open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Daniel Soukup

Mgr. **Daniel Soukup**, Ph.D. (* 1981, Plzeň) je český judaista a literárny historik.

## Životopis
Je absolventom Filozofickej fakulty Univerzity Palackého v Olomouci, kde vyštudoval najprv odbor histórie – česká filológia (20012007) a následne doktorské štúdium dejín českej literatúry na Katedre bohemistiky (20072013).

Od roku 2008 vyučuje v Centre judaistických štúdií Kurta a Ursuly Schubertových na Filozofickej fakulte Univerzity Palackého, v roku 2010 sa stal odborným pracovníkom Centra pre štúdium holokaustu a židovskej literatúry pri Ústave českej literatúry a komparatistiky Filozofickej fakulty Karlovej univerzity. Od roku 2011 pôsobí aj v Oddelení staršej českej literatúry Ústavu pre českú literatúru Akadémie vied ČR, ktoré v rokoch 20132023 tiež viedol.

Odborne sa zameriava na staršie české písomníctvo, najmä na stredovekú a rane novovekú literatúru so židovskou tematikou, obrazom Židov a židovstva v literatúre, problematikou násilia na Židoch v dejinách aj v literatúre a dejinami židovských komunít na Morave.

## Referencie


## Externé odkazy
* Zoznam prác v Bibliografii dějin českých zemí (Historický ústav AV ČR)
* 
* 
* 
* 
* Daniel Soukup na portálu Databáze knih.cz

## Zdroj

Kategória:Českí literárni historici
Kategória:Judaisti
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Palackého v Olomouci
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Univerzity Palackého v Olomouci
Kategória:Pracovníci Akadémie vied Českej republiky
Kategória:Osobnosti z Plzne
Eurocontrol

náhľad|Stretnutie členských štátov Eurocontrol
[náhľad|Sídlo Eurocontrolu v [Región Brusel-hlavné mesto|Bruseli]]
**European Organisation for the Safety of Air Navigation** (*Európska organizácia pre bezpečnosť letovej prevádzky*), bežne známa ako **Eurocontrol** (štylizované *EUROCONTROL*), je medzinárodná organizácia, ktorej úlohou je dosiahnuť bezpečné a bezproblémové riadenie letovej prevádzky v celej Európe. Jej súčasným generálnym tajomníkom je Raúl Medina. Eurocontrol, založený v roku 1960, má v súčasnosti 41 členských štátov a sídli v Bruseli v Belgicku. Má tiež niekoľko vzdialených pracovísk, vrátane Innovation Hub v Brétigny-sur-Orge vo Francúzsku, Aviation Learning Center (ALC) v Luxembursku a Maastricht Upper Area Control Centre (MUAC) v Maastrichte v Holandsku. Pre organizáciu pracuje približne dvetisíc ľudí z mnohých európskych krajín a hospodári s ročným rozpočtom presahujúcim pol miliardy eur.

## Služby a centrá
Eurocontrol poskytuje nasledujúce služby:

* Maastricht Upper Area Control Centre (MUAC),
* Network Manager Operations Center (NMOC) – koordinuje letové plány a aktuálnu prevádzku,
* EAD – centralizovaný prístup k informáciám AIS,
* Central Route Charges Office (CRCO) – vyberá traťové (a letiskové) odplaty v mene poskytovateľov leteckých navigačných služieb (ANSP).
* Eurocontrol Innovation Hub (EIH) – výskum, simulácie, drony a Urban Air Mobility.
* EUROCONTROL Aviation Learning Center (ALC) – školenia a e-learning.

## Členské štáty

O členstvo v Eurocontrol sa môžu uchádzať krajiny, ktoré spĺňajú nasledujúce podmienky:

* byť európskou krajinou,
* byť členom Rady Európy,
* mať existujúcu akreditáciu v ICAO a ECAC.

### Zoznam členských štátov
náhľad|Členstvá európskych štátov v organizáciách letovej prevádzky – členovia Eurocontrolu znázornení v odtieňoch modrej.
V súčasnosti má Eurocontrol 41 členov:

### Štáty spolupracujúce s Eurocontrol
Eurocontrol má okrem členstva uzatvorené aj takzvané *Comprehensive Agreements (komplexné dohody)*, ktoré zlepšujú spoluprácu organizácie s krajinami, ktoré nie sú členmi. Tieto dohody umožňujú lepšiu koordináciu so štátmi, ktoré sú úzko prepojené s leteckou sieťou kontinentu.

Medzi štáty, ktoré spolupracujú s Eurocontrol patria:

* Maroko, od roku 2016
* Izrael, od roku 2016

## Referencie

*

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka EUROCONTROL
* Výročná správa spoločnosti za rok 2022
* MUAC
* Dokument Local Single Sky ImPlementation (LSSIP) z roku 2019

Kategória:Letecká doprava
Kategória:Riadenie letovej prevádzky
Kategória:Organizácie založené v 1960
Matouš Jaluška

Mgr. **Matouš Jaluška**, Ph.D. (* 30. január 1985, Turnov) je český literárny vedec.

## Životopis
Je absolventom Filozofickej fakulty Univerzity Karlovej v Prahe, kde vyštudoval najprv dvojodborový program histórie a komparatistika (20042010) a následne doktorandské štúdium Všeobecná a porovnávacia literatúra (20102017). Od roku 2012 študuje tiež evanjelickú teológiu na Evanjelickej teologickej fakulte UK.

Od roku 2014 pôsobí v Ústave pre českú literatúru Akadémie vied ČR, kde sa zameriava na problematiku stredovekého písomníctva a tiež vedie Oddelenie staršej českej literatúry. Od roku 2017 potom súčasne pôsobí aj na Ústave českej literatúry a komparatistiky FF UK. Externe spolupracuje s Českým rozhlasom 3 Vltava na tvorbe interpretačných esejí k poézii.

V roku 2017 mu bola udelená *Cena Josefa Hlávky* pre mladých pracovníkov Akadémie vied Českej republiky, ktorú udeľuje Nadace Josefa Hlávky. V roku 2020 získal *Prémii Otto Wichterleho* pre mladých vedeckých talentov.

## Referencie


## Externé odkazy
* Zoznam prác v *Bibliografii dějin českých zemí* (Historický ústav AV ČR)
* Digitálný repozitár prác Matouše Jalušky na Academia.edu
* 
* Matouš Jaluška na portále Databáze knih.cz

## Zdroj

Kategória:Českí literárni vedci
Kategória:Pracovníci Akadémie vied Českej republiky
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Karlovej univerzity
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Karlovej univerzity
Kategória:Osobnosti z Turnova
Dana Dvořáčková

Doc. PhDr. **Dana Dvořáčková**, Ph.D., rod. *Malá*, známa tiež ako *Dana Dvořáčková-Malá* (* 1972)  je česká medievalistka a poetka.

## Životopis
Vyštudovala na Ústave českých dejín Filozofickej fakulty Univerzity Karlovej, kde v roku 2002 absolvovala magisterské štúdium, 2003 obhájila rigoróznu prácu *Skladba pražského dvora za vlády Václava II.* a 2010 potom dizertačnú prácu *Splendor curiae regis. Život a kultura na dvoře posledních Přemyslovců*. V súčasnej dobe pôsobí v oddelení dejín stredoveku Historického ústavu Akadémie vied Českej republiky, kde je tiež vedúci výskumného centra Dvory a rezidence ve středověku. Okrem toho externe spolupracuje s Filozofickou a Pedagogickou fakultou Univerzity Karlovej a s Filozofickou fakultou Univerzity Hradec Králové. V roku 2021 sa na Filozofickej fakulte Univerzity Jána Evanjelistu Purkyňa habilitovala v odbore české dejiny.

Odborne sa zameriava na dvorskú kultúru a prostredie doby stredoveku, najmä na pražský dvor posledných Přemyslovcov.

Okrem toho sa venuje aj poézii, ktorú publikuje pod svojim rodným menom Dana Malá.

## Referencie


## Externé odkazy
* Zoznam prác v Bibliografii dějin českých zemí (Historický ústav AV ČR)

## Zdroj

Kategória:Českí historici
Kategória:Českí básnici
Kategória:Pracovníci Akadémie vied Českej republiky
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Karlovej univerzity
Kričim (okres)

**Kričim** () je okres v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku v Hornotráckej nížine a v pohorí Rodopy.

## Geografia
Okres sa nachádza v juhozápadnej časti plovdivskej oblasti. Rozprestiera sa na ploche 54,9 km². Okres sa nachádza čiastočne v Hornotráckej nížine a čiastočne v Západných Rodopoch (diely Černatica a Bataška planina). Reliéf krajiny na území okresu je tak v severnej časti okresu rovinatý a v južnej časti okresu strednohorský.

### Vodstvo
Hlavným tokom je rieka Văča, ktorá tečie územím okresu na celkovej dĺžke približne 24 kilometrov. V severnej časti okresom preteká na dĺžke 5 kilometrov aj rieka Stara reka. 

Približne 5 kilometrov južne od mesta Kričim sa nachádza priehrada Kričim.

## Sídla
Jediným sídlom okresu je mesto Kričim.

## Chránené prírodné územia
### Územia európskeho významu
Do úzenia okresu zasahujú až štyri územia európskeho významu zo zoznamuNatura 2000. Sú to:

* BG0002057 *[[Besaparski ridove (chránené územie)|Besaparski ridove]]*založené za účelom ochrany vtáctva
* BG0000254 *[[Besaparski văzvišenia (chránené územie)|Besaparski văzvišenia]]*založené za účelom ochrany prírodnej lokality, ako aj divej flóry a fauny
* BG0000424 *[[Reka Văča Trakija]]*založené za účelom ochrany prírodnej lokality, ako aj divej flóry a fauny
* BG0001030 *[[Rodopi-Zapadni]]*založené za účelom ochrany prírodnej lokality, ako aj divej flóry a fauny

### Spravované rezervácie
* *[[Izgorialoto giune]]*rezervácia založená za účelom ochrany prirodzeného výskytu terciárneho reliktu, borievky druhu *[[Juniperus excelsa]]*

### Chránené lokality
* *[[Koznica (chránená lokalita)|Koznica]]*chránená lokalita 

## Galéria

Bulgaria Krichim Municipality geographic map bg.svg|geografická mapa okresu Kričim
KrichimFromAbove003.jpg|mesto Kričimcentrum a jediné sídlo okresu
Krichim-viewFromTheRiverVacha004.jpg|rieka Văča v meste Kričim
RhodopesInKrichimMunicipality006.jpg|Rodopy na území okresu Kričim
RhodopesInKrichimMunicipality011.jpg|Rodopy na území okresu Kričim
RhodopesInKrichimMunicipality012.jpg|Rodopy na území okresu Kričim
RhodopesInKrichimMunicipality005.jpg|Rodopy na území okresu Kričim
Izgorialoto_giune-oblastPlovdiv009.jpg|na území prírodnej spravovanej rezervácie Izgorialoto giune


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Okresy v Bulharsku
Kategória:Plovdiv (oblasť)
Văča

**Văča** môže byť:

v Bulharsku:
* rieka; pozri Văča (rieka)
* priehrada; pozri Văča (priehrada)
* vodná elektráreň; pozri Văča (vodná elektráreň)
Vasilov (vrch vo Veporských vrchoch)

**Vasilov** () je vrch vo Veporských vrchoch, krajinnom celku Slovenského rudohoria. Leží nad Pohorelskou Mašou, približne  severne od Revúcej.

## Poloha
Nachádza sa v severovýchodnej časti Veporských vrchov, v geomorfologickom podcelku Fabova hoľa. Leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Brezno a na katastrálnom území obce Pohorelá. Najbližším sídlom je severne situovaná Pohorelská Maša, Pohorelá a Heľpa, západne leží Závadka nad Hronom a Polomka, južne Tisovec a Muráň, juhovýchodne Muránska Huta a východne Šumiac a Vaľkovňa. Vrchol sa nachádza v ochrannom pásme Národného parku Muránska planina.

## Opis
Vasilov leží vo východnej časti Veporských vrchov, v hrebeni, vedúcom severným smerom z Rácova (). Východne sa nachádza Gindura (), Kráľova hoľa (), Hôrka () a Lopušná (), južne Šiance (), Veľký Cigán (), Rácovo () a Kľak (), západne Malá Smrekovica (), Černákov vrch () a Brestinka () a severne Kolesárová (), Veľká Vápenica (), Andrejcová (), Kamenný vrch (), Bartková () a Orlová (). Oblasť patrí do povodia rieky Hron, kde vodu z východných svahov odvádza potok Rácov, zo západných jeho prítok Postaľ. Na vrchol nevedie značená turistická trasa. 

### Výhľady
Vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít s redšou vegetáciou ponúka výhľad na okolité vrchy Veporských vrchov, Nízkych Tatier, Stolických vrchov a Spišsko-gemerského krasu.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi z Pohorelskej Maše cez dolinu Rácov.

## Referencie

## Pozri aj
* Veporské vrchy
* Fabova hoľa (geomorfologický podcelok) 
* Zoznam vrcholov vo Veporských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy vo Veporských vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Brezno
Kategória:Pohorelá
Juraj Petor

**Juraj Petor** (* 17. február 1876, Dobrá Niva † ?) bo slovenský robotník a politik KSČ v období medzivojnového Česko-Slovenska. 

Pôvodným povolaním bol kotlár. V parlamentných voľbách v roku 1925 bol zvolený za Komunistickú stranu Česko-Slovenska do hornej komory Národného zhromaždenia. V senáte zasadal do konca volebného obdobia. 

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Dobrej Nivy
Kategória:Politici KSČ
Kategória:Senátori Národného zhromaždenia (Česko-Slovensko, 1920 – 1939)
Bornova rovnica

**Bornova rovnica** je rovnica, ktorý opisuje príspevok elektrostatického pôsobenia rozpúšťadla ku Gibbsovej voľnej energii počas solvatácie iónu. Ide o elektrostatický model, ktorý pokladá rozpúšťadlo (solvent) za spojité dielektrické prostredie, takže tento model patrí medzi metódy spojitej solvatácie.

Rovnica je nasledovná:

: \Delta G =- \frac{N_A z^2 e^2}{8 \pi \varepsilon_0 r_0}\left(1-\frac{1}{\varepsilon_r}\right)

kde:
* *N*A = Avogadrova konštanta
* *z* = náboj iónu
* *e* = elementárny náboj
* *&#x3B5;*0 = permitivita vákua
* *r*0 = efektívny polomer iónu
* *&#x3B5;*r = dielektrická konštanta rozpúšťadla
V atómových jednotkách možno túto rovnicu pre jednoatómový ión zapísať ako:

: \Delta G =-\frac{1}{2}\frac{q^2}{a}(1-\frac{1}{\varepsilon})

kde:

* *&#x3B5;* = dielektrická konštanta rozpúšťadla
* *q* = náboj iónu
* *a* = polomer iónu

Túto rovnicu odvodil Max Born.

## Odvodenie
Potenciálna energia uložená v elektrostatickom poli v danom objeme je rovná:

: U=\frac{1}{2} \varepsilon_0 \varepsilon_r \int |{\bf{E}}|^2 dV

Veľkosť elektrického poľa, |{\bf{E}}| , vo vzdialenosti r od iónu (s nábojom ze  a polomerom r_i ) v prostredí s dielektrickou konštantou \varepsilon = \varepsilon_0\varepsilon_r  je: 

: |{\bf{E}}|=\frac{z e}{4 \pi \varepsilon_0 \varepsilon_{r} r^2} 

Objemovú zmenu dV možno zapísať ako: 

: dV=4\pi r^2 dr 

Vďaka tomu možno energiu U vyjadriť v podobe:

: U=\frac{1}{2} \varepsilon_0 \varepsilon_r \int_{r_i}^\infty \left(\frac{z e}{4 \pi \varepsilon_0 \varepsilon_r r^2}\right)^2 4\pi r^2 dr=\frac{z^2 e^2}{8\pi \varepsilon_0 \varepsilon_r r_i}

Energia solvatácie (jedného) iónu z plynnej fázy (\varepsilon_r  = 1) do prostredia s permitivitou \varepsilon_r  je potom

: \frac{\Delta G}{N_A} = U(\varepsilon_r )- U(\varepsilon_r=1)=- \frac{z^2 e^2}{8 \pi \varepsilon_0 r_i}\left(1-\frac{1}{\varepsilon_r}\right)

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Entalpia
Kategória:Fyzikálna chémia
Kategória:Eponymické termíny v chémii
Kategória:Eponymické termíny vo fyzike
Valtra

náhľad|240pxValtra série S
**Valtra** je fínsky výrobca (a značka) poľnohospodárskych traktorov, súčasť AGCO .

## História
Korene spoločností Valtra siahajú do spoločnosti Eskilstuna Mekaniska Werkstad, ktorú založil Theofron Munktell v roku 1832 . Počiatky značky Valtra súvisia s aktivitami takých výrobcov ako Valmet, Bolinder, Munktell a Volvo. V roku 1950 sa spoločnosť Bolinder-Munktell zlúčil s Volvom a vytvorili BM Volvo. V roku 1979 BM Volvo a Valmet vytvorili spoločný podnik zameraný na výrobu traktorov pod značkou „Volvo BM Valmet“. Postupom času sa názov skrátil na „Valmet“ po tom, čo Volvo predalo svoje akcie spoločnosti Valmet. V roku 2001 Partek získal Valmet, po čom sa názov vyrábaných traktorov zmenil na „Valtra-Valmet“. Po určitom čase sa oficiálne začal používať skrátený názov „Valtra“. V roku 2002 získala Partek spoločnosť Kone Corporation a značka Valtra bola ponúknutá na predaj. Subjektom, ktorý prejavil záujem o transakciu, bola spoločnosť AGCO – americký výrobca poľnohospodárskych strojov so sídlom v štáte Georgia. V roku 2004 prevzala fínskeho výrobcu poľnohospodárskych traktorov spolu s právom používať značku Valtra.

Valtra má svoje fabriky v Suolahti vo Fínsku a v Mogi das Cruzes v Brazílii . V roku 1998 podpísala zmluvu o zámere s Charkov Tractor Factory týkajúcu sa spolupráce pri výrobe poľnohospodárskych traktorov na Ukrajine s názvom „Valtra“. V roku 2003 začala turecká spoločnosť Hattat Company s montážou traktorov na základe licencie Valtra série A.

Modely traktorov Valtra:

* Valtra série F (75 - 105 k)
* Valtra série A (75 - 130 k)
* Valtra série G (105 - 135 k)
* Valtra série N (135 - 201 k)
* Valtra série T (155 - 271 k)
* Valtra série Q (230 - 305 k)
* Valtra série S (290 - 405 k)

Okrem toho sa pre brazílsky trh vyrábajú rôzne iné modely nedostupné v Európe, resp. dostupné v inej konfigurácii.

## Referencie

Kategória:Podniky vo Fínsku
Kategória:Výrobcovia traktorov
Ligand (koordinačná chémia)

[náhľad|Komplex [Kobalt|kobaltu s piatimi ligandmi]]
**Ligandy** alebo **adendy** (niekedy označované ako **L**) sú v koordinačnej chémii atómy alebo atómové skupiny (t.j. ióny alebo molekuly) koordinované okolo centrálneho atómu komplexu koordinačnej zlúčeniny (čiže sú naň viazané koordinačnou väzbou). Spravidla sú to donory elektrónov, ktoré sa skladajú z nekovových atómov. Ligandy sú teda spravidla Lewisove bázy.

## Klasifikácia
Existuje všeobecne veľké množstvo ligandov, ktoré je možné kategorizovať mnohými spôsobmi. Jeden zo spôsobov je napríklad podľa zložitosti molekuly:

* monoatómové ligandy – ligandy zložené z jediného atómu, napríklad F- alebo S2-
* polyatómové monocentrické ligandy – ligandy, ktoré okrem väzbového atómu obsahujú len atómy viazané priamo na tento atóm, napríklad CN- alebo NO2-
* polyatómové polycentrické ligandy – zvyčajne veľké organické molekuly, ktoré obsahujú väčší počet atómov, napríklad étery (R2O) alebo alkylamíny (NR3)

Alternatívne je ligandy možné klasifikovať podľa ich náboja:

* neutrálne ligandy, napríklad NH3 alebo H2O
* aniónové ligandy, napríklad OH- alebo Cl-
* katiónové ligandy, napríklad NO+

### Chelácia
náhľad|Kyselina etyléndiamínotetraoctová (EDTA) je schopná tvoriť až 6 väzieb s jedným atómom kovu.
Niektoré ligandy sa môžu na centrálny atóm viazať viac než jednou väzbou, takže ďalším spôsobom kategorizácie môže byť počet väzieb, ktoré ligand tvorí. Z tohto hľadiska možno rozlišovať ligandy napríklad nasledovne:

* monodentátne ligandy – tvoria len jednu väzbu, napríklad Cl- (tieto ligandy môžu tvoriť viac väzieb, ak sú prítomné v komplexoch s viac než jedným centrálnym atómom, vtedy vystupujú ako mostíkové atómy)
* bidentátne ligandy – tvoria dve väzby, napríklad etyléndiamín
* tridentátne ligandy – tvoria tri väzby, napríklad 1,4,7-trioxacyklononán
* polydentátne ligandy – tvoria viac ako tri väzby, napríklad kyselina etyléndiamínotetraoctová (EDTA), schopná tvoriť až 6 väzieb s jedným centrálnym atómom

Namiesto latinského základu „dentátny“ (od *dentis*, zub) sa niekedy používajú slová funkčný, donorový alebo väzbový (napr. jednodonorové alebo dvojfunkčné ligandy).

Ligandy, ktoré tvoria viac ako jednu väzbu, sa označujú ako chelačné činidlá. Komplexy, ktoré tvoria, sa potom označujú ako cheláty.

## Referencie

Kategória:Koordinačné zlúčeniny
Marie Buňatová

Mgr. **Marie Buňatová**, Dr. Phil. (* 31. december 1970, Pelhřimov) je česká historička.

## Životopis
Vyštudovala históriu najprv na Filozofickej fakulte Karlovej Univerzity (19891997) a neskôr na *Institut für Geschichte* Viedenskej univerzity (20032009), kde absolvovala doktorandské štúdium s dizertačnou prácou *Die Prager Juden a der Zeit vor der. Handel und Wirtschaftsgebaren der Prager Juden im Spiegel des Liber Albus Judeorum 1577–1601*.

Pracovala ako vedúca Dokumentačného centra moravského židovstva pri Regionálnom múzeu v Mikulove a riaditeľka *Národního zemědělského muzea*. V rokoch 2016 až 2018 pôsobila na Ústave historických vied filozofickej fakulty Univerzity Pardubice. Od roku 2019 je vedeckou pracovníčkou oddelenia dejín raného novoveku Historického ústavu Akadémie vied ČR.

Bádateľsky sa zameriava na hospodárske dejiny a obchod v ranom novoveku, najmä v predbielohorskom období, a na dejiny Židov v priestore strednej Európy.

## Referencie


## Externé odkazy
* Zoznam prác v *Bibliografii dějin českých zemí* (Historický ústav AV ČR)

## Zdroj

Kategória:Českí historici
Kategória:Pracovníci Akadémie vied Českej republiky
Kategória:Vyučujúci na Univerzite Pardubice
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Karlovej univerzity
Kategória:Absolventi Viedenskej univerzity
Kategória:Osobnosti z Pelhřimova
Robert Novotný (historik)

Mgr. **Robert Novotný**, Ph.D. (* 8. august 1974, Praha) je český historik.

Na Pedagogickej fakulte Karlovej Univerzity v Prahe vyštudoval najprv magisterský odbor Dejepis – Základy spoločenských vied (19942000) s diplomovou prácou *Rožmberská klientela v 15. storočí* a v rokoch 20002008 tiež doktorské štúdium, ktoré ukončil obhajobou dizertačnej práce *Sociální, institucionální a konfesionální aspekty vývoje české šlechty v pozdním středověku*.

Pôsobí v Centre medievistických štúdií Filosofického ústavu Akadémie vied ČR, kde je zároveň zástupcom riaditeľa a šéfredaktorom časopisu Studia Mediaevalia Bohemica.

Odborne sa zameriava na sociálne dejiny neskorého stredoveku, šľachtu, husitstvo a na historickú sémantiku.

## Referencie


## Externé odkazy
* Zoznam prác v *Bibliografii dějin českých zemí* (Historický ústav AV ČR)

## Zdroj

Kategória:Českí historici
Kategória:Pracovníci Akadémie vied Českej republiky
Kategória:Absolventi Karlovej univerzity
Kategória:Osobnosti z Prahy
Zetor 5211/5245

vpravo|náhľad|240x240bod| Zetor 5245
**Zetor 5211 / 5245** je československý poľnohospodársky traktor vyrábaný v rokoch 1984 - 1992 zo série UR I.

## Technické dáta

### Motor

* Model Z 5201,
* bez preplňovania,
* chladený kvapalinou,
* 3 valce,
* objem 2696,5 ccm, 
* menovitý výkon [kW] / [HP] 33,1/45,
* menovité otáčky (ot./min) 2200,
* max. krútiaci moment 160,83 Nm (pri 1500 ot./min.),
* rezerva krútiaceho momentu 12%,
* kompresný pomer 17:1,
* náhľad| Zetor 5211 špecifická spotreba paliva 251 g/kWh,
* vŕtanie / zdvih (mm) 102x110,
* alternátor 14 V/55 A, batéria 12 V 150 Ah.

### [[Spojka (strojárstvo)|Spojka]]

* Dvojstupňová s oddeleným ovládaním spojky PTO,
* pojazdová spojka ovládaná hydraulicky.

### [[Prevodovka]]

* Počet prevodových stupňov vpred/vzad 10/2, voliteľne 20/4 s násobičom krútiaceho momentu, alebo 10/10 s reverznou prevodovkou,
* voliteľná synchronizácia 4. a 5. prevodového stupňa,
* max. rýchlosť (km/h) 25 (voliteľne 30).

### Vývodový hriadeľ

* Závislý a nezávislý,
* otáčky (ot./min) 540, voliteľne 540/1000,
* predný vývodový hriadeľ (ot./min) (voliteľné): 1000,
* jednolamelová suchá spojka ručne ovládaná, voliteľne pneumaticky asistovaná.

### Predná hnacia náprava (model 5245)

* ľahký hnací most juhoslovanskej spoločnosti SOKO Mostar.

### Brzdy

* Kvapalinové, bubnové,
* pneumatické alebo hydraulické brzdy prívesu.

### Systém riadenia

* Guličkové s hydraulickým posilovačom.

**Hydraulický systém**

* Zetormatic, mechanický; silová, polohová a zmiešaná regulácia,
* trojbodový záves kategórie II,
* zdvíhacia sila (kN) 17,5,
* prietok čerpadla (l / min.) 32,
* menovitý tlak (MPa) 16.

**Bezpečnostná kabína**

* BK 6011, voliteľne UBK 7011,
* hlučnosť v kabíne 85 dB(A).

**Pneumatiky**

* Predné 7,5-16 (5211) / 9,5-24 (5245),
* vzadu 14,9-28.

**Rozmery** (mm)

* Výška (po vrch tlmiča výfuku) 2703
* Šírka 1850
* Rázvor 2140
* Svetlá výška 320
* Dĺžka (s spojovacími prvkami) 3630
* Hmotnosť traktora pripraveného na prácu s kabínou bez závažia (2WD) - 3185, (4WD) - 3500 kg

Objemy prevádzkových kvapalín (l)

* Motor 9
* Prevodovka a zadná náprava 27
* Portály 2x1,9 
* Predná hnaná náprava 4.3
* Reduktory prednej hnanej nápravy 2x0,25
* Riadenie 1.6
* Servo 4.6
* Chladič 10.5
* Palivová nádrž 55,4 (voliteľne 70)

**Voliteľná výbava**

* Predná hydraulika
* Predný vývodový hriadeľ
* Rádio
* Predné a zadné závažia
* Iné kombinácie pneumatík
* Sedadlo spolujazdca

## Referencie

Kategória:Traktory Zetor
TV5

**TV5 Network, Inc.** (bežne známa ako **TV5**) je filipínska mediálna spoločnosť so sídlom v Mandaluyong. V roku 1960 ju založil Chino Roces. Vlastní ju MediaQuest Holdings, dcérska spoločnosť PLDT.

## Televízne stanice
### Aktuálne
Vnútroštátne:
* TV5
** DWET-TV (Manila)
** DWTE-TV (Laoag)
** DZET-TV (Baguio)
** DYTE-TV (Bacolod)
** DYET-TV (Cebu)
** DXTE-TV (Cagayan de Oro)
** DXET-TV (Davao)
** DXER-TV (General Santos)
** DXGB-TV (Zamboanga)
* One Sports
** DWNB-TV (Manila)
** DYAN-TV (Cebu)
** DXCO-TV (Cagayan de Oro)
** DXAN-TV (Davao)
** DXDE-TV (Zamboanga)
* One News
* One PH
* One Sports+
* NBA TV Philippines (v spoluvlastníctve s NBA TV)
* PBA Rush (v spoluvlastníctve s PBA)
* Sari-Sari Channel (v spoluvlastníctve so spoločnosťou Viva Communications)
* BuKo (v spoluvlastníctve s APT Entertainment)
* UAAP Varsity Channel (v spoluvlastníctve s UAAP)

Medzinárodné:
* Kapatid Channel
* AksyonTV International

### Bývalé
* 5 Plus
* AksyonTV
* Bloomberg TV Philippines (v spoluvlastníctve s Bloomberg L.P.)
* Colours
* Hyper
* One Screen
* Weather Information Network

## Rozhlasové stanice
* Radyo5 True FM
** DWFM 92.3 FM (Manila)
** DZYB 102.3 FM (Baguio)
** DYBC 102.3 FM (Bacolod)
** DYFM 101.9 FM (Cebu)
** DXRL 101.5 FM (Cagayan de Oro)
** DXFM 101.9 FM (Davao)
** DXOO 97.5 FM (General Santos)

## Internet
* D5 Studio
* GG Network
* News5 Digital
* TV5.com.ph

## Dcérske spoločnosti
* Cignal TV, Inc.
** Cignal
** SatLite
* Media5 Marketing Corporation
* Nation Broadcasting Corporation
* Unitel Productions, Inc.
* Straight Shooters
* Pilipinas Global Network Ltd.

## Divízie
* Alagang Kapatid Foundation, Inc.
* Digital5
* News5
* One Sports
* Rescue5
* Regional5
* Studio5
* Talent5
* TV5 Entertainment Group

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna webstránka  

Kategória:Mediálne podniky
Kategória:Podniky vo Filipínach
Kategória:Podniky založené v 1960
Neognathostomata

**Neognathostomata** môže byť:
*iný názov taxónu Osteognathostomata
*nadrad ježoviek, pozri Neognathostomata (ježovky)
Rácovo

**Rácovo** () je vrch vo Veporských vrchoch, krajinnom celku Slovenského rudohoria. Leží nad Pohorelskou Mašou, približne  severne od Revúcej.

## Poloha
Nachádza sa v severovýchodnej časti Veporských vrchov, v geomorfologickom podcelku Fabova hoľa. Leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Brezno a zasahuje na katastrálne územie obce Pohorelá a Heľpa. Najbližšími sídlami sú severne situované Pohorelská Maša, Pohorelá a Heľpa, západne sa nachádza Závadka nad Hronom a Polomka, južne Tisovec a Muráň, východne Muránska Huta, Šumiac a Vaľkovňa. Vrcholom vedie hranica Národného parku Muránska planina.

## Opis
Rácovo leží vo východnej časti Veporských vrchov, v hrebeni, vedúcom zo sedla Sitárovo severným smerom na Vasilov (). Východne sa nachádza Kráľova hoľa (), Hôrka (), Lopušná () a Šiance (), južne Veľký Cigán (), Pavelková () a Kľak (), západne Malá Stožka (), Malá Smrekovica (), Slatvinské (), Černákov vrch () a Brestinka () a severne Kolesárová (), Veľká Vápenica (), Andrejcová (), Vasilov (), Kamenný vrch (), Gindura (), Bartková () a Orlová (). Oblasť patrí do povodia rieky Hron, kde vodu z východných svahov odvádza potok Rácov, zo západných jeho prítok Postaľ. Na vrchol nevedie značená turistická trasa. 

### Výhľady
Vrchol pokrýva nesúvislý lesný porast, ktorý umožňuje obmedzený rozhľad. Z vhodných lokalít ponúka výhľad na okolité vrchy Veporských vrchov, Nízkych Tatier, Stolických vrchov a Spišsko-gemerského krasu.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi z Pohorelskej Maše cez dolinu Rácov.

## Referencie

## Pozri aj
* Veporské vrchy
* Fabova hoľa (geomorfologický podcelok) 
* Zoznam vrcholov vo Veporských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy vo Veporských vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Brezno
Kategória:Pohorelá
Kategória:Heľpa
Stĺpy mieru

náhľad|Stĺp mieru v parku. Bardejovské Kúpele
**Stĺpy mieru** (angl. *Peace Poles*) je projekt pochádzajúci z Japonska ako odozva na výbuch atómovej bomby v Hirošime a Nagasaki v 2. svetovej vojne. Stĺp mieru je pamätník, ktorý zobrazuje správu „*May Peace Prevail on Earth*“ v jazyku krajiny, kde bol umiestnený– slovensky „*Nech na Zemi zavládne mier*“.
## Vznik
Myšlienku mierových stĺpov prvýkrát zrealizoval roku 1955 Masahisa Goi v Japonsku. Mimo Japonska boli prvýkrát postavené v roku 1983. Odvtedy sa po celom svete umiestnilo viac ako 200 000 v takmer 200 krajinách. Mierové stĺpy môžu byť vyrobené z rôznych materiálov. Text na stĺpe môže byť maľovaný, vyrezávaný, leptaný, zvarený, prilepený alebo nitovaný, ale môže byť napísaný aj na tabuľke, ktorá je pripevnená na stĺp skrutkami. V iných prípadoch ide o prácu umelca či sochára.
## Aktivity spojené s projektom Stĺpy mieru
Stĺpy mieru sú najuznávanejšou pamiatkou venovanou mieru na zemi. Predstavujú najvyššie ašpirácie mieru a dobrej vôle, ktoré sú vlastné ľudskému srdcu, presahujúce rasu, náboženstvo a vierovyznanie. Mierové stĺpy slúžia na šírenie posolstva, „*Nech na Zemi zavládne mier*“, do každého kúta zemegule. Majú pozdvihnúť ľudské vedomie tak, aby prijalo jednotu svetovej globálnej rodiny. Vo svete boli stĺpy mieru umiestnené na rôznych miestach ako je napr. severný magnetický pól, Hirošimský pamätník mieru, miesto egyptských pyramíd v Gíze a svätyne Aiki v Iwame v Japonsku. Bežne sú však inštalované na významných verejných miestach, ako sú komunitné parky alebo blízko vchodov do kostolov či škôl. Na Slovensku túto tradíciu založila v roku 1996 organizácia Humatrend n.o., ktorá zabezpečila umiestnenie viac ako 100 stĺpov v mnohých mestách, obciach ale aj v priestoroch rekreačných zariadení. Medzi tieto miesta patrí napríklad Mierová hora na Kojšovskej holi. Je tam osadených 49 stĺpov mieru, ktoré symbolizujú 49. rovnobežku zemegule, na ktorej Mierová hora leží. Stĺpy mieru sú vztýčené aj v areáli Národnej kultúrnej pamiatky na Slavíne v Bratislave s názvom Mierová lúka. Prvý samostatne stojací stĺp bol postavený 23.6.1996 v parku Bardejovských Kúpeľov.
## Galéria

BardejovskeKupele11Slovakia126.jpg|Pamätná tabuľa Bardejovské Kúpele
Kojsovka2.jpg|Mierová hora na Kojšovskej holi
Stĺp mieru. Prešov 23 Slovakia 3.jpg|Stĺp mieru v areáli Prešovskej univerzity
Stĺp mieru. Prešov 23 Slovakia 8.jpg|Stĺp mieru v areáli Základnej školy Československej armády v Prešove


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Vzniklo v 1955
Rafał Pacześ

**Rafał Pacześ** (* 18. jún 1990, Lodž, Poľsko) je poľský stand-up umelec, komik a herec, moderátor programov *Czarna Wołga* a *Pacześ show*. Autor kníh *Grube wióry* a *Ostatni śnieg*.

Od augusta 2016 sa profesionálne venuje stand-upu ako majiteľ umeleckej agentúry King of Entertainment - Rafał Pacześ. Jeho videá na kanáli „Rafał Pacześ“ na YouTube presahujú celkovo 150 miliónov videní (2023), čo mu v rebríčku Standupedia dáva 1. miesto medzi poľskými stand-up umelcami. Na kanáli „Czarna Wołga“ si jeho filmy diváci prehrali už viac ako 9 miliónov krát. Autor stĺpčekov v mesačníku „Głos Mordoru“.

## Životopis
Prvýkrát na pódiu vystúpil v roku 2012 na festivale Łóska v Lodži. Rok a pol vystupoval na open micoch v Lodži, ktoré spoluorganizoval a následne moderoval.

Následne sa podieľal na nahrávaní stand-up pre Comedy Central. Jeho vystúpenia bolo možné vidieť aj na iných poľských televíznych staniciach. Bol prvým stand-up komikom, ktorý sa objavil v programe „Kuba Wojewódzki“.

Je tvorcom programu „Czarna Wołga“, v ktorom rozoberá tému motorizácie a robí rozhovory s pozvanými hosťami. Prvé dve série programu mali premiéru na YouTube, od tretej sezóny sa program presunul na platformu OTT WOW. Prvá epizóda bola odvysielaná 30. decembra 2018.

9. marca 2019 v Katoviciach viedol spolu s Magdou Mołek Ocenenia populárnej hudby a jazzu Fryderyki 2019. Slávnosť vysielala naživo TVN. Od júla 2019 rozhlasový moderátor na stanici RMF FM a od roku 2019 majiteľ reštaurácie „Komediowa“, ktorá sa nachádza na Piotrkowskej ulici v Lodži.

Od roku 2020 vedie vlastnú talkshow „Pacześ Show“, ktorá mala premiéru na platforme OTT WOW, ako aj na Comedy Central.

## Sólové programy
* 2016/2017: „Zaczynam rozumieć“
* 2017/2018: „Bang“ (spoločný program s Kacperom Rucińskim a Łukaszom „Lotekom“ Lodkowskim)
* 2018: „Puder do cery zimnej“
* 2019/2020: „Zoba Co Jes“
* 2020: „Bang 2“ (spoločná show s Kacperom Rucińskim a Łukaszom „Lotekom“ Lodkowskim)
* 2021/2022: „Benshi“

## Filmografia

## Ocenenia
* prvá cena na festivale v Lodži Łóska na otvorenej scéne v kategórii Łach - ľahkosť abstraktnej mágie s humorom.
* semifinalista Národnej prehliadky amatérskych kabaretov PAKA.
* finalista poľskej Stand-up ligy.
* štvrté miesto v rebríčku denníka Polityka v kategórii „Top 10 poľských videí YouTube v roku 2018“.
* stand-up roka 2019 v plebiscite „Golden Mics“ webovej stránky Standupedia.pl.

## Referencie

Kategória:Stand-up komici
Kategória:Poľskí humoristi
Kategória:Osobnosti z Lodže
Ľubomír Stankovský

**Ľubomír** „**Kyslík**“ **Stankovský** (* 23. august 1951, Bratislava† 8. marec 2024, Bratislava) bol slovenský hráč na bicie nástroje a spevák.

## Kariéra
Ľubomír Stankovský vyštudoval strednú priemyselnú školu strojnícku. V roku 1967 patril spolu s Jánom Balážom a Mirom Žbirkom k zakladajúcim členom skupiny Modus, kde pôsobil do roku 1973. Potom prešiel do skupiny Vlada Hronca (brat Braňa Hronca), v ktorom hral rok. S Dežom Ursinym a so skupinami Prognóza, Burčiak, či Provisorium nahral šesť albumov.

V 80. rokoch sa Ľubomír Stankovský vrátil do kapely Modus. V roku 1984 naspieval pieseň „Ty, ja a môj brat“ (známa aj ako „Odrazové sklíčka dotykov“) ktorá sa stala obrovským hitom. Počas svojej kariéry účinkoval pri nahrávaní mnohých albumov, hudobných projektov, či scénickej hudby. Hral aj v skupine Elán. Kapelu Modus oživil spolu novými členmi, ale aj s Jánom Balážom v obnovenej zostave nahrali v roku 2018 album *[[ReGenerácia]]*.

## Diskografia
### Sólové albumy
* 2001 – *[[Nový muž zo starých čias]]*

### Albumy ďalších interprétov
Výber z albumov, na ktorých sa podieľal Ľubomír Stankovský:
;Pavol Hammel
* 1981 *[[Čas malín]]*, bicie nástroje, perkusie, vokály (so skupinou Burčiak)
;Dežo Ursiny
* 1982 *[[Pop Scop]]* (so skupinou Burčiak), bicie nástroje
* 1983 *[[4/4]]*, bicie nástroje (skupina Prognóza)
* 1984 *[[Bez počasia]]*, bicie nástroje, perkusie (skupina Provisorium)
* 1984 *[[Without Weather]]*, bicie nástroje, perkusie (skupina Provisorium)
* 1986 *[[Zelená (album)|Zelená]]*, bicie nástroje, perkusie, vokály (skupina Provisorium)
* 1986 *[[Green]]*, bicie nástroje, perkusie, vokály (skupina Provisorium)
* 1987 *[[Na ceste domov]]*, bicie nástroje, perkusie (skupina Provisorium)
* 1987 *[[On the Way Home]]*, bicie nástroje, perkusie (skupina Provisorium)
* 1990 *[[Momentky]]*, bicie nástroje, perkusie, vokály (skupina Provisorium)
* 1991 *[[Do tla]]*, bicie nástroje, perkusie (skupina Provisorium)
* 1997 *[[Pevniny a vrchy]]*,  bicie, perkusie (so skupinou Burčiak)
* 2000 *[[Pevniny a vrchy 2 (Rarity)]]*,  bicie, perkusie
* 2000 *[[Tisíc izieb]]*, bicie nástroje (Skupina +Plus)
;Milan Lasica Jaroslav Filip
* 1987 *[[My (do tanca a na počúvanie)]]*, bicie nástroje (skupina Provisorium)
* 1990 *[[Sťahovaví vtáci]]*, bicie nástroje
;Modus
* 1984 *[[Najlepšie dievčatá]]*, bicie nástroje, perkusie, vokály, spev
* 1985 *[[Každý niečo hrá]]*, bicie nástroje, vokály, spev
* 1986 *[[Vlaky s rokmi]]*, bicie nástroje, vokály, spev
* 2018 *[[ReGenerácia]]*, bicie nástroje, vokály, spev
;Vašo Patejdl, skupina Elán
* 1985 *[[Hodina slovenčiny]]*, bicie (ako hosť)
* 1986 *[[School Party]]*, bicie (ako hosť)
* 1989 *[[Mon amour]]*, vokály
* 1990 *[[Dlhá cesta / Long Way]]*, vokály
* 1999 *[[Antológia 2: 1978 – 1990]]*, vokály

## Referencie

Kategória:Slovenskí popoví bubeníci
Kategória:Slovenskí rockoví bubeníci
Kategória:Slovenskí popoví speváci
Kategória:Modus (hudobná skupina)
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Krone (podnik)

náhľad| Samohybná rezačka Krone
náhľad| Lis značky Krone
náhľad| Samohybná kosačka Krone
**Bernard Krone Holding** je nemecký výrobca poľnohospodárskych strojov a návesov pre nákladné vozidlá so sídlom v Spelle .

## Dejiny
História značky sa začala písať v roku 1906, keď Bernard Krone založil kováčsku dielňu v severnom Nemecku, v meste Spelle v okrese Emsland, na farme, ktorú zdedil . V roku 1930 sa podnik zaoberal výrobou strojov na zber plodín a obrábanie pôdy. Po vojne bola výroba rozšírená o pluhy a prívesy. Potom bola výrobná linka obohatená o rozmetadlá, ako aj sklápacie a nakladacie vozíky.

Továreň v Spelle veľmi dobre prosperovala, preto v roku 1963 boli zakúpené pozemky vo Werlte a vybudovaný druhý závod Krone, kde spoločnosť spočiatku začala vyrábať poľnohospodárske prívesy, sklápacie a plošinové prívesy. Pokles odbytu spôsobil, že v roku 1970 výroba prešla na návesy a prívesy pre cestnú prepravu tovaru .

Od roku 1990 sa spoločnosť špecializuje aj na výrobu rezačiek. V súčasnosti Krone svojim zákazníkom okrem iného ponúka: samonakladacie prívesy, obraceče, samohybné rezačky, kosačky, lisy a návesy za ťahače .

20. mája 1996 bola uvedená na trh prvá samochodná disková kosačka Krone s kondicionérom (model Big M). Tento model dosahuje pracovný výkon až 20 ha/h . Výkon kosačky Krone bol zdokumentovaný v roku 1999 po 24-hodinovom teste odolnosti. Do Guinessovej knihy rekordov sa kosačka zapísala za 315,1 hektára pokosených lúk a individuálnym hodinovým rekordom 15,2 hektára  .

## Referencie

Kategória:Výrobcovia poľnohospodárskych strojov
Kategória:Podniky v Nemecku
Kverneland

náhľad| Otočný pluh Kverneland
náhľad| Kosačka s kondicionérom Kverneland Taarup
**Kverneland AS** – nórsky výrobca poľnohospodárskej techniky a najväčší svetový výrobca pluhov . Podnik založil Ole Gabriel Kverneland (1854–1941) v roku 1879. Sídlo spoločnosti je v Klepp, v obci Kvernaland. Kverneland zamestnáva viac ako 2 600 ľudí po celom svete.

Skupina Kverneland vlastní tieto značky: Kverneland, Accord, Rau, Taarup a Vicon. Kverneland Group je tiež výrobcom strojov na zber krmovín Deutz-Fahr, ako sú: diskové kosačky, diskové kosačky s kondicionérom, obracače, zhrňovače, samozberacie prívesy. Má výrobné závody v Klepp Nórsko (pluhy), Kerteminde Dánsko (diskové kosačky, obraceče a zhrňovače ), Soest Nemecko (pneumatické sejačky, presné sejačky, sejacie kombinácie), Les Landes Francúzsko (kultivátory, brány), Modena Taliansko (rotačné brány, mulčovače), Lipetsk Rusko (výroba sejacích kombinácii, montáž sejačiek a pluhov), Nieuw-Vennep Holandsko (postrekovače a rozmetadlá umelých hnojív), Ravenna Taliansko (lisy na kruhové balíky a baličky), Daqing Čína (montáž strojov Kverneland) .

V roku 1992 bolo uzavreté 50 % partnerstvo so spoločnosťou Macchine Agricole Maletti z Modeny ako partnerom pri výrobe nástrojov poháňaných vývodovým hriadeľom  .

V roku 1993 bol Kvernelandom odkúpený výrobca strojov na zber krmovín Maskinfabriken Taarup z Kerteminde (Dánsko) .

V roku 1995 bolo zakúpených zvyšných 50 % podielov Macchine Agricole Maletti.

V roku 1996 bola zakúpená spoločnosť Accord Landmaschinen, Soest  .

V máji 1998 bola získaná holandská spoločnosť Greenland Group .

V roku 1999 bola odkúpená skupina Rau z Weilheimu (Nemecko).

V roku 2000 bola odkúpená nemecká spoločnosť Kleine.

V roku 2006 bola továreň v Gottmadingene v Nemecku zatvorená. Výroba obracačov a zhrňovačov sa presunula do Ketermind, ovíjačky a lisy na okrúhle balíky s pevnou komorou do Geldropu, kde sa vyrábajú lisy s variabilnou komorou a lisy na veľké hranaté balíky , bola tiež podpísaná zmluva s nemeckou firmou Mayer na distribúciu kŕmnych vozov pod názvom SiloKing Taarup.

V roku 2008 skupina predala svoju fabriku lisov v Geldrope skupine Kuhn Group. V roku 2009 uzavrela Kverneland Group kúpnu zmluvu so spoločnosťou Veenhuis Machines na akvizíciu divízie samozberacích vozov a veľkoobjemových prívesov. V roku 2010 koncern získal 30-percentný podiel talianskeho výrobcu lisov na okrúhle balíky a baličiek na balíky Gallignani SP A, ktorý vyrába lisy aj pre AGCO pod značkami Fendt a Massey Ferguson .

30. januára 2012 kúpila celý podnik Kverneland japonská spoločnosť Kubota .

## Poznámky pod čiarou

Kategória:Výrobcovia poľnohospodárskych strojov
Kategória:Podniky v Nórsku
Kričimský nápis

**Kričimský nápis** (), známy aj ako **Skalný starobulharský nápis** () je skalný stredoveký nápis, ktorý sa nachádza v blízkosti mesta Kričim v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku.

## Lokalita
Nápis sa nachádza na veľkom kameni neďaleko mesta Kričim v blízkosti ruín pevnosti Ivankovo kale.

## Dejiny
Nápis bol zhotovený pri príležitosti ovládnutia Kričimu a okolia cárom Ivanom Asenom II. v roku 1230.

Objavený bol v roku 1942. V roku 1966 získal skalný nápis štatút kultúrnej pamiatky národného významu.

## Charakteristika
Ide o štvorriadkový skalný nápis v starobulharčine zhotovený pri príležitosti obsadenia Kričimu a jeho okolia cárom Ivanom Asenom II.

### Text
V preklade do modernej bulharčiny nápis obsahuje nasledovný text: *Na tozi kamăk seďa car Asen, kogato prevze Kričim* (, doslova *Na tomto kameni sedel cár Asen, keď prevzal Kričim*).

## Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu

Nápis bol vyhlásený za kultúrnu pamiatku národného významu v roku 1966. Ako dôvod ochrany bola stanovená architektonicko-staviteľská (z obdobia antiky a stredoveku) hodnota objektu. Názov objektu ako je uvedený na zozname kultúrnych pamiatok národného významu je *Skalen starobălgarski nadpis* (, doslova *Skalný starobulharský nápis*).

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Architektúra z 1230
Kategória:Kričim (mesto)
Pöttinger

náhľad| Traktor Deutz-Fahr s pluhom Pöttinger
náhľad| Sejací stroj Pöttinger
**Pöttinger** je rakúsky výrobca poľnohospodárskych strojov so sídlom v Grieskirchene. Výrobné závody má v rakúskom Grieskirchene, nemeckom Bernburgu, českých Vodňanoch .

## História
Spoločnosť bola založená v roku 1871 Franzom Pöttingerom. V roku 1960 spoločnosť skonštruovala samohybný zberací stroj, ktorý jej priniesol medzinárodnú slávu vo svete poľnohospodárstva . V roku 1975 získal Pöttinger bavorskú továreň na pluhy v Landsbergu am Lech . V roku 2001 bola prevzatá továreň na sejacie stroje RABE Sätechnik v Bernburgu. V súčasnosti ponúka Pöttinger svojim zákazníkom okrem iného: sejacie stroje, pluhy, kosačky, samonakladacie vozy a kultivátory .

## Produkty

* Stroje na zber krmovín:
** bubnové kosačky Eurocat,
** diskové kosačky Novacat, Novadisc,
** obracače HIT,
** zhrňovače TOP,
** samozberacie vozy Boss, Primo, Faro, Europrofi, Torro, Jumbo, 
** lisy na okrúhle balíky a kombinované lisy s baličkou Impress.
* Stroje na spracovanie pôdy:
** pluhy Servo,
** diskové podmietače Terradisc, 
** radličkové podmietače Synkro, Terria, 
** rotačné brány Lion, 
** krátke kombinácie Fox, 
** sejačky Vitasem, Aerosem, Terrasem, Amico 
** plečky Rotocare, Flexcare.

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka spoločnosti

Kategória:Výrobcovia poľnohospodárskych strojov
Kategória:Podniky v Rakúsku
Dušan Coufal

Mgr. **Dušan Coufal**, Th.D. (* 1978) je český cirkevný historik, evanjelický teológ a klasický filológ.

Je absolventom Evanjelickej teologickej fakulty Karlovej univerzity v Prahe, kde v rokoch 1998 až 2004 vyštudoval evanjelickú teológiu a 2004 až 2012 potom doktorandské štúdium historickej teológie, ktoré ukončil obhajobou dizertačnej práce *Polemika o kalich mezi teologií a politikou 1414–1431. Příspěvek k předpokladům basilejské disputace o prvním z pražských artikulů*.

Pôsobí v Centre medievistických štúdií Filosofického ústavu Akadémie vied ČR.

Odborne sa zameriava na cirkevné dejiny, českú reformáciu a na univerzitné písomníctvo doby neskorého stredoveku.

## Referencie


## Externé odkazy
* Zoznam prác v Bibliografii dějin českých zemí (Historický ústav AV ČR)

## Zdroj

Kategória:Českí historici
Kategória:Cirkevní historici
Kategória:Českí teológovia
Kategória:Pracovníci Akadémie vied Českej republiky
Kategória:Absolventi Karlovej univerzity
Škvarka

náhľad|Domáce škvarky

**Škvarka** alebo **oškvarok** (v pluráli **škvarky** alebo **oškvarky**, nárečovo *škračky*) je zvyšok slaniny po vypražení. Na Slovensku aj v dalších krajinách sú škvarky najčastejšie získávané z bravčovej slaniny.

Príprava škvariek môže prebiehať tak, že sa slanina s kúskami mäsa nakrája na kocky, ktoré sa následne vhodia na rozpálenú panvicu.

Pri väčších objemoch sa škvarenie vykonáva v hrnci či kotli, do ktorého je vložená na kocky nakrájaná slanina s trochou vody, ktorá zabráni pripáleniu slaniny pred jej čiastočným rozpustením. Po zliatí vyškvarenej masti je možné škvarky samostatne dopiecť eventuálne s pridaním trochy mlieka pre zjemnenie chuti.

Po škvarení je možné ich dochutiť soľou a rascou. V niektorých oblastiach sa zo škvariek mletím vyrába škvarková nátierka a tiež sú známe aj škvarkové placky, škvarkové pečivo a škvarkové pagáče.

## Zaujímavosť
Veľmi podobný produkt sa dá vyrobiť aj z niektorých jedlých lupenatých húb. Obzvlášť vhodné sú všetky jedlé plávky, čas nutný na prípravu je podstatne kratší. Zvyčajne sa toto jedlo nazýva *hubové škvarky*.
Jedlo, ktoré chutí ako domáce škvarky, možno pripraviť aj vyprážaním kukiel priadky morušovej, ktoré však obsahujú oveľa menej tuku a až 60 % bielkovín. Kukly je možné kúpiť mrazené v predajniach ázijských potravín.

## Referencie

Kategória:Mäso
Černákov vrch

**Černákov vrch** () je vrch vo Veporských vrchoch, krajinnom celku Slovenského rudohoria. Leží nad Závadkou nad Hronom, približne  východne od Brezna.

## Poloha
Nachádza sa v severovýchodnej časti Veporských vrchov, v geomorfologickom podcelku Fabova hoľa. Leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Brezno a zasahuje na katastrálne územie obce Závadka nad Hronom a Heľpa. Najbližšími sídlami sú severne situovaná Závadka nad Hronom, Pohorelá a Heľpa, západne sa nachádza Polomka, juhozápadne Pohronská Polhora, južne Tisovec a Muráň a východne Pohorelská Maša, Šumiac a Vaľkovňa. Vrch je súčasťou ochranného pásma Národného parku Muránska planina.

## Opis
Černákov vrch leží v severovýchodnej časti Veporských vrchov, nad dolinou Hronec, v hrebeni, vedúcom severným smerom z hrebeňa Nehovo. Severne sa nachádza Hudákov vrch (), no tiež Oravcová (), Kolesárová (), Veľká Vápenica () a Andrejcová (), východne Orlová (), Kráľova hoľa (), Gindura (), Vasilov (), Rácovo () a Lopušná (), južne Veľký Cigán (), Pavelková (), Kľak (), Veľká Stožka (), Malá Stožka () a Fabova hoľa () a západne Malá Smrekovica (), Javorinka (), Veľká Smrekovica (), Slatvinské (), Čierny vrch () a Kochlovec (). Oblasť patrí do povodia rieky Hron, kde vodu z východných svahov odvádza potok Postaľ do Rácova, západne voda steká do doliny Hronec, ktorou preteká rovnomenný potok. Na vrchol nevedie značená turistická trasa. 

### Výhľady
Vrchol pokrýva nesúvislý lesný porast, ktorý umožňuje obmedzený rozhľad. Z vhodných lokalít ponúka výhľad na okolité vrchy Veporských vrchov, Nízkych Tatier, Stolických vrchov a Spišsko-gemerského krasu.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, preto prístup je možný lesnými chodníkmi zo Závadky nad Hronom cez dolinu Hronec, ktorou prechádza  modro značená trasa do sedla Burda.

## Referencie

## Pozri aj
* Veporské vrchy
* Fabova hoľa (geomorfologický podcelok) 
* Zoznam vrcholov vo Veporských vrchoch

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy vo Veporských vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Brezno
Kategória:Závadka nad Hronom
Kategória:Heľpa
FBC Třinec

**FBC Třinec** (podľa sponzorov **FBC Intevo Třinec**) je florbalový tím so sídlom v Třinci v Česku. Tím bol založený v roku 2011. Družstvo žien hrá od sezóny 2023/24 ČEZ Extraligu (najvyššia súťaž), do ktorej prvýkrát v histórii postúpilo v roku 2023 po barážovej výhre nad tímom Panthers Praha 3:1 na zápasy. Medzi najväčšie úspechy mužstva patrí postup do štvrťfinále Pohára Českého florbalu v roku 2022.

A mužstvo mužov bude od sezóny 2023/24 hrať v tretej najvyššej súťaži Národná liga, do ktorej prvýkrát postúpili v roku 2023.

## Referencie

Kategória:České florbalové kluby
Kategória:Šport v Třinci
Besaparski ridove

**Besaparski ridove** môže byť:

v Bulharsku:
* časť pohoria Rodopy; pozri Besaparski ridove (Rodopy)
* územie európskeho významu; pozri Besaparski ridove (chránené územie)
Mikuláš Fedor

**Mikuláš Fedor** (; * 1. september 1874, Trnava† 17. jún 1948) bol slovenský učiteľ, novinár a politik v období medzivojnového Česko-Slovenska.

## Životopis
Pôvodným povolaním bol učiteľ. Dlhé obdobie pôsobil ako pedagóg v Levoči. V období vzniku Česko-Slovenska bol riaditeľom miestnej katolíckej základnej školy. Okrem toho pôsobil aj ako správca Párvyho dievčenského vzdelávacieho inštitútu a istý čas bol poverený vedením vzdelávacieho kurzu techniky. V Levoči pôsobil aj ako člen obecného zastupiteľstva. V kritickom období po vzniku Česko-Slovenska pôsobil ako predseda levočskej miestnej národnej rady. V roku 1920 bol prepustený zo školských služieb.  Následne pôsobil ako tajomník Krajinskej kresťansko-socialistickej strany. Bol jedným z vedúcich predstaviteľov jej slovenskej sekcie. V župných voľbách v roku 1923 bol zvolený za poslanca zastupiteľstva Podtatranskej župy. Po parlamentných voľbách v roku 1925 zasadol do dolnej komory Národného zhromaždenia. Poslanecký mandát obhájil aj po voľbách v roku 1929. Publicisticky bol aktívny  periodikách *Prágai* *Magyar Hírlap*, *Szepesi Hírado*, *Szepesi Hírláp*, *A Nép* a *Magyar Néplap*. Po Viedenskej arbitráži v závere roku 1938 sa neúspešne pokúsil presídliť do Maďarska.

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Trnavy
Kategória:Poslanci česko-slovenského Národného zhromaždenia
Kategória:Slovenskí pedagógovia
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Politici Krajinskej kresťansko-socialistickej strany