Biele hory

**Biele hory** sú geomorfologickou časťou Pezinských Karpát, podcelku Malých Karpát. Leží v severnej polovici podcelku, v páse od Kuchyne po Smolenice.

## Polohopis
**[[Geomorfologické členenie Slovenska|Hierarchia]]**
*[[Alpsko-himalájska sústava]]* → *[[Karpaty]]* → *[[Západné Karpaty]]* → *[[Vnútorné Západné Karpaty]]* → *[[Fatransko-tatranská oblasť]]* → *[[Malé Karpaty]]* → *[[Pezinské Karpaty]]* → ***Biele hory***
***

Hornatina sa nachádza v strednej časti Malých Karpát a zaberá pás územia naprieč podcelkom Pezinské Karpaty. Tvorí výrazne hornaté územie, ktoré siaha od Kuchyne na západe, po Smolenice a Trstín na východnom okraji. V Bielych horách leží väčšina najvyšších vrchov pohoria. Severozápadne územie vymedzuje Bukovská brázda, geomorfologická časť Pezinských Karpát, severovýchodne nadväzuje podcelok Brezovské Karpaty a Podmalokarpatská pahorkatina, časť Podunajskej pahorkatiny. Pezinské Karpaty pokračujú východným a južným smerom časťami Smolenická vrchovina, Homoľské Karpaty a Kuchynská hornatina. Západný okraj vymedzuje Podmalokarpatská zníženina, geomorfologický podcelok Borskej nížiny. 

Západná časť Malých Karpát odvádza vodu do Borskej nížiny, ktorá patrí do povodia Moravy, z východnej časti voda smeruje do prítokov Malého Dunaja. Potoky zo severovýchodnej časti odvádzajú vodu do Podunajskej pahorkatiny, pričom najvýznamnejšou je riečka Parná. Strednú a západnú časť odvodňujú riečky Rudava a Malina. Ich najvýznamnejšie prítoky sú Cabadov jarok, Vývrat, Sološnický potok, Libuša a Rudavka. Obcami na západnom okraji územia prechádza cesta II/501 (Lozorno – Plavecký Mikuláš – Jablonica), východný okraj pohoria lemuje cesta II/502 (Modra – Smolenice – Trstín).

## Chránené územia
Takmer celá táto časť Malých Karpát je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Malé Karpaty, vyňatá je len menšia juhozápadná časť v okolí Sološnice. Osobitne chránenými územiami sú národná prírodná rezervácia Roštún a Záruby, prírodná rezervácia Vysoká, Klokoč, Čierna skala a Skalné okno a prírodná pamiatka Deravá skala a Čertov žľab.

## Turizmus
Biele hory sú turisticky najatraktívnejšou časťou Malých Karpát, nakoľko tu mimo najvyšších vrchov leží viacero prírodne cenných území. Vyskytujú sa tu bralnaté pásma s viacerými jaskyňami. Severným okrajom cez Bukovú viedla v stredoveku tzv. Česká cesta, ktorá spájala Budín s Prahou. Takmer celým územím prechádza Štefánikova magistrála, na ktorú sa pripájajú mnohé značené chodníky z okolitých obcí. 

### Vybrané vrcholy
* Záruby ()
* Vysoká ()
* Vápenná ()
* Havranica ()
* Čierna skala ()

### Značené chodníky
* po  červeno značenej Štefánikovej magistrále, vedúcej od mohyly na Bradle k hradu Devín
* po  modro značenej trase:
** z Kuchyne na Vysokú ()
** z Rohožníka cez rázc. *Sedlo Skalka* do sedla *Uhliská*
** z Plaveckého Podhradia cez Plavecký hrad na rázc. *Amonova lúka*
** z Plaveckého Mikuláša na rázcestie *Červená hora*
** zo Smoleníc do lokality *Brezinky, rázc.*
* po  zeleno značenej trase:
** z Kuchyne cez rázc. *Čermák* pod Veľkú homoľu ()
** zo Sološnice na rázc. *Pod Malou Vápennou*
** z Plaveckého Mikuláša údolím riečky Libuša do lokality *Mon Repos*
* po  žlto značenej trase:
** zo Sološnice *Sološnickou dolinou* na *Sklený vrch*
** z Plaveckého Podhradia pod vrch Vápenná ()
** z Plaveckého Mikuláša na rázcestie v sedle *Báborská*, resp. na rázc. *Pod Čiernou skalou* na rovnomenný vrch
** z obce Plavecký Peter k vodnej nádrži *Buková*

## Referencie

## Pozri aj
* Pezinské Karpaty
* Malé Karpaty
* Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Malé Karpaty
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku