Vír

**Vír** môže byť:
*a) skôr neodborne ale často: kruhovo alebo špirálovito rotujúci prenos látky v tekutine; podobná definícia: prúdenie, ktorého prúdоvé čiary sú (približne) koncentrické kruhy
*b) pohybový stav v prúdení, charakterizovaný tým, že vír rýchlosti (nazývaný aj vorticita) nie je rovný nule (prúdenie, ktorého vír rýchlosti v celej sledovanej oblasti nie je rovný nule, sa nazýva vírivé prúdenie alebo vírové prúdenie)

## Rozdielnosť definícií
Vyššie uvedené definície sú koncepčne odlišné: Rozdiel spočíva už v tom, že prvá definícia sa vzťahuje primárne na pohyb množstva hmotných častíc, kým druhá primárne na pohyb priestorového bodu. Celkový rozdiel definícií možno ilustrovať napríklad na týchto príkladoch: 1) Prúdenie v okolí valca rotujúceho konštantnou uhlovou rýchlosťou prebieha z dôvodov symetrie po koncentrických kruhoch, nejde však o vírivé prúdenie (ide o tzv. potenciálny vír – pozri nižšie); 2) Prúdové čiary Hagenovho-Poiseuilleovho prúdenia v okrúhlej rúre sú síce priamky (a nie koncentrické kruhy), ide však o vírivé prúdenie.

## Vírivé a nevírivé prúdenie; nútený a potenciálny vír
Vírivé prúdenie bolo definované vyššie (pozri aj samostatný článok vírivé prúdenie (mechanika tekutín)). Jedným z príkladov vírivého prúdenia je (vy)nútený vír (angl. rotational vortex, forced vortex), teda vír v zmysle definície a), ktorý je zároveň vírivým prúdením.

Opakom vírivého prúdenia, čiže prúdenie kde **Ω**= 0, sa volá nevírivé prúdenie (nevírové prúdenie) alebo potenciálne prúdenie (potenciálové prúdenie). Jedným z príkladov nevírivého prúdenia je  potenciálny vír (voľný vír, angl. irrotational vortex, free vortex), teda vír v zmysle definície a), ktorý je zároveň nevírivým prúdením.

Prúdenia reálnych tekutín (t. j. tekutín, ktoré nie sú ideálnymi tekutinami)  sú prísne vzaté vždy vírivé, v praxi však mnohé prúdenia možno dobre považovať za nevírivé (napr. tornádo sa považuje za príklad potenciálneho víru).

## Praktické aspekty
Významné sú najmä víry (v zmysle definície a) vo vzduchových a vodných prúdeniach. Ich veľkosť siaha od približne jedného milimetra (napr. v hraničných vrstvách obtekaných prekážok) až do vyše tisíc kilometrov (napr. vírové systémy oblastí vysokého a nízkeho tlaku, prúdenia v mori).

Z vírov vo vzduchu sú významné najmä víry v atmosfére:
*Prvú skupinu tvoria víry so stabilne približne vertikálnou orientáciou rotačnej osi: Najväčší vír je cirkumpolárny vír; k vírom synoptickej miery patria napr. cyklóny a tropické cyklóny; k vírom menším než synoptická miera patria (väčšie) oblačné víry a (menšie)  tromby (v širšom zmysle). 
*Druhú skupinu tvoria víry so stabilne približne horizontálnou rotačnou osou. Nazývajú sa rotory. 
*Tretiu skupinu tvoria nestabilné víry s rôznou orientáciou rotačnej osi, veľké od niekoľkých milimetrov do stoviek metrov.

Z vírov vo vode sú významné víry v mori, v rámci ktorých možno rozlíšiť:
*Veľkorozmerné víry (od ) v systémoch morského prúdenia, napr. subtropické víry. 
*Víry stredných rozmerov ( až niekoľko ) majú vertikálnu rotačnú os a zodpovedajú  oblastiam vysokého a nízkeho tlaku v atmosfére.
*Malorozmerné víry (ich priemer sa ráta na milimetre až metre) sú najmä trojrozmerné turbulenčné balíky, ktoré nemajú preferovaný smer.

## Zdroje
*Kurz fyziky pro DS - 4.3
*Kurz fyziky pro DS - 4.7
*Drábková: Úvod do prúdenia tekutín 
*http://people.tuke.sk/kamila.jelsovska/FI/prednasky/MECH_KVAP_PLYN.pdf
*Schade, H., Kunz, E.: *Strömungslehre*, 2007
*Wirbel in: *Brockhaus. Enzyklopädie in 30 Bänden*. 2005 – 2006
*víry v atmosféře. In: 
*Borosi, G.: *Die Drallströmung in Wirbelkammern*, dizertácia,  2003 http://diglib.uni-magdeburg.de/Dissertationen/2003/gerborosi.pdf 
*Flügge, S. (ed.): *Handbuch der Physik (Encyclopaedia of Physics) - Band VIII/1 (Volume VIII/1) - Strömungsmechanik 1 (Fluid dynamics 1)*, 1959

## Externé odkazy
*Šembera, J.: Mechanika tekutin - poznámky k teoretické části, 2004 http://www.nti.tul.cz/cz/images/e/e9/METskr.pdf

Kategória:Mechanika tekutín