Gemersko-malohontská župa (Česko-Slovensko)

**Gemersko-malohontská župa** (iné pomenovania: Gemer, Gemermalohontská župa) bola jedna zo žúp, provizórnych jednotiek územnej správy na Slovensku v rámci prvorepublikového Česko-Slovenska. Bola vytvorená pri vzniku Česko-Slovenska pripojením väčšiny územia pôvodnej uhorskej Gemersko-malohontskej župy. Župa existovala v rokoch 1918 – 1922 a mala rozlohu 3.961 km². Správnym centrom župy zostalo naďalej mesto Rimavská Sobota. Najnižším bodom bol sútok riek Slaná a Rimava. Najvyššie položeným bodom bol vrchol Kráľovej hole.

## Historický vývoj
Po vyhlásení Martinskej deklarácie 30. októbra 1918 a pripojení územia Slovenska k Česko-Slovensku prebralo územie Slovenska župný a municipálny systém pochádzajúci z obdobia Rakúsko-Uhorska. Zaisťoval to zákon č.11/1918 Zb. z. a n. vydaný Národným výborom československým v Prahe, ktorý mal zabezpečiť kontinuitu a nerušený prechod správy do nového štátneho úradu. Jedným z provizórnych administratívnych celkov na území Slovevnska bola prvorepubliková Gemersko-malohontská župa, ktorá vznikla pripojením väčšej severnej časti pôvodnej uhorskej Gemersko-malohontskej župy k Česko-Slovensku.

Počas ďalšieho obdobia bola správa župy výrazne centralizovaná. Prijatie zákona č. 64/1918 Zb. z. a n. rozpustilo mestské a obecné výbory a ich právomoci prenieslo na komisie, ktoré mali byť ustanovené zmocnencom vlády a zároveň zriadilo Ministerstvo s plnou mocou pre správu Slovenska. Tento zákon však nerozpustil župné výbory (municipálne zbory) a administratívne výbory, ktoré boli rozpustené až nepublikovaným nariadením ministra s plnou mocou pre správu Slovenska č. 555/1919, ktoré predovšetkým posilnilo právomoci župana.

Na čele župy stál župan, ktorý priamo zodpovedal ministrovi s plnou mocou pre správu Slovenska. Ten župana mohol menovať aj odvolať a do jeho rúk župan skladal prísahu. Štátni, samosprávni úradníci, zamestnanci a cirkevní hodnostári boli povinní zložiť sľub vernosti ČSR. Úradným jazykom sa stal slovenský jazyk.

Do čela slúžnovských okresov postavil  minister s plnou mocou pre správu Slovenska štátnych úradníkov, ktorí spočiatku používali názov okresný komisár, neskôr sa znova vrátili k pôvodnému názvu slúžny. Pôsobnosť slúžneho bola široká a zasahovala do všetkých správnych oblastí.

Prvý županom gemersko-malohontskej župy bol menovaný Samo Daxner. V prechodnom období sa dočasným správnym sídlom župy stal Tisovec, kde sídlil vtedajší župan. Po vystriedaní na poste župana Jankom Jesenským bolo sídlo župy prenesené opäť do Rimavskej Soboty.

## Župan

* Samo Daxner (29. decembra 1918 / 31.decembra 1918 – 11. mája 1919)
* Janko Jesenský (máj 1919)

## Spoločenský život
Úradným periodikom župy bol časopis Gemer-Malohont.

## Zánik župy
Gemersko-malohontská župa zanikla v celom svojom rozsahu dňa 1. janára 1923. Od tohto dátumu začal na Slovensku platiť nový územnosprávny systém, ktorý v praxi nahradil doterajšiu územnú správu na Slovensku, na župnej aj okresnej úrovni, a rozdelil územie Gemersko-malohontskej župy medzi novovzniknutú ''Pohronskú/Zvolenskú'' župu a Podtatranskú župu.

## Geografia
Gemersko-malohontská župa sa nachádzala na strednom Slovensku. V roku 1920 na západe hraničila s Novohradskou a Zvolenskou župou, na severe s Liptovskou župou, na severovýchode so Spišskou župou a na východe s Abovsko-turnianskou župou. Južná hranica župy bola zároveň štátnou hranicou s Maďarskom.

## Administratívne členenie
V roku 1919 sa Gemersko-malohontská župa členila na sedem slúžovských okresov a tri mestá so zriadeným magistrátom: 

* Jesenské (dobový názov *Feledince*, *Feled*),
* *Slúžnovský okres horehronský* (správne sídlo Pohorelá), 
* Ratková,
* Revúca, 
* *Slúžnovský okres rimavskosobotský* (správne sídlo Hnúšťa),
* Rožňava, 
* Tornaľa,
* mesto Jelšava,
* mesto Rimavská Sobota,
* mesto Rožňava.

### Zmeny v členení
Nariadením vlády republiky Československej 275/1922 Zb., vyhláseným 21. septembra 1922, zanikol štatút municipálneho mesta Jelšave, Rimavskej Sobote a Rožňave. Mestá boli vyhlásené za veľké obce a pripojené k rovnomenným okresom. Zároveň v rimavskosobotskom okrese bolo prenesené sídlo  z Hnúšte do Rimavskej Soboty. V ten istý deň *nariadením vlády republiky Československej č. 281/1922 Zb.* mala zaniknúť pôsobnosť slúžnovských okresov Ratková a Pohorelá. Obce z okresu Ratková mali byť prerozdelené medzi okresy Hnúšťa (so sídlom v Rimavskej Sobote) a Revúca. Obce z okresu Pohorelá mali byť pripojené k Zvolenskej župe a začlenené do slúžnovského okresu Brezno, až na obec Vernár, ktorá bola pripojená k okresu Spišská Sobota v Spišskej župe. K okresu Gelnica, tiež na Spiši, mala byť zároveň pripojená obec Uhorná z okresu Rožnava.

## Referencie

## Pozri aj
* Gemersko-malohontská župa (Uhorsko)

Kategória:Župy v Česko-Slovensku
Kategória:Dejiny Česko-Slovenska
Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Gemer