Viliam Pauliny-Tóth

náhľad|Pamätná tabuľa v Martine

**Viliam Pauliny-Tóth** (prídomok: *de Tőre et Tóthmegyer* / *z Turej a Slovenského Medera*, pseudonymy: *Amaranth*, *Boleslav*, *Budišovský*, *Marek Rozmarín*, *Lysický*, *Miloslavín*, *M. I. H.*, *Mína*, *Mydloslav*, *Mydloslav Vechťovič*, *Podolský*, *Rozmarín*, *V. Miloslavín*, *V. Podolský*; * 3. jún 1826, Senica† 6. máj 1877, Martin) bol slovenský politik, básnik a publicista; nevlastný syn Michala Dionýza Doležala, nevlastný brat Ľudovíta Karola Doležala a Eduarda Alexandra Doležala; otec slovenského spisovateľa a národohospodára Žigmunda Pauliny-Tótha, svokor Matúša Dulu, Štefana Hrušovského, Miloša Štefanoviča a Jaroslava Vlčka.

## Životopis
Pochádzal z rodiny evanjelického farára Fridricha Viliama Paulinyho a jeho manželky Kristíny Dedinskej. Ako polosirota vyrastal u príbuzných v Zemianskom Podhradí. Jeho matka sa v roku 1837 znovu vydala za Michala Dionýza Doležala, a tak sa s ňou presťahoval k otčimovi do Modry. Vzdelanie získaval v Novom Meste nad Váhom, Senici, Komárne, Modre a napokon na lýceu v Bratislave. Pobyt v Bratislave a štúdium pod vplyvom Ľudovíta Štúra ovplyvnili celú jeho literárnu činnosť, no i zmýšľanie.

Pracoval ako vychovávateľ v šľachtickej rodine, čo mu umožnilo stretnúť sa s Jánom Rotaridesom a Jankom Kráľom. Neskôr sa stal profesorom na lýceu v Kremnici. Krátko pôsobil v košutovskej armáde, z ktorej čoskoro dezertoval, a v roku 1849 sa stal dôstojníkom slovenského povstaleckého vojska. Po revolúcii pracoval ako úradník na viacerých miestach. V roku 1855 Viliama Paulinyho v Kecskeméte adoptoval bezdetný strýko jeho snúbenice Vilmy Tóth. Vtedy k svojmu priezvisku pripojil aj priezvisko manželkinho rodu – *Tóth de Tőre et Tóthmegyer* (Tóth z Turej a Slovenského Medera). Žil v Budíne, Skalici a po smrti Karola Kuzmányho sa presťahoval do Martina, kde sa stal úradujúcim podpredsedom Matice slovenskej a vedúcou osobnosťou slovenského politického života. Zaslúžil sa o vznik martinského gymnázia a Kníhtlačiarenského účastinárskeho spolku. V rokoch 1871 – 1874 bol zodpovedným redaktorom Národných novín, v ktorých taktiež publikoval svoje práce. Po zatvorení Matice slovenskej sa spolu s Jozefom Miloslavom Hurbanom snažil intervenovať vo Viedni. Bol prvým predsedom Slovenskej národnej strany, založenej v roku 1871, až do roku 1875. V rokoch 1869 – 1872 bol poslancom uhorského snemu, do ktorého kandidoval s programom Starej školy slovenskej, a bol členom poslaneckého klubu Strany ľavého stredu.

## Tvorba
Svojou tvorbou sa radí do tzv. memorandovo-matičného obdobia. V Budíne vydával časopisy *[[Černokňažník (časopis)|Černokňažník]]* a *[[Sokol (slovenský časopis, 1862 – 1869)|Sokol]]*, neskôr vo vydávaní pokračoval v Skalici. Okrem toho pracoval ako redaktor v Matici slovenskej a redigoval jej časopis *Letopis*. Vo svojich dielach sa venoval propagácii ideálov a bojoval nimi za národné a sociálne práva. Viaceré z jeho revolučných básní časom zľudoveli (*Falošná milovnica*, *Slovenčina*). V oblasti prózy sa venoval písaniu noviel, poviedok a ďalších krátkych útvarov, ktoré sa vyznačujú dokumentárnym pohľadom sa spoločnosť a politické dianie. Niektoré diela dopĺňajú aj udalosti z jeho vlastného života, alebo ide o diela, v ktorých podáva obraz o živote svojich súputníkov (napr. Ľudovít Štúr). Okrem vlastnej tvorby sa venoval aj prekladom literatúry z ruštiny (Ivan Sergejevič Turgenev, Alexander Sergejevič Puškin), nemčiny, francúzštiny či maďarčiny. Okrem prekladov uverejnil aj niekoľko adaptácií divadelných hier zahraničných autorov (Ede Szigligeti, Roderich Benedix, Aleksander Fredro a i.). Okrem poézie a krátkych próz publikoval aj množstvo článkov a novinárskych seriálov.

## Dielo
[náhľad|Hrob na [Národný cintorín|Národnom cintoríne v Martine]]

* 1848 – *Vek slobody a premeny najnovšie*, politicko-agitačná brožúra
* 1850 – *Zlatý prsteň*, epická historická povesť, jeho zrejme najrozsiahlejšie dielo
* 1862 – *Trinásta pieseň*
* 1862 – *Škola života*
* 1862 – *Kocúrkovský bál*, veselohra
* 1862 – *Ľudská komédia*, 10-dielna alegorická básnická dráma napísaná v predvečer revolúcie roku 1846
* 1862/1863 – *Jánošík*, 2 diely
* 1864 – *Náš človek*
* 1865 – *Politika oportunity*
* 1865 – *Slovenský Vlastimil alebo Meru otázok a odpovedí o terajších záležitostiach národa slovenského*, predvolebná inštrukcia
* 1865 – *Kráľova žena*, historická poviedka
* 1866 – *Dvaja Justhovci*
* 1866 – *Kyčina*, historická poviedka
* 1866 – *Staré i nové piesne Viliama Podolského*, súbor poézie
* 1866/1870 – *Besiedky*, 4-dielny súbor jeho pôvodnej i preloženej poézie
* 1867 – *Slovenský pravopis*
* 1867 – *Pansláv*, veselohra
* 1867 – *Tatarský plen*, historická poviedka
* 1868 – *Trenčiansky Matúš*, historická poviedka
* 1870 – *Volebné rozpomienky*
* 1870 – *Tri dni zo Štúrovho života*, biografická próza
* 1870 – *Listy ku slovenskému Tomášovi*
* 1872 – *Listy k židom*
* 1876 – *Slovenské bájeslovie*, vedecká práca
* 1877 – *Básne Viliama Paulinyho-Tótha*, zbierka básní, ktorú pripravila jeho dcéra Mária a vyšla až po jeho smrti

Súbor:Osem návrhov zákona (Viliam Pauliny-Tóth, Andrej Červenák).png|Osem návrhov zákona (Viliam Pauliny-Tóth, Andrej Červenák)
Súbor:Časopis Sokol vydávaný Viliamom Pauliny-Tóthom.png|Časopis Sokol vydávaný Viliamom Pauliny-Tóthom
Súbor:Viliam Pauliny-Tóth Prihlas Matice slovenskej k národu slovenskému.png|Viliam Pauliny-Tóth: Prihlas Matice slovenskej k národu slovenskému.png
Súbor:Tri dni zo Štúrovho života od Viliama Pauliny-Tótha.png|Tri dni zo Štúrovho života od Viliama Pauliny-Tótha
Súbor:Básne Viliama Pauliny-Tótha vydané v Martine.png|Básne Viliama Pauliny-Tótha vydané v Martine
Súbor:Výstava kníh Viliama Pauliny-Tótha na spoločnom podujatí MK SR, Matice slovenskej a Univerzitnej knižnice v Bratislave.png|Výstava kníh Viliama Pauliny-Tótha na spoločnom podujatí MK SR, Matice slovenskej a Univerzitnej knižnice v Bratislave


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Záznam o narodení a krste v matrike – riadok 48, pokrstený ako Guilielmus Paulliny
* Plné texty diel V. P.-Tótha
* Oficiálna stránka gymnázia v Martine, založeného na počesť Viliama Paulinyho-Tótha

Kategória:Štúrovci
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí národní buditelia
Kategória:Poslanci uhorského snemu
Kategória:Príslušníci zemianskeho stavu
Kategória:Politici SNS (historickej)
Kategória:Osobnosti zo Senice
Kategória:Tóthovci
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine