open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Záborie

**Záborie** je obec na Slovensku v okrese Martin.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1263. Obyvatelia sa v minulosti živili poľnohospodárstvom, tkáčstvom a spracovaním ovčej vlny.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Pomník Jonáša Záborského, dielo Fraňa Štefunka z roku 1958. Ide o masívny kamenný pylón z hrubo opracovaných kamenných kvádrov s osadenou pieskovcovou pamätnou tabuľou s kruhovým reliéfom spisovateľa. Stojí na mieste asanovaného rodného domu Záborského, na parkovo upravenej parcele.     

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Juraj Záborský (* 1770 – † ) osvietenský spisovateľ
* Alexander Záborský (* 1775 – † ) spisovateľ
* Jonáš Záborský (* 1812 – † 1876), farár, básnik, prozaik, dramatik, novinár a historik.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Martin
Kysucký Lieskovec

**Kysucký Lieskovec** je obec na Slovensku v okrese Kysucké Nové Mesto. Nachádza sa 5 km severne od Kysuckého Nového Mesta.

## Polohopis
Obec sa nachádza na severnom okraji okresu Kysucké Nové Mesto približne v polovici cesty medzi Kysuckým Novým Mestom a Krásnom nad Kysucou. Leží v severnej časti Kysuckej kotliny medzi Ochodnickou vrchovinou (oboje časti Javorníkov) na západe a Vojenným (podcelok Kysuckej vrchoviny) na východe. Na severe susedí s Dunajovom, na západe s Ochodnicou, na juhozápade s Kysuckým Novým Mestom, na juhu s Povinou, na východe s Lodnom a na severovýchode s Klubinou.

Obcou preteká z východu na západ potok Lodnianka, ktorý sa na západnom okraji územia vlieva do Kysuce.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci (ako *possesio Lezkovecz*) pochádza z roku 1438, keď sa spomína ako majetok budatínskeho hradného panstva.

Má 2 360 obyvateľov (stav k 31. 12. 2015) a rozlohu 1 232 ha.

Prvá písomná zmienka je z roku 1438, ked obec patrila budatínskemu panstvu. Popri poľnohospodárskych prácach sa obyvateľstvo zaoberalo aj výrobou šindľa, dreveného náradia, sít a riečic. Z obce vedie turistický chodník cez Lodno-Korcháň (755 m n. m.) do Starej Bystrice.

Turistické zaujímavosti obce Kysucký Lieskovec:
* zvonica so šindľovou strechou na cintoríne z roku 1768, 
* rímskokatolícky Kostol sv. Andreja-Svorada a Beňadika (1951),
* kamenný kríž s Ukrižovaným (1901),
* Rovne (oddychové miesto, prameň, lavičky, kaplnka, žltá turistická značka z centra obce),
* krížová cesta (r. 2013) z obce ku kaplnke na Rovniach, 
* rekreačný a duchovný areál Lalinov vŕšok – Rovne (2013),
* ekologické cítenie (prvá obec na Kysuciach s kompletnou ekologickou infraštruktúrou).

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky Kostol sv. Andreja Svorada a Beňadika, jednoloďová modernistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1942 – 1950. V presbytériu sa nachádzajú hodnotné vitráže z roku 1951, dielo maliara Vincenta Hložníka. Fasády kostola sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža, asymetricky umiestnená pri presbytériu, je členená kruhovými oknami a ukončená ihlancovou helmicou.

## Doprava
Západným okrajom územia prechádza medzinárodná cesta I/11, z ktorej sa odpája cesta III/2051, prechádzajúca obcou smerom do Lodna. Najbližšia železničná zastávka sa nachádza tesne za hranicou obce v Ochodnici.

## Šport
* ŠK Kysucký Lieskovec – futbalový klub

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Kysucké Nové Mesto
Povina

**Povina** je obec na Slovensku v okrese Kysucké Nové Mesto.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol korunovania Panny Márie, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, transeptom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1903-1904. Stojí na mieste staršej barokovej kaplnky. V roku 1988 bol rozšírený o transept. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu neogotický oltár Korunovania Panny Márie z roku 1904. Fasády kostola sú členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami. Priečelie je lemované dvoma nikami. Veža vyrastá z priečelia vo forme rizalitu, je ukončená ihlancovou helmicou.

* Dedinská zvonica, murovaná ľudová stavba na pôdoryse štvorca s drevenou nadstavbou a stanovou strechou.

* Súbor zrubových domov, ide o jednopodlažné dvojpriestorové stavby na pôdoryse obdĺžnika so sedlovou strechou a štítom s podlomenicou. Pamiatkovo sú chránené objekty v osade Tatarovci č. 219 z druhej polovice 19. storočia a č. 225 z 19. storočia.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Kysucké Nové Mesto
Rudinka

**Rudinka** je obec na Slovensku v okrese Kysucké Nové Mesto.

## Polohopis
Obec Rudinka má polohu mimo hlavného dopravného ťahu cez Kysuce. Katastrálne územie obce sa rozprestiera na pravom brehu rieky Kysuca a susedí s katastrami obce Rudina, mesta Kysucké Nové Mesto a územím okresu Žilina. Do katastra obce zasahuje štátna prírodná rezervácia Rochovica. Rudinka svojou rozlohou 313 ha a počtom 384 obyvateľov je najmenšou obcou regiónu.

Nachádza sa na južnom okraji Kysuckej kotliny, bezprostredne pred Kysuckou bránou, ktorá oddeľuje Žilinskú a Kysuckú kotlinu. Východnú pahorkatinnú časť územia ústiacu do doliny Kysuce, tvoria druhohorné horniny, západnú vrchovinu s výrazným bradlom.

Obci dominuje vrch, ktorý je okrajovou lokalitou teplomilných spoločenstiev rastlín a živočíchov, na druhom brehu rieky Kysuce vrch. Obidve boli vyhlásené za prírodné rezervácie. Kysuckú bránu tvorí zúžený úsek Kysuckej doliny v jej dolnej časti s charakterom tiesňavy. Vytvorila ju Kysuca zarezaním sa do rozsiahlej vápencovej kryhy bradlového pásma. Kysucká brána je prirodzeným, estetický pôsobivým vchodom na Kysuce z južnej strany spolu s korytom rieky Kysuca.

Na rozhraní katastrov Rudinky a Vrania boli nájdené zvyšky opevneného hrádku na vrchu Rochovica z obdobia púchovskej kultúry.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícka kaplnka sv. Jána Krstiteľa, jednoduchá jednoloďová stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou, z roku 1939. Fasády kaplnky sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Veža je ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou. Nachádza sa tu zvon z roku 1938.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Kysucké Nové Mesto
Rudina

**Rudina** je obec na Slovensku v okrese Kysucké Nové Mesto.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Zvonica sv. Huberta, čiastočne murovaná ľudová stavba na pôdoryse štvorca s drevenou nadstavbou a stanovou strechou, zo začiatku 19. storočia (podľa iného zdroja z roku 1860). V roku 2006 ju poškodil požiar, následne bola obnovená s novým patrocíniom. Nad segmentovo ukončeným vstupom je umiestnená nika so sochou Panny Márie.

* Rímskokatolícka kaplnka Ružencovej Panny Márie, ľudová stavba s polkruhovým záverom, z roku 1907.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Kysucké Nové Mesto
Snežnica

**Snežnica** je obec na Slovensku v okrese Kysucké Nové Mesto.

## Polohopis
Obec leží v juhozápadnej časti Kysuckej vrchoviny v údolí potoka Snežnica. Nadmorská výška v strede obce je cca 404 m n. m.

## Dejiny
Obec s dedičným richtárom sa spomína od roku 1426 ako Szneznycz, neskôr ako Sznesznice (1438), Sneznice (1439), Zneznycza (1511), Snežnica od roku 1773 a po maďarsky Havas. Patrila panstvu Strečno, od 16. storočia panstvu Starý hrad. V roku 1598 mala mlyn a 10 domov, v roku 1784 mala 34 domov a 243 obyvateľov, v roku 1828 mala 40 domov a 309 obyvateľov. Zaoberali sa drevorubačstvom, chovom oviec, poľnohospodárstvom a drotárstvom.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Obecná zvonica, ľudová stavba z lomového kameňa na pôdoryse štvorca z prvej polovice 19. storočia. Vstup do zvonice je segmentovo ukončený, nad vstupom je nika so sochou Madony. Stavba je ukončená drevenou nadstavbou so stanovou strechou. 

## Šport
V Snežnici má dlhoročnú tradíciu šport. Od roku 1953 fungujú športovci v obci organizovane. V súčasnosti v obci pôsobia dva kluby. K Obecnému športovému klubu pribudol začiatkom roka 2011 Mládežnícky športový klub Snežnica, ktorého hlavnou náplňou je mládežnický futbal, ale klub sa venuje aj futsalu a stolnému tenisu. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Kysucké Nové Mesto
Lopušné Pažite

**Lopušné Pažite** je obec na Slovensku v okrese Kysucké Nové Mesto.

## Polohopis
Leží 3 km východne od Kysuckého Nového Mesta (okresné mesto), v strednej časti Kysuckej vrchoviny v doline Vadičovského potoka. Nadmorská výška je 440 (v strede obce) a v chotári  Katastrálne územie obce má rozlohu 427 hektárov. V obci žije spolu 461 obyvateľov (údaj k 30. septembru 2008).

Vznikla zlúčením obcí Lopušná a Pažite.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Kaplnka Panny Márie, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým záverom a predstavanou vežou, z prvej polovice 19. storočia. Interiér je zaklenutý valenou klenbou. Nachádza sa tu socha Madony zo začiatu 19. storočia. Fasády kaplnky sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená kordónovou rímsou a ukončená ihlancovou helmicou.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Kysucké Nové Mesto
Lodno

**Lodno** je obec na Slovensku v okrese Kysucké Nové Mesto. 

## Polohopis
Obcou preteká rieka Lodňanka. Leží na upätí Kysuckej vrchoviny. Na západe bezprostredne susedí s Kysuckým Lieskovcom, na juhu cez Žihľavný grúň s Povinou, na západe cez sedlo Korcháň so Starou Bystricou a na severe cez Kýčer popri kaplnke s Klubinou.

## Dejiny
Obec Lodno vznikla z pôvodného rozptýleného kopaničiarskeho osídlenia, keď sa v prvej polovici 17. storočia vyčlenila z časti chotára Kysuckého Lieskovca. Podľa zápisu v archíve to bolo v roku 1654. Roku 1658 tu bolo 10 valašských hospodárstiev, obec vtedy prislúcha k budatínskemu panstvu. V 172011 daňovníkov; 178489 domov, 95 rodín a 481 obyvateľov; 1828108 domov a 834 obyvateľov; 1850759 slovenských katolíkov a 3 židovskí obyvatelia. Dnešné pomenovanie Lodno sa používa od roku 1927. Od 50. rokov 20. storočia obec patrila pod farnosť v Kysuckom Lieskovci. V roku 1960 bola obec súčasťou okresu Čadca. V roku 1965 obec postihla povodeň.

Ľudia sa v minulosti a zaoberali poľnohospodárstvom, drotárstvom, sitárstvom, riečičiarstvom, kefárstvom,
chovom oviec a spracúvaním dreva. Niektoré remeslá sa zachovali do polovice 20. storočia. Obec bola známa ako stredisko pestovania ovocia, najmä hrušiek. Z pôvodnej ľudovej architektúry sa zachovali niektoré dvoj- až trojpriestorové zrubové domy so sedlovými strechami a šachovnicovo lištami deleným štítom. Dvory boli neuzavreté.

V roku 1991 mala obec 255 domov a 940 obyvateľov. V roku 2008 oslávila obec 350. výročie vzniku.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Obecná zvonica, murovaná ľudová stavba na pôdoryse štvorca s drevenou nadstavbou, zo začiatku 19. storočia. Nad vstupom do zvonice je umiestnená nika, rezonančné otvory sú segmentovo ukončené. Stavba je ukončená ihlancovou helmicou pokrytou šindľom. Klasicistický zvon umiestnený vo zvonici je odliaty roku 1805 v známej banskobystrickej zvonolejiárskej dielni Františka Knoblocha.

## Občianska vybavenosť
### Kostol
Rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla patrí do farnosti Kysucký Lieskovec. Vysvätil ho Kardinál Chryzostom Korec v roku 1998.
* 29. júna 1998 sa tu konalo slávnostné posvätenie základného kameňa.
* 27. mája 1998 sa začali prvé zemné práce
* 13. júla 1998 sa začalo rezanie krovu
* 15. marca 1999 sa začali prípravné práce na zavedenie elektriny
* 30. apríla 1999 za začali omietať vnútorné steny
* 6. júla 1999 sa začali omietať vonkajšie steny
* 3. augusta 1999 sa začalo stavať oplotenie kostola
* 5. februára 2000 sa začalo zavedenie podlahového kúrenia
* v novembri sa zakrýval kostol plechom

Zvony posvätil dekan Anton Kopasek. V kostole slúžili farári: Anton Kopasek, Jozef Holka, Pavol Kalabus a súčasní farári Jozef Šamaj a Jozef Šuraba.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Kysucké Nové Mesto
Belža

**Belža** (v minulosti *Stredná-*, *Šándorova-* a *Vyšná Belža*, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Nanebovstúpenia Pána, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1818. Donátorom kostola bol gróf Ziči. Úpravami prešiel v roku 1885. V interiéri sa nachádza výmaľba od V. Smolku z roku 1945. Ikonostas pochádza z roku 1903. Loď je zaklenutá segmentovou klenbou. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami, okná sú polkruhovo ukončené. Veža horizontálne členená kordónovými rímsami je ukončená barokovou helmicou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Bačkovík

**Bačkovík** (v minulosti *Bačkovik*, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1837. Interiér kostola je plochostropý, presbytérium je zaklenuté valenou klenbou. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho stavby. Fasády kostola sú hladké, okná sú polkruhovo ukončené. Veža je členená kordónovými rímsami a ukončená ihlancovou helmicou.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Beniakovce

**Beniakovce** (v minulosti *Beňakovce*, , ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
Obec leží 12 km severovýchodne od Košíc, v juhozápadnej časti Toryskej pahorkatiny, geomorfologického podcelku Košickej kotliny. Rozkladá sa na pravom brehu rieky Torysa 

Prístup do obce je cestami III. triedy; zo severu od Prešova cez Budimír, s možnosťou napojenia na diaľnicu D1, z východu mostom ponad Torysu z cesty Rozhanovce – Vajkovce a z juhu od obce Hrašovík.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Bohdanovce

**Bohdanovce** (v minulosti *Bohdanovce* a *Garbovce*, , ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Názov
Názov obce pochádza zo slovanského vlastného mena Bogdan, ktoré vzniklo zo slovanského slova bog, čiže boh.

Názov jednej z historických častí obce - Garbovce, resp. Garbóc, je tiež slovanského pôvodu, konkrétne pomenovanie Grabovc. Vychádza z pomenovania stromu - hrabu. Na východnom Slovensku sú časté pomenovania obcí a riek po strome - hrabe, a tak máme viacero Hrabovcov a iných mutácií tohto názvu.

Napr. v Šariši sa v roku 1352 uvádza dedina Garbolch a keďže sa tam zachovala kontinuita slovanského osídlenia, obec sa dnes nazýva Hrabovec. Naša obec však podľahla maďarskému osídleniu, a teda aj pomaďarčeniu názvu, a preto tu máme formu Garbóc.

## Dejiny
Obec vznikla splynutím dvoch obcí - Garbovce a Bohdanovce koncom 19. storočia. Garbovce a Bohdanovce boli oddelené potokom (literatúra neuvádza jeho názov), ktorý aj v súčasnosti tečie cez obec. Dobové dokumenty spomínajú aj most, ktorý existoval medzi dedinami Garbovce a Bohdanovce. Garbovce (maď. Garbóc) boli na ľavom brehu potoka (kde je dnes napr. kultúrny dom) a Bohdanovce (maď. Bogdány, čítaj Bogdaň) stáli na pravom brehu potoka (kde je dnes napr. kostol reformovanej cirkvi).

### Bogdaň (Bohdanovce)
V Bohdanovciach sa našli náleziská osídlenia predhistorického aj staroslovanského.

Prvá písomná zmienka o obci Bohdanovce je z roku 1335, keď kráľ Karol Róbert dal Viliamovi Drugetovi majetky, medzi ktorými boli aj Bohdanovce.

### Garboc (Garbovce)
Aj v Garboci sa našli staroslovanské a predhistorické náleziská.

Prvá písomná zmienka o Garboci je z roku 1337. Existuje aj ďalší zápis z roku 1229, pri ktorom však nie je isté, či hovorí o tejto obci.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Reformovaný kostol, jednoloďová pôvodne renesančná stavba so segmentovým záverom a predstavanou vežou z roku 1637. Úpravami prešiel v roku 1850. V roku 1903 bola doplnená neoklasicistická veža s ihlancovou helmicou. Interiér je plochostropý. Vo veži sa nachádza renesančný zvon z roku 1640 od prešovského zvonolejára J. Wierdu. Nárožia kostola podopierajú oporné piliere. Okná s polkruhovým ukončením sú dekorované šambránami. 

* Rímskokatolícky kostol sv. Margity Alacoque, jednoloďová modernistická stavba s pravouhlo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1943-1945. Interiér je zaklenutý betónovou korýtkovou klenbou. Nachádza sa tu hlavný oltár sv. Margity s obrazom od E. Halásza-Hradila z roku 1943. Kostol má hladké fasády, okná sú polkruhovo ukončené. Veža so združenými oknami je ukončená ihlancovou helmicou. 

## Občianska vybavenosť
* Bohdanovce sú farskou obcou reformovanej kresťanskej cirkvi (farárka Simona Vaščáková) a rímskokatolíckej (farár Juraj Marcin). 
* V obci sa nachádzajú tri cintoríny: starý židovský cintorín, nový pri hlavnej ulici (smerom na Slanec) a starý v tzv. Uličke.
* Dom smútku na novom cintoríne

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Stránka reformovaného zboru Bohdanovce


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Boliarov

**Boliarov** (v minulosti *Boľarov*, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Vodné toky
Cez obec preteká rieka Olšava.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice, jednoloďová baroková stavba s pravouhlo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z druhej polovice 18. storočia. Kostol má hladké fasády, okná sú segmentovo ukončené. Veža má ihlancovú helmicu. 

* Evanjelický kostol, jednoduchá jednoloďová stavba s pravouhlo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z konca 19. storočia. Kostol má hladké fasády, okná sú polkruhovo ukončené. Veža je modernistická s rovným zakončením. 

* Dedinská zvonica, murovaná stavba s drevenou nadstavbou s prvkami secesie na pôdoryse šesťuholníka z roku 1934.

* Vodný mlyn, technická pamiatka, dvojpodlažná jednotraktová stavba na nepravidelnom pôdoryse z prvej tretiny 20. storočia. Upravovaný bol v roku 1937.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Bukovec (okres Košice-okolie)

**Bukovec** (, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
### Vodné toky
Cez obec preteká riečka Ida, ktorá pramení  pod Bielym kameňom (1 134,5 m)  v blízkosti Kojšovskej hole.

### Vodné plochy
Nad Bukovcom sa nachádza veľká Bukovecká umelá nádrž, slúžiaca ako zásobáreň pitnej vody pre Košice a okolie, nádrž nie je prístupná pre verejnosť. Pod Bukovcom je malá Bukovecká umelá nádrž, slúži ako havarijná zásobáreň úžitkovej vody pre U. S. Steel Košice, s.r.o., nádrž je sprístupnená pre verejnosť na rekreačné účely.

### Územná charakteristika

## Kultúra a zaujímavosti
V obci sa nachádza klub dôchodcov s názvom VESELÍ PENZISTI, ktorý bol založený v čase nástupu novozvoleného starostu Ing. Juraja Petrova.

## Školstvo
V Bukovci škola nie je, žiaci navštevujú 3 km vzdialenú Základnú školu v Malej Ide.

## Doprava
Dopravné spojenie medzi Bukovcom a Košicami zabezpečuje EuroBus - Košice a. s.

## Šport
Možnosť športovania a príjemného relaxu v rekreačnom stredisku Viktoria, pri jazere Bukovec.

## Galéria

Súbor:Bukovec (kosice).JPG|Bukovec v zime
Súbor:Bukovec, Obecný úrad.jpg|Obecný úrad 
Súbor:Slovakia Kosice Bukovec-lake.png|Vodná nádrž Bukovec


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Blažice

**Blažice** (v minulosti *Bologd(a)*, ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Názov
Názov Bologd je maďarského pôvodu - vychádza zo slova balog, ktoré znamená ľavý, prípadne zlý. Existuje však aj osobné meno Balog, z ktorého mohol vzniknúť názov obce.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Michala, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z 15. storočia. V roku 1732 bol barokovo upravený a v roku 1888 neogoticky. Fasády kostola nesú znaky neogotiky. Sú členené stupňovitými opornými piliermi, okná sú ukončené lomeným oblúkom. Veža s trojuholníkovým štítom má ihlancovú helmicu.

Súbor:Blažice kostol.jpg|Kostol sv. Michala


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Bočiar

**Bočiar** (v minulosti *Bočár, Bočar*, , ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie. V rokoch 1961 až 1990 bola spoločne s obcou Sokoľany spojená do obce Hutníky.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Imricha, jednoloďová pôvodne gotická stavba s pravouhlo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z prelomu 13. a 14. storočia. Zásadne bol prestavaný v duchu barokového klasicizmu v roku 1773, kedy bol kostol rozšírený západným smerom. Fasády kostola sú členenné lizénovými pásmi, okná so šambránami sú polkruhovo ukončené. Veža so zrezanými nárožiami vystupuje z mierneho rizalitu, je ukončená ihlancovou helmicou.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Buzica

**Buzica** (v minulosti *Buzita*, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
Obec sa nachádza v južnej časti okresu Košice-okolie v bezprostrednej blízkosti štátnej hranice s Maďarskom. Najbližšími obcami sú Nižný Lánec ležiaci 2 kilometre na východ a Rešica, ktorá sa nachádza 3 kilometre západnejšie.

## Dejiny
Buzica sa prvýkrát spomína v roku 1262 ako *villa Bozita*. Názov obce sa v priebehu histórie menil len čiastočne - v roku 1773 sa obec spomína ako *Buzitha, Buzicze*, v 1786 ako *Buzitta, Buzicze* a v roku 1808 pod názvami *Buzita, Buzyce*. Od roku 1863 sa používal už len názov *Buzita*, ktorý zostal v platnosti až do roku 1948.

V uhorskom geografickom lexikóne z roku 1851 sa obec spomína ako prevažne maďarská s 1 148 obyvateľmi. Štatistika z roku 1910 vykazovala v Buzici 1 088 obyvateľov prevažne maďarskej národnosti.

Po prvej svetovej vojne pripadla obec na základe Trianonskej mierovej zmluvy Česko-Slovenskej republike. V novembri 1938 po Viedenskej arbitráži pripadla obec Maďarsku, no druhej svetovej vojne sa Buzica vrátila späť do teritória Česko-Slovenska. V roku 1948 došlo k zmene názvu obce poslovenčením koncovky *-ita* na *Buzica*.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Povýšenia sv. Kríža, jednoloďová neskorobaroková stavba so segmentovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1786-1791. Úpravami prešiel v rokoch 1832-1834, 1880 a 1897. V interiéri sa nachádza výmaľba od maliara Kubiczu z Košíc z roku 1928. Fasády kostola sú členené opornými pilermi. Veža je lemovaná pilastrami a ukončená barokovou helmicou. 

* Reformovaný kostol, jednoduchá jednoloďová tolerančná stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou, z roku 1787. V interiéri sa nachádza drevená empora s dvoma liatinovými stĺpmi a stôl Pána z umelého kameňa zo začiatku 20. storočia. Kostol má hladké fasády, okná sú polkruhovo ukončené. Veža má ihlancovú helmicu. 

Buzica, Rímskokatolícky Kostol Povýšenia svätého Kríža.jpg|Kostol Povýšenia sv. Kríža


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Háj

**Háj** môže byť:
* malý les
* nárečovo: 
**malý les medzi ornou pôdou alebo lúkami
**les
**mladina, mladý stromový porast
**symbolický strom stavaný na 1. mája, pozri máj (symbolický strom)
* citoslovce:
** radosti, spokojnosti
** nesúhlasu, odporu
** prekvapenia
** poháňania
* obec v okrese Turčianske Teplice, pozri Háj (okres Turčianske Teplice) 
* obec v okrese Košice-okolie, pozri Háj (okres Košice-okolie) 
* kopec v Bratislave, pozri Háj (Bratislava)
* prírodná rezervácia v Česku, pozri Háj (prírodná rezervácia)

## Pozri aj
* Háj-Nicovô - vrch a vojenský cintorín pri Liptovskom Mikuláši
* Mokrý Háj - obec v okrese Skalica
* Háje
Cestice

**Cestice** () sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
Obec sa nachádza v južnej časti okresu Košice-okolie vzdialená asi 9 kilometrov od štátnej hranice s Maďarskom. Najbližšími obcami sú Čečejovce ležiace 3 kilometre západnejšie a Komárovce, ktoré sa nachádzajú 2 kilometre juhovýchodne.

## Dejiny
Cestice sa prvýkrát spomínajú v roku 1317 ako *villa Zozta*. Názov obce sa v priebehu histórie ďalej vyvíjal - v roku 1402 sa obec spomína ako *Shesta*, v 1773 ako *Szeszta, Czesticze*, v 1786 ako *Seszta, Cschesztice* a v roku 1808 pod názvami *Szeszta, Ceztice, Sestice*. V súpise obcí z roku 1863 sa názov obce uvádza v tvare *Szeseka* a od roku 1873 sa používal už len maďarský názov *Szeszta*, ktorý zostal v platnosti až do rozpadu monarchie.

V uhorskom geografickom lexikóne z roku 1851 sa obec spomína ako maďarsko-ruská (rusínska) s 849 obyvateľmi. Štatistika z roku 1910 vykazovala v Cesticiach 639 obyvateľov prevažne maďarskej národnosti.

Po prvej svetovej vojne pripadla obec na základe Trianonskej mierovej zmluvy Česko-Slovenskej republike. V medzivojnovom období sa používal starší slovenský názov z prelomu 18. a 19. storočia, ktorý bol upravený podľa platných pravopisných noriem na *Cestice*. V novembri 1938 po Viedenskej arbitráži pripadla obec Maďarsku, no druhej svetovej vojne sa Cestice vrátili späť do teritória Česko-Slovenska.

## Obyvateľstvo
V roku 2001 žilo v Cesticiach 824 obyvateľov, z toho bolo 411 Slovákov (51,63%), 376 Maďarov (47,24%), 2 Česi (0,25%) a 7 obyvateľov s nezistenou, resp. inou národnosťou (0,88%).

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Jána Nepomuckého, jednoduchá jednoloďová stavba s pravouhlym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z 13. storočia. V roku 1738 a v druhej polovici 18. storočia bol barokovo upravovaný. Fasády kostola sú hladké, členené opornými piliermi. Okná sú polkruhovo ukončené. Veža má ihlancovú helmicu.

* Gréckokatolícky kostol Ochrany Presvätej Bohorodičky, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty zo začiatku 19. storočia. Úpravami prešiel v roku 1877. Interiér je zaklenutý valenou a pruskou klenbou, svätyňa konchou. Priečelie je členené pilastrami, lizénami a oblúčkovým vlysom. Veža je ukončená zvonovitou helmicou. 

* Reformovaný kostol, jednoloďová neskoroklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z rokov 1850-1867. Interiér je zaklenutý zrkadlovou klenbou, v ktorej strede je štukový kalich v oblakoch. Nachádzajú sa tu dve protiľahlé drevené empory a murovaná kazateľnica z roku 1867 so secesnou rezonančnou strieškou. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a lizénami, okná sú polkruhovo ukončené. Veža je členená lizénovým rámovaním a oblúčkovým vlysom v priestore pod korunnou rímsou a ukončená je ihlancovou helmicou. 


súbor:Cestice, Grécko-katolícky chrám Ochrany presvätej Bohorodičky.jpg|Kostol Ochrany Presvätej Bohorodičky
súbor:Cestice, Kostol svatého Jána Nepomuckého.jpg|Kostol sv. Jána Nepomuckého


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Čižatice

**Čižatice** (v minulosti aj *Tižatice*, ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.
náhľad|vľavo|Obecný úrad v Čižaticiach

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Nanebovazatia Presvätej Bohorodičky, jednoloďová modernistická stavba s vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z prvej polovice 20. storočia. Fasáda cerkvi je členená lizénami a ukončená dekoratívnou lichobežníkovou atikou. Veža má ihlancovú helmicu. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*  


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Družstevná pri Hornáde

**Družstevná pri Hornáde** (v minulosti *Tepličany* a *Malá Vieska*, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
Obec sa nachádza severne od krajského mesta Košice vo vzdialenosti ani nie 8 km. Je to na hlavnej železničnej trase vedúcej z Košíc cez Kysak a ďalej Margecany smerom do Žiliny. Je rozložená v údolí pri rieke Hornád.

### Časti obce
Obec sa skladá z dvoch pôvodných obcí Tepličany a Malá Vieska, ktoré boli zlúčené v roku 1961. V šarišskom nárečí, ktorým sa na území obcí hovorí, sa chotáre pôvodných obcí označujú ako Cepľičany a Maloveska. V rokoch 1961 až 2003 bola súčasťou Družstevnej aj obec Kostoľany nad Hornádom.

### Vodné toky
Obcou po jej celej dĺžke preteká rieka Hornád, na ktorej je v severnej časti postavená malá vodná elektráreň.

### Vodné plochy
Nad vodnou elektrárňou je umelá vodná plocha, v podstate je to rozšírené koryto Hornádu, ktoré vzniklo postavením hrádze, ktorá zadržiava vodu v rieke pre potreby elektrárne.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie v časti Malá Vieska, jednoloďová pozdnebaroková stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1803. Stojí na mieste staršej stredovekej stavby z roku 1433. Fasády kostola sú členené lizánami, polkruhovo ukončené okná majú šambrány s klenákmi. Predstavaná veža je členená kordónovými rímsami a pilastrami. Ukončená je terčíkovou rímsou a barokovou helmicou. 

Slovakia15MalaVieska6.JPG|Kostol Narodenia Panny Márie
Slovakia15MalaVieska13.JPG
Slovakia15MalaVieska16.JPG
Slovakia15MalaVieska20.JPG
Slovakia15MalaVieska10.JPG|Detail veže


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Ďurkov

**Ďurkov** () je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
Ďurkov leží asi kilometer východne od rieky Olšava. 

### Vodné toky
Južne od obce tečie rieka Olšava a na severe je Svinicky potok.

### Vodné plochy
Najbližšia vodná nádrž je Bidovský rybník.

## Dejiny
Prvá zmienka o obci pochádza z roku 1272, kedy sa v blízkosti obce odohrala bitka pri Rozhanovciach.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Reformovaný kostol, jednoloďová pôvodne neskorogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou zo 16. storočia. Takmer kompletne bol prestavaný v roku 1912. Interiér je zaklenutý valenou klenbou. Kostol má hladké fasády s oknami ukončenými polkruhom. Veža je lemovaná opornými piliermi, ukončená prelamovanou rímsou a ihlancovou helmicou.

* Kúria Endre Rakovského, jednopodlažná dvojtraktová neskorobaroková stavba na pôdoryse písmena T z druhej pollovice 18.storočia. Úpravami prešla v 19. storočí. Strecha kúrie je čiastočne manzardová a čiastočne valbová. V zadnom trakte sa nachádza drevená vyrezávaná veranda s prvkami secesie. Hospodárske budovy v areáli kúrie asanovali v 70. rokoch. Fasády kúrie sú členené lizénovými rámami a reliéfnymi suprafenestrami.  

* Pomník obetiam Prvej svetovej vojny, sochárske dielo z roku 1918. Nachádza sa v parku obecného úradu.

## Občianska vybavenosť

* Park pri obecnom úrade a materskej škole.
* Základná a materská škola.
* Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie
* Futbalové ihrisko a školská telocvičňa dostupná k prenájmu pre verejnosť
* Kaderníctvo
* Odberné miesto Slovenskej pošty

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Dvorníky-Včeláre

**Dvorníky-Včeláre** (v minulosti *Dvorníky* a *Včeláre (Mihyska, Mech)*, ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Dejiny
Podľa nálezov archeológov bola táto dedina obývaná už v mladej kamennej a ranej bronzovej dobe. V 13. storočí patrila medzi statky Turnianskeho hradu. Prvé písomné zmienky o obci sú z roku 1427.
V 14. storočí mali Dvorníky-Včeláre viacerých majiteľov:
* od roku 1440 obec vlastnil Imrich Bebek, potom pod vedením Jána Jiskru obec obsadili husiti
* od roku 1476 obec vlastní rodina Szapolyovcov 
Od roku 1536 sa vracia naspäť do rúk Bebekovcom. V roku 1598 v osade stálo 52 obývaných a 5 prázdnych domov. V roku 1828 v 89 domoch žilo 698 obyvateľov.

V roku 1964 došlo k zlúčeniu obcí Dvorníky, Včeláre a Zádiel do spoločnej obce Zádielske Dvorníky. V roku 1990 sa Zádiel z tejto obce vyčlenil a zvyšok sa obce zmenil názov na *Dvorníky-Včeláre*.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie v čaati Dvorníky, jednoloďová klasicistická stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1800-1801. Interiér je zaklenutý pruskou klenbou. Kostol má hladké fasády, priečelie má mierny rizalit. Veža je ukončená barokovou helmicou. 

* Reformovaný kostol v časti Včeláre, jednoloďová tolerančná klasicistická stavba s pravouhlym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z konca 18. storočia. Veža je členená lizénami a ukončená ihlancovou helmicou. 

* Zemianska kúria, jednopodlažná dvojtraktová neskorobaroková stavba na pôdoryse písmena L s manzardovou strechou z druhej polovice 18. storočia. 

súbor:Dvorníky-Včeláre, Dedinský kostol vo Včelároch.jpg|Reformovaný kostol


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Gyňov

**Gyňov** () je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
### Ulice
Malogyňovská, Nová, Kavečianska, Hlavná, Na zahumní, Na kopci, Krátka, Železničná, Čanianska,Jazerná

### Vodné toky
* Mŕtve rameno rieky Hornád.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol Najsvätejšieho srdca Ježišovho, jednoloďová neorománska stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1924. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho vzniku. Fasády kostola sú dekorované lizénovým rámom a oblúčkovým vlysom v priestore pod rímsou. Okná sú polkruhovo ukončené, veža má ihlancovú helmicu. 

## Hospodárstvo
* Pri obci sa nachádza úpravňa vody pre U. S. Steel Košice

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Hačava

**Hačava** (v minulosti aj *Vieska*, , ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie. Obec sa nachádza v Slovenskom krase.

## Názov
Názov utvorený od *hača* príponou priestoru *-ava*, t. j. podľa miesta v chotári, kde sa chovajú žrebce alebo mladé kobyly.

## Dejiny
O Hačave nie sú nijaké určité správy. Asi koncom 15. storočia, prípadne neskoršie, sa do obce nasťahovali Valasi. Obyvatelia obce sa popri poľnohospodárstve zaoberali výrobou sediel a dreveného riadu.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Narodenia Presvätej Bohorodičky, jednoduchá jednoloďová stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1760. Upravovaná bola v roku 1832 a 1890. Nachádza sa tu ikonostas z roku 1890. Fasády kostola sú hladké, veža je ukončená ihlancovou helmicou. 

## Obyvateľstvo
### Národnostné zloženie
**údaje:** *Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku* **2011**

* **spolu: ** 228 obyv.
*slovenská - 197 (86.40%)
*nezistená - 24 (10,53%)
*rómska - 2 (0.88%)
*rusínska - 2 (0.88%)
*ruská - 2 (0.88%)
*ostatné - 1 (0.44%)
#### Atlas rómskych komunít 2013

* **Rómske obyvateľstvo** ***(Atlas 2013)***: 89 obyv. (38.9%)
* **Rómske obyvateľstvo, ktoré deklarovalo rómsku národnosť** ***(Sčítanie 2011)***: 2 obyv.
* **Rozdiel** ***(Atlas 2013 - Sčítanie 2011)***: +87 obyv.

### Jazykové zloženie
#### Materinský jazyk
 **údaje:** *Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku* **2011**

**Materinským jazykom** sa rozumie reč, ktorou s obyvateľom hovorili rodičia.

* **spolu: ** 228 obyv.
*slovenský - 78	(34.21%)	
*rómsky - 61 (26.75%)	
*rusínsky - 60 (26.32%)
*nezistený - 26 (11.40%)		
*ruský - 2 (0.88%)		
*arabský - 1 (0.44%)
#### Úradný jazyk
 **údaje:** *Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku* **2011**

**Úradný jazyk** je jazyk, ktorý obyvateľ v čase sčítania najčastejšie používal v zamestnaní alebo škole, bez ohľadu na to, či pracoval alebo študoval na Slovensku alebo v zahraničí.

* **spolu: ** 228 obyv.
*slovenský - 177 (77.63%)		
*nezistený - 35	(15.35%)	
*ostatný - 5 (2.19%)
*anglický - 3 (1.32%)	
*rusínsky - 3 (1.32%)	
*český - 2 (0.88%)
*nemecký - 1 (0.44%)		
*rómsky - 1 (0.44%)		
*ruský - 1 (0.44%)

#### Jazyk v domácnosti
 **údaje:** *Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku* **2011**

**Jazyk v domácnosti** je jazyk, ktorý obyvateľ v čase sčítania najčastejšie používal v domácnosti.

* **spolu: ** 228 obyv.
*slovenský - 70 (30.70%)	
*rusínsky - 65 (28.51%)		
*rómsky - 49 (21.49%)
*nezistený - 42 (18.42%)	
*ruský - 1 (0.44%)		
*ostatný - 1 (0.44%)

### Náboženské zloženie
 **údaje:** *Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku* **2011**

* **spolu: ** 228 obyv.
*Gréckokatolícka cirkev - 181 (79.39%)
*nezistené - 32 (14.04%)
*bez vyznania - 6 (2.63%)
*Rímskokatolícka cirkev - 6 (2.63%)
*iné - 2 (0.88%)
*Evanjelická cirkev augsburského vyznania - 1 (0.44%)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Rožňava a okolie- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Hosťovce (okres Košice-okolie)

**Hosťovce** (v minulosti *Vendégi, Hosťovce nad Bodvou*, ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie, ktorá leží v bezprostrednej blízkosti maďarskej štátnej hranice. 

## Polohopis
Obec leží 38 kilometrov juhozápadne od Košíc približne 600 metrov od maďarskej štátnej hranice. Najbližšími obcami sú Chorváty ležiace 1,5 km juhovýchodne, Turňa nad Bodvou vzdialená 4 km na sever a maďarská obec Hidvégardó, ktorá sa nachádza približne 1,5 km juhozápadne od Hosťoviec.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1360. V nasledujúcich písomnostiach boli Hosťovce označované názvom *Vendighi* a *Wendig*, neskôr ako *Wendégi* a v polovici 19. storočia sa názov ustálil na forme *Vendégi*.  V uhorskom geografickom lexikóne z roku 1851 sa obec spomína ako maďarská s 505 obyvateľmi. Štatistika z roku 1910 Hosťovce uvádzala pod názvom *Bódvavendégi* a vykazovala tu 427 obyvateľov, z toho bolo 421 Maďarov, 2 Slováci, 1 Chorvát a 3 inej, resp. nezistenej národnosti. 

Po prvej svetovej vojne pripadla obec na základe Trianonskej mierovej zmluvy Česko-Slovenskej republike. V medzivojnovom období niesla obec poslovenčený názov *Vendégi* či *Vendíg*, no objavujú sa aj názvy *Bodvaves* a *Hosťovce nad Bodvou*. Okrem toho sa stále používal aj maďarský názov *Bodvavendégi*. V novembri 1938 po Viedenskej arbitráži pripadla obec Maďarsku, no po druhej svetovej vojne bola opätovne pričlenená k ČSR. V roku 1948 došlo k zmene názvu poslovenčením názvu *Vendégi* podľa slova *vendég-hosť* na *Hosťovce*. V rokoch 1964 až 1990 bola obec spoločne s Chorvátmi a Turnianskou Novou Vsou súčasťou obce Nová Bodva.

## Obyvateľstvo
Podľa sčítania obyvateľov z roku 2001 žilo v Hosťovciach 202 obyvateľov, z toho bolo 182 maďarskej, 19 slovenskej a 1 inej národnosti. V roku 2009 tu žilo 183 obyvateľov prevažne maďarskej národnosti.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Reformovaný kostol, jednoloďová pozdnebaroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1787. Stavebnými úpravami prešiel v rokoch 1818-1819, 1820 a 1909. Hlavnej fasáde dominuje rizalit, okná sú lemované šambránami. Veža je ukončená barokovou helmicou. 

* Rímskokatolícky kostol sv. Imricha, jednoloďová baroková stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1730. Stavebnými úpravami prešiel v rokoch 1802 a 1969. Kostol má hladké fasády, okná sú segmentovo ukončené. Veža je členené kordónovou rímsou a ukončená ihlancovou helmicou. Stavba je obohnaná kamenným múrom. 

## Doprava
Intravilánom Rešice prechádza cesta III. triedy 050170, ktorá spája cestu *III/050168* pri hraničnom priechode *Hosťovce-[[Tornanádaska]]* s cestou *III/050173* vedúcou do Janíka a Turne nad Bodvou. Doprava obyvateľov za službami je zabezpečená pravidelnou autobusovou dopravou do Moldavy nad Bodvou a Košíc.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Hrašovík

**Hrašovík** (, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
Obec leží východne od Košíc v Toryskej pahorkatine, ktorá je podcelkom Košickej kotliny, na pravom brehu rieky Torysa. Nadmorská výška stredu obce je , najnižšia výška v chotári je  a najvyššia výška v chotári je  Chotár je zväčša odlesnený, malé výbežky s porastom duba a hrabu sú v západnej časti. V rokoch 1992 – 1998 bol porast obnovovaný.

Hrašovík je prístupný po ceste III/3324, ktorá južne od obce odbočuje z cesty Košice – Michalovce. Miestne cesty vedú i do susedných obcí – na sever do Beniakoviec a na východ na opačný breh Torysy do Rozhanoviec. Po ľavom brehu Torysy je budovaná diaľnica D1 s križovatkou Hrašovík. Centrum Košíc je vzdialené  západným smerom, Prešov  severne a Sečovce  východným smerom.

## Dejiny
Najstaršia zachovaná písomná zmienka z roku 1270 spomína zem (terra) Raasfelde, ktorú magistrovi Reynoldovi daroval kráľ Štefan V.. V roku 1746 sa uvádza filiálka Ráss, patriaca pod farnosť Košické Oľšany, ako i fakt, že v obci žijú obyvatelia slovenskej a maďarskej národnosti. V roku 1780 tu stálo 27 domov a žilo 187 obyvateľov. Zvonica bola vybudovaná v roku 1900, v roku 1942 bola zrubová ľudová stavba presunutá na vyššie miesto. Školu si miestni vybudovali v roku 1925 na mieste bývalej pastierne, o rok neskôr bola otvorená. V roku 1927 bol založený hasičský zbor, o 4 roky neskôr bola obec elektrifikovaná. Most ponad Torysu do Rozhanoviec bol postavený v roku 1941, v roku 1950 ho nahradila železobetónová konštrukcia. 

JRD bolo založené v roku 1952, o 3 roky neskôr bola dokončená nová cesta do Košíc a zavedené autobusové spoje. Základná škola bola zrušená v roku 1974 a o 3 roky boli jej prístavbou dokončené priestory pre MNV a kultúrny dom. V roku 1993 bol posvätený základný kameň rímskokatolíckeho kostola, ktorý bol slávnostne vysvätený 27. septembra 1998 biskupom Alojzom Tkáčom. Tento fililálny kostol je zasvätený sv. Marte. V rovnakom roku bola zrealizovaná plynofikácia obce, v roku 2007 pribudla kanalizácia a v nasledujúcom roku bola začatá výstavba vodovodu a vybudovaný nový miestny rozhlas. V roku 2010 boli opravené miestne cesty a spustený vodovod, v nasledujúcich rokoch bola zrekonštruovaná budova obecného úradu a kultúrneho domu, rozšírené pouličné osvetlenie, vybudované detské ihrisko a iné.

## Obyvateľstvo
Obyvatelia väčšinou pracujú v priemyselných podnikoch a súkromných firmách v okolí. V súčasnosti (2019) má obec okolo 390 obyvateľov a hospodári na rozlohe 207 ha.

## Technická infraštruktúra
* Elektrifikácia
* Plynofikácia 
* Vodovod VVS, a.s.
* Kanalizácia a ČOV
* Internet: DSL a WiFi

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Hýľov

**Hýľov** (v minulosti *Hýlov*, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Barbory, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1783. Kostol stojí na mieste staršej gotickej stavby, ktorej zvyšky boli využité pri stavbe nového kostola. Úpravami prešiel v roku 1892. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho úprvav v rokoch 1892-1900. Starším prvkom je rokoková krstiteľnica so sochou krstu Krista z polovice 18. storočia a voľný obraz Pieta z roku 1804. Presbytérium je zaklenuté valenou klenbou, loď dvoma poľami pruskej klenby. Fasáda kostola je po reduktívnych úpravách členená pilastrami, veža je ukončená zvonovitou helmicou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Chorváty

**Chorváty** (v minulosti *Horvátik, Horvatčík, Horváty*, ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie. V rokoch 1964 až 1991 boli Chorváty súčasťou obce Nová Bodva.

## Polohopis
### Vodné toky
* potok Stará Bodva

## Dejiny
Obec založili chorvátski osadníci v 13. storočí. Prvýkrát sa spomína v písomných prameňoch  ako *Huruati* z roku 1247. Obec bola majetkom Turňanského hradu.

## Obyvateľstvo
V obci v roku 2004 žilo 97 obyvateľov prevažne maďarskej národnosti.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Zosnutia Presvätej Bohorodičky, jedoduchá jednoloďová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1765. Stojí na mieste staršej, pravdepodobne drevenej stavby. Kostol má hladké fasády, veža je ukončená barokovou helmicou. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Kalša

**Kalša** (, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
Obec Kalša leží na juhovýchodnom úpätí Slanských vrchov v Podslanskej pahorkatine. Katastrálne územie obce má 462 ha. Je takmer bez lesného porastu, v južnej časti prevažujú trvalé trávnaté porasty, v severnej orná pôda. Stred obce leží vo výške  Výraznú krajinársku a biologickú hodnotu v území predstavuje dopravná zeleň potoka Trebeľa a jeho prítokov, napr. Ostrý potok.

### Vodné plochy
Cez obec preteká potok Trebeľa (staršie Terebľa).

## Dejiny
Obec sa vyvinula na území patriacom kláštorom križiakov. V stredoveku patrila miestnym zemepánom, neskôr sa zálohou a predajom dostala do majetku mesta Košice.

Do 14. storočia patrila do Zemplínskej, od 15. do Abovskej stolice.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol Nanebovzatiu Panny Márie, jednoloďová neorománska stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1910. Kostol má fasády dekorované oblúčkovým vylsom, polkruhovo ukončené okná majú profilované oblúkové suprafenestry. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. 

* Pomník padlým vojakom sovietskej armády. Menej známe je, že pri Kríži sú pochovaní talianski vojaci.

## Doprava
Do obce je možné sa dostať cestnou a železničnou dopravou. Obec ma železničnú stanicu a dve autobusové zástavky. Spojenie funguje v prípade železnice v smeroch Košice - Kalša a smere Kalša - Čierna nad Tisou. V prípade autobusovej dopravy je to smer Kalša - Košice a späť, smer US STEEL Košice, Byšta a späť, Malá Tŕňa a späť.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Kecerovce

**Kecerovce** (, ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie. 

## Polohopis
### Časti obce
Obec Kecerovce vznikla zlúčením obcí Kecerovské Pekľany a Kecerovské Kostoľany v roku 1975.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Ladislava, jednoloďová pôvodne renesančná stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1628. Kostol bol od roku 1636 až do roku 1717 evanjelický. V roku 1733 bol barokovo upravený a rozšírený. Neskôr v roku 1807 bol klasicisticky upravený. Vo veži sa nachádza vzácny renesančný zvon z roku 1599. Pod kostolom sa pravdepodobne nachádza hrobka rodu Keczer. Epitaf Ambróza Keczera je umiestnený pri kostole.

* Starší kecerovský kaštieľ, dvojpodlažná dvojtraktová pôvodne neskorogotická stavba na pôdoryse obdĺžnika z obdobia okolo roku 1500. Upravovaný bol v rokoch 1582, v 17. a 18. storočí. V hmote stavby sú sekundárne umiestnené gotické architektonické články. Pri úprave na konci 19. storočia umiestnili na atiku sgrafitovú výzdobu. V súčasnosti kaštieľ chátra a je v dezolátnom stave. 

* Mladší kecerovský kaštieľ, dvojpodlažná jednotraktová pôvodne renesančná stavba na pôdoryse obdĺžnika z rokov 1580-1582. Nachádza sa vedľa neskorogotického kaštieľa. Upravovaný bol v 17. a 18. storočí. V 20. storočí bol nevhodne upravovaný. Súčasťou kaštieľa je polygonálna nárožná veža, využívaná ako strielňa. V interiéri sa nachádzajú renesančné štukové klenby.

V roku 1987 boli vypracované plány na výstavbu Atómovej elektrárne Kecerovce.


Kecerovce 18 Slovakia2.jpg|Starší kecerovský kaštieľ


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie
Komárovce (obec)

**Komárovce** () sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1793. Upravovaný bol v roku 1937. V interiéri sa nachádzajú dve protiľahlé protestantské empory. Zaklenutý je zrkadlovou klenbou. Kostol má hladké fasády, okná sú polkruhovo ukončené. Veža je členená pilastrami a kordónovými rímsami a ukončená barokovou helmicou  s laternou. 

* Rímskokatolícky kostol sv. Jozefa, jednoloďová neorománska stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1928. Presbytérium je zaklenuté valenou klenbou. Zariadenie pochádza z doby vzniku kostola. Na kazateľnici je obraz od V. Szmolku z roku 1935. Fasády kostola sú členené lizénami a oblúčkovým vlysom. Okná so šambránami sú polkruhovo ukončené. Portál je riešený ako neorománsky ústupkový s vimperkom. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. 

Komárovce, kostol reformovanej cirkvi.jpg|Kostol Nanebovstúpenia Pána


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie