou udeľujú pokuty a varovania, ale vo väčšine krajín majú podobné právomoci ako príslušníci polície, vrátane právomoci zadržania osoby.

Táto prax sa vo všeobecnosti odôvodňuje odkazom na doktrínu hisba, ktorá je ukotvená v Koráne. Vzťahuje sa na povinnosť moslimov podporovať morálnu správnosť a zasiahnuť, keď iný moslim koná nesprávne.

Organizácie islamskej náboženskej polície boli kontroverzné na miestnej aj medzinárodnej úrovni. Hoci tieto inštitúcie majú zvyčajne podporu konzervatívnych prúdov verejnej mienky, ich činnosť sa často nepáči iným skupinám obyvateľstva, najmä liberálom, mestským ženám a mladším ľuďom. Reformy uskutočnené saudskými vládcami v roku 2016 výrazne obmedzili právomoci saudskej náboženskej polície. Bývalý iránsky prezident Hasan Rúhání kritizoval iránsku náboženskú políciu, ale podľa iránskej ústavy nad ňou prezident nemá kontrolu. V nigérijskom štáte Kano mala náboženská polícia sporné vzťahy s civilnými policajnými zložkami. Niektoré incidenty, pri ktorých bola náboženská polícia všeobecne vnímaná ako prekračujúca svoje právomoci, sa stretli so širokým odsúdením verejnosti.

[alt=Mahsá Amíníová na plagáte demonštrantov|náhľad|[Mahsá Amíníová na plagáte demonštrantov]]

## Známe incidenty

* Pravdepodobne najvážnejším incidentom v Saudskej Arábii bol požiar dievčenskej školy v Mekke v roku 2002. Zahynulo pri ňom pätnásť dievčat a päťdesiat bolo zranených. Mravnostná polícia nedovolila žiačkam opustiť budovy vzhľadom na to, že neboli patrične odeté. Hasičov, ktorí prišli na pomoc, islamská mravnostná polícia tiež zbila. Nasledovala rozsiahla verejná kritika na medzinárodnej úrovni aj v rámci samotnej Saudskej Arábie.
* Dňa 16. septembra 2022 usmerňovacia hliadka zatkla Mahsu Amíníovú, dvadsaťdvaročnú Iránku, ktorá podľa nich utrpela zlyhanie srdca a o dva dni neskôr zomrela v kóme. Modriny na jej nohách a tvári mnohým naznačovali, že bola zbitá, napriek tomu, že polícia to poprela. Viacerí zdravotnícki pracovníci a zadržaní, ktorí boli svedkami jej zatknutia, tvrdia, že ju príslušníci mravnostnej polície pred príchodom na stanicu mučili v zadnej časti dodávky. Jej zatknutie a smrť podnietili vlnu protestov v Iráne.

## Referencie

## Pozri aj
* Mahsá Amíníová

## Zdroj

Kategória:Islamizmus
Kategória:Prohibícia