open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mária Pietrová

**Mária Pietrová**, rodená *Ivanková*, (* 4. január 1879, Martin† 24. júl 1956, Martin) bola slovenská ochotnícka herečka, režisérka a organizátorka kultúrneho života v Martine. V rokoch 19431948 bola tiež poslednou predsedníčkou spolku Živena.

## Biografia
Narodila sa ako Mária Ivanková 4. januára 1879 v Martine v rodine, ktorá patrila do staršieho turčianskeho zemianskeho rodu. V rokoch 1894 až 1937 bola významnou členkou Slovenského spevokolu v Martine, kde pôsobila nielen ako herečka, ale aj ako podpredsedníčka (v rokoch 19341942). Stvárnila okolo 80 postáv a aktívne sa podieľala na dramaturgickej činnosti súboru. Spočiatku v hrách stvárňovala vedľajšie postavy vo veselohrách (napr. „Ženský zákon“), ale neskôr vynikla aj ako herecká predstaviteľka výrazných ženských postáv, často tragických hrdiniek, v slovenských a českých dielach realistickej drámy (napr. v hre „Hájnikova žena“).

Po roku 1914 pracovala ako pisárka, neskôr majiteľka trafiky a redaktorka periodika Národný hlásnik. Venovala sa aj prekladateľstvu, prekladala divadelné hry a krátke skeče zo srbčiny, češtiny, nemčiny, maďarčiny a ruštiny. Písala tiež literárne črty a spomienkové články o slovenských národných dejateľoch, ktoré boli uverejňované najmä v Národných novinách a v Dennici. Jej spomienky na divadelné pôsobenie vychádzali na pokračovanie v rokoch 19251926 v časopise *Ochotník*.

Od roku 1921 pôsobila ako členka komisie pre posudzovanie hereckých adeptov do ansámblu Slovenského národného divadla. Pôsobila tiež ako prvá podpredsedníčka Slovenského spevokolu (v rokoch 19201930 a 19341942). Od roku 1934 bola jeho čestnou členkou.

Ako režisérka pripravila prvú inscenáciu hry J. Gregora Tajovského „Sokolská rodina“ (1937), úrady ju však zakázali.

Mária Pietrová bola aj členkou slovenského ženského spolku *[[Živena (spolok)|Živeny]]*, v rokoch 19451948 bola poslednou predsedníčkou spolku. V tomto postavení organizovala verejné prednášky, často vzdelávacieho charakteru, divadelné predstavenia a tiež augustové matičné slávnosti.

V matkiných hereckých šľapajach pokračovala jej dcéra Naďa Hejná.

Zomrela 24. júla 1956 v rodnom Martine a bola pochovaná na Národnom cintoríne v Martine.

## Ocenenia
V roku 1943 bola ako vôbec prvá herečka v dejinách ochotníckeho divadla *Družstvom SND* (predchodca Slovenského národného divadla) vyznamenaná „Dramatickou cenou Jána Cablka“.

## Referencie

Kategória:Slovenské divadelné herečky
Kategória:Slovenské divadelné režisérky
Kategória:Slovenskí ochotníci
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Kategória:Osobnosti z Martina
Hypertrofická kardiomyopatia

**Hypertrofická kardiomyopatia** (**HKMP**) je vrodené ochorenie srdca pri ktorej sú komory srdca neobvykle zväčšené bez zjavnej príčiny (napríklad vysoký krvný tlak). Patrí medzi najčastejšie príčiny náhleho úmrtia športovcov a medzi najčastejšiu príčinu zástavy srdca u mladých jedincov. Pri HKMP srdce nedokáže kvôli zväčšeným oddielom srdca efektívne pumpovať krv do tela.

HKMP najčastejšie vzniká ako geneticky podmienené ochorenie pričom platí autosomálne dominantný typ dedenia, menej často môže vznikať aj ukladaním metabolitov.

## Symptómy
Symptómy HKMP sú rôzne, medzi najčastejšie patrí pocit únavy, bolesti na hrudi a ťažkosti s dýchaním, ktoré sú znakom nedostatočného prekrvenia. pri vzniku arytmií sa prejavuje pocit búšenia srdca, synkopa alebo pocit na odpadnutie. Symptómy vznikajú najčastejšie pri námahe pri oddychu sa zmiernia alebo vymiznú. Veľká časť jedincov s HKMP je bez príznakov a prvým príznakom môže byť až náhla srdcová smrť.

## Referencie


Kategória:Choroby srdca
Viera Szathmáryová-Vlčková

**Viera Szathmáryová-Vlčková** (* 9. jún 1900, Praha – † 12. august 1966, Bratislava) bola slovenská spisovateľka a prekladateľka.

## Životopis
Jej otcom bol literárny historik Jaroslav Vlček. V rokoch 19111919 študovala na gymnáziu a následne v rokoch 19191923 literárnu históriu na Filozofickej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. V rokoch 19231925 a 19281931 žila v Prahe, v rokoch 19251928 s manželom-diplomatom Ladislavom Szathmárym (* 1895 – † 1946) v Paríži, v rokoch 19311933 v Belehrade, v rokoch 19341936 vo Viedni, v rokoch 19361939 v Berlíne, od marca do septembra 1939 vo Varšave, v rokoch 19391940 v Paríži. V čase druhej svetovej vojny, konkrétne v rokoch 19401945 bola účasťou s československej politickej emigrácie v Londýne. Od mája do decembra 1945 žila v nórskom Oslo, v rokoch 19451948 opäť v Prahe, kde bola zamestnaná vo vydavateľstve *Melantrich*. Od roku 1948 do roku 1966 žila v Bratislave.

### Literárna činnosť
Od polovice 20. rokov sa venovala literárnej tvorbe, najmä básnickej. V roku 1930 vydala básnickú zbierku *Ulice života*. Básne intímno-reflexívneho charakteru, ako aj krátke prozaické útvary uverejňovala v Slovenských pohľadoch, Živene, Eláne a v ďalších. Poéziu publikovala v slovenčine i češtine. Výber z jej poézie vyšiel pod názvom *Verše* (1960). Vytvorila tiež spomienkovú knihu *Putování za svobodou* (1946).

Prekladala literárne a filozofické štúdie z francúzštiny do češtiny, neskôr beletriu z francúzskej a americkej literatúry. Po smrti otca pripravila druhé, rozšírene vydanie jeho syntézy *Dějin české literatury* (1931) a zostavila výber z jeho článkov pod názvom *Malá rukoväť literárno-historická* (1932). V rukopise zanechala spomienkovú prácu o otcovi Jaroslav Vlčkovi a vlastnej rodine. Do slovenčiny z angličtiny preložila diela H. Fasta, Th. Dreisera, S. Lewisa, J. Londona, D. Defoea, J. Swifta, Ch. Dickensa, W. Scotta a ďalších. Prekladala aj z francúzštiny (diela R. Descartesa, A. Mauroisa, P. H. D. Holbacha a ďalších). V Bratislave pôsobila ako lektorka anglickej literatúry vo vydavateľstvách *Pravda* a *Tatran*.

## Referencie

## Literatúra
* BOKNÍKOVÁ, Andrea (zost.): *Potopené duše : Z tvorby slovenský poetiek v 1. polovici 20. storočia (Čítanka).* Bratislava : ASPEKT, 2017, s. 402 - 405. ISBN 978-80-8151-048-9
* 

Kategória:Osobnosti z Prahy
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Karlovej univerzity
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Marta Grófová

**Marta Grófová** (* 29. marec 1936, Komjatice† 7. február 1997, Bratislava) bola slovenská vedecká pracovníčka a onkologička.

## Životopis
V roku 1966 absolvovala štúdium na Chemickotechnologickej fakulte Slovenskej vysokej školy technickej v Bratislave. V 70. a 80. rokoch absolvovala viaceré zahraničné študijné pobyty, napr. v Dánsku, v USA, vo Švédsku a v Spojenom kráľovstve. V rokoch 19661997 pôsobila ako vedecká pracovníčka, neskôr sa stala vedúcou oddelenia vírusovej onkogenézy a vedeckou sekretárkou Ústavu experimentálnej onkológie SAV v Bratislave. Sústredila sa na štúdium podstaty mechanizmov premeny normálnej bunky na nádorovú. Okrem toho od klasickej retrovirológie prešla postupne cez modely vtáčích a zvieracích cicavčích buniek k výskumu ľudských nádorov. Pri svojom výskume používala klasické virologické experimentálne metódy, ale i moderné metódy molekulárnej mikrobiológie, imunológie, vrátane prípravy monoklonálnych protilátok, i charakterizáciu špecifických bielkovín zúčastňujúcich sa na transformácii buniek. V rámci toho skúmala tiež vírusové a bunkové gény. Jej vedecké výsledky obohatili súčasné poznávacie procesy mechanizmov nádorovej premeny. Zistila a charakterizovala nový D-typ retrovírusu. Venovala sa aj zakladaniu a podrobnej charakterizácii bunkových línií z ľudských nádorov, rozšírila základné poznatky o úlohe niektorých makromolekúl v modulácii rastu a proliferácie nádorových buniek v podmienkach *in vitro*. Jej objavy boli publikované vo vyše 100 štúdiách v domácich i zahraničných odborných časopisoch a zborníkoch ako napríklad *Biológia*, *Bratislavské lekárske listy*, *Neoplasma* a.i. V rokoch 1983, 1985, 1987, 1996 sa podieľala na organizácii medzinárodných sympózií a konferencií. Bola tiež prezidentkou nadácie Výskum rakoviny a členkou Vedeckého kolégia SAV pre molekulárnu biológiu a genetiku, Výkonného výboru nevládnej organizácie Európska asociácia pre výskum rakoviny, od roku 1994 pôsobila ako hovorkyňa záhrebskej iniciatívy *The Zagreb Iniciative for the Central and East European Human Bank Network*.

## Referencie

Kategória:Slovenskí onkológovia
Kategória:Absolventi Slovenskej technickej univerzity v Bratislave
Kategória:Osobnosti z Komjatíc
Andrea Olšovská

Prof. JUDr. Mgr. **Andrea Olšovská** PhD. (* 4. január 1978, Malacky) je slovenská právnička, advokátka, vysokoškolská pedagogička a odborníčka na pracovné právo. V rokoch 20152023 pôsobila ako dekanka Právnickej fakulty Trnavskej univerzity v Trnave.

## Životopis
Narodila sa v roku 1978 v Malackách. V rokoch 1996 až 2001 študovala zároveň na dvoch fakultách odbory právo (Právnická fakulta Univerzity Komenského) a katolícka teológia (Rímskokatolícka cyrilometodská bohoslovecká fakulta Univerzity Komenského).

Od roku 2001 pôsobila na Trnavskej univerzite v Trnave a v advokátskej praxi. V roku 2002 absolvovala úspešne rigoróznu skúšku a obhajobu rigoróznej práce na Právnickej fakulte Trnavskej univerzity v Trnave. Ďalej sa venovala pracovnému právu, pričom v roku 2007 získala titul PhD. na Trnavskej univerzite. V roku 2011 získala titul docent v odbore pracovné právo.

Od roku 2014 je členkou Asociácie pracovného práva (*Labour Law Association*), kde bola zároveň predsedníčkou. Od roku 2016 pôsobila ako členka Komisie pre rekodifikáciu súkromného práva, od roku 2017 ako členka pracovnej skupiny pre súkromné právo SAK a ako Súdnou radou zvolená členka Disciplinárneho senátu. V roku 2018 iniciovala inauguračné konanie, inauguračnú prednášku niesla na tému *Pracovné právo a nové technológie*. V roku 2019 bola prezidentom Andrejom Kiskom vymenovaná za profesorku v odbore pracovné právo. 
 
Od roku 2001 pôsobila aj ako pedagogička. V rokoch 20152023 pôsobila ako dekanka Právnickej fakulty Trnavskej univerzity v Trnave (na pozícii ju od novembra 2023 vystriedala Marianna Novotná). Publikovala taktiež odborné a vedecké práce zamerané na pracovnoprávnu problematiku, celkovo vyše 200 prác, z toho 25 monografií a viac ako 100 príspevkov v zborníkoch a časopisoch (stav k júlu 2020). Bola členkou niekoľkých riešiteľských kolektívov výskumných úloh pre Európsku komisiu či Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR.  
 
V roku 2020 bola Annou Zemanovou a Janou Žitňanskou navrhnutá za kandidátku na sudkyňu Ústavného súdu Slovenskej republiky. O post sudkyne sa uchádzala ako jediná žena, za kandidátov boli nakoniec parlamentom vybraní iní dvaja uchádzači. Sudcom ústavného súdu sa nakoniec stal Robert Šorl, ktorého za kandidáta, ako dekanka právnickej fakulty, navrhla práve Olšovská.

V roku 2023 kandidovala dvakrát do funkcie rektora Trnavskej univerzity v Trnave. Protikandidátom bol dekan Filozofickej fakulty Erik Hrnčiarik. Akademický senát ani po opakovanej voľbe rektora nezvolil.
 
## Referencie

Kategória:Osobnosti z Malaciek
Kategória:Slovenskí univerzitní profesori
Kategória:Dekani Právnickej fakulty Trnavskej univerzity v Trnave
Kategória:Absolventi Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Absolventi Rímskokatolíckej cyrilometodskej bohosloveckej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Vyučujúci na Právnickej fakulte Trnavskej univerzity v Trnave
Kategória:Slovenskí advokáti
Kategória:Slovenskí právni civilisti
Záujmové združenie žien Aspekt

**Záujmové združenie žien Aspekt** je občianske združenie na Slovensku, založené v roku 1993 Je prvou feministickou organizáciou na Slovensku.

## Dejiny
Organizácia bola založená v roku 1993. V tomto roku vyšlo aj prvé číslo feministického kultúrneho časopisu Aspekt, ktorý bol prvým feministickým časopisom v bývalom Československu a od roku 2004 pokračuje v online priestore ako webzin ASPEKTin. ASPEKT sa od svojho začiatku zameriava na rodové scitlivovanie spoločnosti, otvára a prehlbuje rozmanité témy dotýkajúce sa rodovej rovnosti a života žien, uplatňuje kritickú feministickú perspektívu v uvažovaní o spoločenských, politických aj umeleckých témach. ASPEKT vydáva knihy, prevádzkuje knižnicu, poskytuje odborné konzultácie, organizuje kultúrne, odborné a popularizačné podujatia, spravuje feministický webzin ASPEKTin, ako aj online Glosár rodovej terminológie a webstránku venujúcu sa rodovo kompetentnej výchove ruzovyamodrysvet.sk.

Spoluzakladateľkami ASPEKTU sú spisovateľka a prekladateľka Jana Juráňová, nositeľka štátneho vyznamenania Rad Ľudovíta Štúra I. triedy za mimoriadne zásluhy o rozvoj demokracie, o ochranu ľudských práv a slobôd a o rozvoj literárnej činnosti, a literárna vedkyňa, prekladateľka Jana Cviková, jedna zo žien, ktoré boli nominované na Nobelovu cenu mieru v rámci medzinárodného projektu 1 000 žien pre Nobelovu cenu mieru 2005.

## Knižná edícia ASPEKT
Knižná edícia ASPEKTU vychádza od roku 1996. Sprístupňuje témy, ktoré sa venujú rodovým vzťahom a rôznym aspektom života žien ako starnutie, mýtus krásy, materstvo či starostlivosť. Z kritickej feministickej perspektívy nasvecuje dôležité spoločenské a politické témy ako migrácia, deľba práce, ekonomická spravodlivosť, politická subjektivita a pod. Publikuje pôvodnú slovenskú aj prekladovú beletriu, knižky pre deti, mládež aj dospelých, odborné práce. 

Štrnásť titulov Knižnej edície ASPEKT sa dostalo do finálovej desiatky prestížnej literárnej ceny Anasoft litera. Za knihu *Jednorožce* si autorka Barbora Hrínová odniesla Anasoft litera 2021 aj Cenu René. V roku 2025 vyhrala cenu Anasoft litera kniha *56, či?* autorky Alexandry Salmely.

## Knižnica organizácie ASPEKT
Knižnica, ktorú prevádzkuje organizácia Aspekt sa zameriava na publikáciu, predaj a vypožičiavanie kníh, brožúr, plagátov, periodík a audiovizuálnych dokumentov s feministickou a rodovou tematikou. Všetky tieto dokumenty sú ponúkané v rôznych jazykoch ako slovenčina, čeština, angličtina, poľština, alebo nemčina a rozoberajú rodové a feministické aspekty naprieč rôznymi vedeckými disciplínami.

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Ružový a modrý svet
* Glosár rodovej terminológie

Kategória:Občianske združenia na Slovensku
Kategória:Feministické organizácie
Kategória:Organizácie založené v 1993
Margita Pauliny-Tóthová

**Margita Pauliny-Tóthová** (* 6. júl 1873, Ružomberok† 22. október 1948, Martin) bola slovenská prekladateľka a prozaička.

## Životopis
Jej rodičmi boli Ján Milec a Oľga Makovická. Študovala súkromne na ženských školách v Nemecku, kde si osvojila znalosť viacerých cudzích jazykov (nemčiny, angličtiny, francúzštiny). Navštevovala aj školu mníšok rádu vincentiek v Žiline, kde však výuka prebiehala po maďarsky. Neskôr absolvovala niekoľko prázdninových pobytov v Anglicku a Škótsku v rodinách svojich spolužiačok.

Od roku 1906 pracovala ako úradníčka Tatra banky v Martine, po roku 1918 ako úradníčka štátnej správy. Bola úradnou prekladateľkou a tlmočníčkou. Priekopníčka ženského hnutia venovala veľkú časť svojho života vzdelávaniu slovenských žien.

Literárnej tvorbe sa začala venovať na podnet Jozefa Škultétyho. Písala hlavne črty a poviedky zo života detí a žien v manželstve (*Pastierča a iné poviedky*, 1911 [publikované pod pseudonymom Anna Jánovská]). Prekladala hlavne z anglickej literatúry (R. Kipling - Z indických chrastí [neskôr pod názvom Kniha džungle], A. Conan Doyle, F. Montgomery a i.), preložila tiež poviedku Bjørnstjerne Bjørnsona *Rybárča* (1908). Jej preklady vychádzali na pokračovanie v *[[Slovenské pohľady (1881)|Slovenských pohľadoch]]* a v Živene. Jej preklady sa vyznačovali kultivovaným štýlom a pestrosťou jazykových výrazov.

Ako publicistka pravidelne prispievala spravodajskými správami zo Slovenska a krátkymi poviedkami, najmä do slovensko-amerických novín. V 30. rokoch uverejňovala v *[[Živena|Živene]]*, *Slovenských pohľadoch* a v *[[Národnie noviny|Národných novinách]]* spomienkové črty na významné osobnosti slovenského kultúrneho života, ako boli E. M. Šoltésová, P. V. Rovnianek, J. Škultéty, A. Z. Pietrová či O. Šoltésová.

Jej manželom bol národohospodár a politik Žigmund Pauliny-Tóth.

## Referencie


## Literatúra
* 

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Osobnosti z Ružomberka
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Cheney

**Cheney** môže byť:

* obec vo Francúzsku, pozri Cheney (Yonne)
* mesto v USA:
** Cheney (Kansas)
** Cheney (Washington)

* priezvisko, napr.:
** Dick Cheney (1941–2025), americký politik
Televisa

**Grupo Televisa, S.A.B. de C.V.** je mexická mediálna spoločnosť a zároveň najväčšia mediálna spoločnosť v hispánskej Amerike a španielsky hovoriacom svete. Založená bola v roku 1973. Jedná sa o významný medzinárodný zábavný podnik s veľkým množstvom programov, ktoré vysiela v USA televízna stanica Univision. Spoločnosť má ústredie v Mexiku.

## Televízne stanice
* Las Estrellas - vysiela telenovely.
* Canal 5 - vysiela zahraničné televízne programy a filmy.
* Nueve - vysiela zahraničné telenovely.
* Foro TV - vysiela správy.

### Káblový
* Adrenalina Sports Network
* Bandamax
* Bitme
* De Película
* De Película Clásico
* Distrito Comedia
* Golden and Golden Edge
* Golden Premier
* Las Estrellas Internacional - dostupné na celom svete (okrem Mexika).
* TLN Network - dostupné v Brazílii, Portugalsku, Angole a Mozambiku.
* Tlnovelas
* Telehit
* Telehit Música
* Telemundo Internacional
* TUDN
* Unicable

## Referencie

*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna webstránka

Kategória:Mediálne podniky
Kategória:Podniky v Mexiku
Kategória:Podniky založené v 1973
Rýchlostná cesta S3 (Rakúsko)

**Rýchlostná cesta S3** () vedie od rakúskej diaľnice A22 vo Stockerau do mesta Hollabrunn. Úsek v celej dĺžke je spoplatnený, ale nemá parametre diaľnice. Maximálna rýchlosť v celej dĺžke je .

S3 je označená ako cesta pre motorové vozidlá. V budúcnosti má byť predĺžená až k českým hraniciam, kde nadviaže na cestu I/38 vedúcu cez Znojmo a Jihlavu až do Českej Lípy. V súčasnosti končí na krajinskej ceste B303 v Hollabrunne.

## Iné projekty

## Zdroj

3
Kategória:Doprava v Dolnom Rakúsku
Vyhladenie obrazu

**Vyhladenie obrazu** (angl. *image smoothing*) je technika spracovania obrazu, ktorej cieľom je odstrániť šum v obraze. Vyhladenie sa vykonáva pomocou konvolúcie medzi vstupným obrázkom a preddefinovaným jadrom. Väčšinou ide o nejakú formu priemerovanie hodnôt pixelov z okolia. Vyhladzovanie čelí problému rozmazania ostrých hrán v obrázku.  

## Typy filtrov

### Priemerovanie

Pri priemerovaní jednoducho vypočítame priemer hodnôt pixelov z určitého okolia a ním nahradíme hodnotu stredového pixelu.
náhľad|476x476bod|Priemerovanie: (a) pôvodný obrázok, (b) priemerovanie jadrom 9x9, (c) priemerovanie jadrom 17x17.
Vo všeobecnosti pre jadro pri priemerovaní platí:

# Veľkosť jadra musí byť nepárne číslo.
# Súčet všetkých prvkov by mal byť 1.
# Všetky prvky musia byť rovnaké.

K = \frac{1}{K_{width}*K_{height}}\begin{bmatrix} 1 & 1 & 1 & ... & 1 \\  1 & 1 & 1 & ... & 1 \\  . & . & . & ... & 1 \\ . & . & . & ... & 1 \\  1 & 1 & 1 & ... & 1 \end{bmatrix}

Napríklad jadro 3x3:

K = \frac{1}{9}\begin{bmatrix} 1 & 1 & 1  \\  1 & 1 & 1  \\   1 & 1 & 1  \end{bmatrix}

1/9 + 1/9 + 1/9 + 1/9 + 1/9 + 1/9 + 1/9 + 1/9 + 1/9 = 1

## Gaussovo romazanie

Gaussove rozmazanie odstraňuje šum pomocou konvolúcie s gaussovským konvolučným jadrom. Ide o prípad váženého priemeru, kde sa kladie vyššia váha na pixely blízko stredu. Čím sú pixely ďalej, tým nižšia váha je. 

náhľad|Ukážka Gaussovho filtru.|441x441bod

Pre dvojrozmernú maticu sa hodnoty vypočítajú z:

G(x,y) = \frac{1} e^{-\frac{x^2 + y^2}{2 \sigma^2}}

kde \sigma je smerodajná odchýlka, ktorá udáva strmosť Gaussovej funkcie.

Jadro 5x5 bude vyzerať takto:

\frac{1}{273}\begin{bmatrix} 1 & 4 & 7 & 4 & 1 \\  4 & 16 & 26 & 16 & 4 \\  7 & 26 & 41 & 26 & 7 \\ 4 & 16 & 26 & 16 & 4 \\  1 & 4 & 7 & 4 & 1 \end{bmatrix}

## Filtrácia mediánom
Pri rozmazaní mediánom sa vypočíta medián z hodnôt pixelov určitého okolia a ním sa nahradí hodnota stredového pixelu. Táto metóda je efektívna šum typu soľ a peper. U vyššie spomenutých metód novo vypočítaná hodnota môže byť už existujúca hodnota z obrázku alebo hodnota úplne nová. Pri filtrácii mediánom dostane stredový pixel stále hodnotu z obrázku. Veľkosť jadra by malo byť znovu nepárne číslo. 
stred|náhľad|588x588bod|Filtrácia mediánom: (a) obrázok so šumom soľ a peper, (b) filtrovaný obrázok.

## Bilaterálne filtrovanie
U gaussovho rozmazania išlo o vážený priemer, kde sa váha udávala na základe vzdialenosti od stredové pixelu jadra. Bilaterálne filtrovanie dáva väčšiu váhu na pixely z okolia, ktorých hodnota je podobná pre stredový pixel jadra. Takéto váhovanie umožňuje zachovávať hrany. 
stred|náhľad|586x586bod|Bilaterálne filtrovanie: vľavo pôvodný obrázok, vpravo obrázok po filtrovaní.

Existuje mnoho ďalších algoritmov určených k rozmazaniu obrázku, napr.:

* exponencionálne filtrovanie
* priemerovanie z viacerých snímkov
* filtrácia rotujúcou maskou
* olympic filter 
* a ďalšie...

## Referencie

Kategória:Spracovanie obrazu
Zoznam častí seriálu Susedia (9. séria)

Nasledujúci zoznam je zoznam častí 9. série seriálu **[[Susedia (seriál)|Susedia]]**.

* Zoznam častí seriálu Susedia (1. séria)
* Zoznam častí seriálu Susedia (2. séria)
* Zoznam častí seriálu Susedia (3. séria)
* Zoznam častí seriálu Susedia (4. séria)
* Zoznam častí seriálu Susedia (5. séria)
* Zoznam častí seriálu Susedia (6. séria)
* Zoznam častí seriálu Susedia (7. séria)
* Zoznam častí seriálu Susedia (8. séria)
* Zoznam častí seriálu Susedia (10. séria)

## Referencie

Susedia (9. séria)
Lipa európska

**Lipa európska** (lat. *Tilia europaea*) môže byť:
*staršie (aj u Linného): druh lipy zodpovedajúci v dnešných systémoch druhom lipa malolistá, lipa veľkolistá a lipa obyčajná, ľudové synonymum: lipa, pozri lipa malolistá, lipa veľkolistá, lipa obyčajná
*novšie: lipa obyčajná (t.j. druh lipy, ktorý je hybridom lipy malolistej a veľkolistej), pozri lipa obyčajná

## Zdroje
*
*
*LINNAEUS C.: Species plantarum, t. 1, 1753, S. 514 https://www.biodiversitylibrary.org/page/26068003#page/522/mode/1up
*HAYNE F. G.: Getreue Darstellung und Beschreibung der in der Arzneykunde gebräuchlichen Gewächse, wie auch Solcher, welche mit ihnen Verwechselt werden Können, 3. Band, 1813, položky 46, 47, 48 https://www.biodiversitylibrary.org/item/199767#page/105/mode/1up
*HEGI, G. Illustrierte Flora von Mittel-Europa. 5 Band. 1 Teil. Dicotyledones (3. Teil), 1925. S. 437, 446, 452
*
* lipa. In: 
*lipa. In: Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí
*
*
*
Holandsko (kráľovstvo)

náhľad|Schéma členenie kráľovstva od októbra 2010
**Holandsko** (slovenský normovaný názov; ), dlhý tvar **Holandské kráľovstvo** (), je oficiálny názov kráľovstva s centrom v dnešnom vlastnom Holandsku od roku 1815. Pre roky 18151830, kedy k nemu patrilo aj Belgicko, sa neoficiálne nazýva aj Spojené kráľovstvo nizozemské. V roku 1954 bolo Holandské kráľovstvo značne reorganizované. Od tohto roku je to federálna monarchia na čele s holandským kráľom ako hlavou štátu. Ďalšia významná reorganizácia sa uskutočnila v októbri 2010.

## Do októbra 2010
Do 10. októbra 2010 Holandsko pozostávalo z troch častí („krajín“): 
*  Holandsko (*Nederland*),
*  Holandské Antily (*Nederlandse Antillen*), 
*  Aruba (*Aruba*).

Len Holandsko bolo súčasťou Európskej únie, ostatné krajiny nie. Holandsko a Holandské Antily boli členmi WTO. Každá krajina mala vlastnú ústavu.

## Od októbra 2010

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Dejiny Holandska
Kategória:Kráľovstvá
Holandsko (rozlišovacia stránka)

**Holandsko** môže byť:
* oficiálny krátky tvar názvu Holandské kráľovstvo (Holandské kráľovstvo v súčasnosti pozostáva z krajín Holandsko v užšom zmysle, Aruba, Curaçao a Sint-Maarten), pozri Holandsko (kráľovstvo) 
* jedna z (vyššie uvedených) krajín Holandského kráľovstva, pozri Holandsko
* nevhodne: Holland (t.j. časť územia, resp. historická provincia, vyššie uvedenej krajiny Holandsko)
* napoleónske Holandské kráľovstvo (1806-1810), pozri Holandské kráľovstvo (1806-1810)
* Spojené nizozemské provincie (1581-1795)
* zriedkavo: Nizozemsko (ako historické územie)

## Pozri aj
* Nizozemsko
* Holandské kráľovstvo

## Zdroje
Brené Brownová

**Brené Brownová** (; * 18. november 1965, San Antonio, Texas, USA) je americká profesorka, spisovateľka a autorka podcastov.

## Životopis
Narodila sa v roku 1965 v San Antoniu v Texase. Neskôr sa s rodičmi presťahovala do New Orleans v Louisiane. Bakalársky (v roku 1995) a magisterský titul (v roku 1996) v odbore sociálna práca získala na University of Texas at Austin. Titul PhD. v tom istom odbore získala na University of Houston v roku 2002. Pracuje ako profesorka a výskumníčka na University of Houston. Žije v Houstone v Texase s manželom a dvoma deťmi.

Niekoľko dekád strávila výskumom odvahy, zraniteľnosti, hanby a empatie. Päť z jej diel sa dostalo na 1. miesto v rebríčku bestsellerov v novinách The New York Times (*The Gifts of Imperfection* (Dary nedokonalosti), *Daring Greatly* (Odvaha žiť naplno), *Rising Strong* (Vstať silnejší), *Braving the Wilderness* (Čeliť divočine) a *Dare to Lead* (Odvaha byť vodcom)). Brownová je autorkou podcastov *Unlocking Us* a *Dare to Lead*. Jej TED prednáška, *The Power of Vulnerability* (Sila zraniteľnosti, so slovenskými titulkami a slovenským transkriptom) je jednou z najpozeranejších TED prednášok.

## Diela preložené do slovenčiny
* 
* 
* 
* 

## Referencie

* 

## Iné projekty

Kategória:Spisovatelia USA
Kategória:Vysokoškolskí pedagógovia USA
Kategória:Absolventi University of Texas at Austin
Kategória:Absolventi University of Houston
Kategória:Vyučujúci na University of Houston
Kategória:Osobnosti zo San Antonia (Texas)
Perecký dom

**Perecký dom** (hovorovo *Peregský dom*) bolo ucelené vinohradnícke hospo­dárstvo pri súčasnom Vinohradníckom naučnom chodníku v katastrálnom území mesta Pezinok. Zo severu je ohraničený vinohradníckym honom Pitroky, zo západu honom Nígle a z východu honom Horné Holoperegy. V minulosti bol sídlom úradu bergmajstra (ľudovo *[[pereg]]*), ktorý bol volený správca vinohradov. Perecký úrad sa nazýval perectvo. Pereg mal vo vinohradoch podobné kompetencie ako richtár v obci.

náhľad|vľavo|Perecký dom zvrchu
Okrem obydlia a vinohradov bolo na terasách tvorené studničkou, hospodárskym zázemím a pravdepodobne aj malou zeleninovou záhradkou. Väčšina tradičných vinohradníckych architektúr padla za obeť terasovaniu vinohradov v 60. rokoch 20. storočia. Popri vinohradoch bol hlavným dejiskom práce vinohradníka dom, ktorý si vyžadoval osobitné priestory na spracovanie hrozna a výrobu vína. Pezinský vinohradnícky dom sa rozkladal na úzkej dlhej parcele a pozostával z obytnej časti, lisovne, pivnice a z ostatných hospodárskych priestorov.

V súčasnosti sa na mieste Pereckého domu nachádzajú už len ruiny poškodené vandalmi a sú obklopené stromami.

## Referencie

Kategória:Stavby v Pezinku
Kategória:Zaniknuté stavby na Slovensku
Králik obyčajný

**Králik obyčajný** môže byť staršie:
*v botanike: margaréta biela (iné názvy: margaréta obyčajná, králik biely; lat. *Leucanthemum vulgare* alebo *Chrysanthemum leucanthemum*)
*v zoológii: králik divý (lat. *Oryctolagus cuniculus*)

## Zdroje
Bhímráo Rámdží Ámbédkar

**Bhímráo Rámdží Ámbédkar** (* 14. apríl 1891† 6. december 1956) bol indický právnik, ekonóm, politik a sociálny reformátor. Inšpiroval budhistické hnutie dalitov, najnižšej indickej kaste (nedotknuteľní) a bojoval proti ich sociálnej diskriminácii. Podporoval tiež práva žien a práce. Bol prvým indickým ministrom práva a spravodlivosti, viedol výbor, ktorý pripravil indickú ústavu a bol jedným z „otcov zakladateľov“ Indickej republiky.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Indickí filozofi
Kategória:Indickí politici
Kategória:Indickí občianski aktivisti
Kategória:Pacifisti
Kategória:Osobnosti na indických poštových známkach
Kategória:Indickí spisovatelia
Kategória:Indickí novinári
Kategória:Indickí právnici
Kategória:Indickí historici
Kategória:Indickí politológovia
Kategória:Indickí humanisti
Ivana Jakubcová

**Ivana Jakubcová** (* 20. august 1994, Bratislava, Slovensko) je slovenská profesionálna basketbalistka. V súčasnosti hrá za tím Le Mura Lucca v talianskej extralige a za slovenskú reprezentáciu.

## Kariéra
Jakubcová začala hrať basketbal v tretej triede na základnej škole, basketbal hral aj jej otec. Je odchovankyňou tímu BK Petržalka. Už na strednej škole pôsobila v Oklahome. Ako vysokoškoláčka hrala za univerzitný tím v Kentucky. V roku 2017 prestúpila do tímu Piešťanské Čajky, kde odohrala dve sezóny a patrila k oporám tímu. Za Čajky nastupovala aj v Eurocupe. V sezónach 2017/18 a 2018/19 získala s Piešťanskými Čajkami jednu striebornú a jednu bronzovú medailu v EXZ a dve druhé miesta v Slovenskom pohári.

V roku 2019 prestúpila do talianskeho prvoligového tímu Basket Femminile Le Mura Lucca.

Jakubcová vyštudovala aplikovanú psychológiu na University of Southern California.

### Reprezentácia SR
Jakubcová pred odchodom do USA pôsobila v reprezentácii SR do 16 rokov. Ako seniorka prvý raz za národné družstvo nastúpila v zápase proti Česku 2. júna 2017. Na súpisku na Majstrovstvá Európy v basketbale žien 2017 sa tesne nedostala.

## Referencie


Kategória:Slovenské basketbalistky
Kategória:Absolventi University of Southern California
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Boris Greguška

**Boris Greguška** je slovenský lesník a diplomat.

Narodil sa v Trnave. Lesníctvo začal študovať ako štrnásťročný na strednej škole v Banskej Štiavnici. Je absolventom (Ing. a PhD.) Lesníckej fakulty Technickej univerzity vo Zvolene. Je dlhoročným štátnym radcom na Ministerstve pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky. Zastupuje Slovenskú republiku v množstve medzinárodných organizácií a procesov vrátane Európskej únie a Organizácie Spojených národov. Pôsobil na Stálom zastúpení Slovenskej republiky pri Európskej únii v Bruseli. Viedol Európsku úniu a jej členské štáty v globálnych rokovaniach o ochrane a udržateľnom využívaní lesov počas slovenského a maltského predsedníctva v Rade Európskej únie. V rokoch 2018 až 2020 pôsobil vo funkcii predsedu *Fóra o lesoch Organizácie Spojených národov*, najvyššie postaveného telesa v systéme OSN, ktoré sa zaoberá agendou svetových lesov.

## Referencie

Kategória:Slovenskí lesníci
Kategória:Slovenskí diplomati
Kategória:Absolventi Lesníckej fakulty Technickej univerzity vo Zvolene
Kategória:Osobnosti z Trnavy
Thomas Sakmar

**Thomas P. Sakmar** (* 1956, Detroit, Michigan, USA) je americký vedec-lekár a bývalý úradujúci prezident Rockefellerovej univerzity. Predtým, ako sa stal úradujúcim prezidentom, bol prodekanom pre postgraduálne štúdium v ​​trojinštitucionálnom programe MD–PhD. Získal titul A.B. v odbore chémia z Chicagskej univerzity a v roku 1982 na Pritzker School of Medicine získal doktorát z medicíny. Absolvoval prax vo vnútornom lekárstve v Massachusetskej všeobecnej nemocnici a postdoktorálny tréning pod vedením H. Gobinda Khoranu na Massachusettskej technickej univerzite. V roku 1990 založil laboratórium molekulárnej biológie a biochémie na Rockefellerovej univerzite.

S takmer 200 recenzovanými vedeckými článkami je známy predovšetkým vďaka svojej práci o spektrálnom ladení vo fotoreceptoroch a vývoju metód objavovania liekov zameraných na receptory spriahnutými s G-proteínmi. Bol starší člen Ellison Medical Foundation, výskumníkom Lekárskeho ústavu Howarda Hughesa, hosťujúcim profesorom Marie Krogh v Novo Nordisk Foundation Centre pre základný metabolický výskum na Kodanskej univerzite, ako aj hosťujúcim profesorom na Karolínskom inštitúte v Štokholme.

V roku 2020 mu bol udelený čestný doktorát (honoris causa) z Karolínskeho inštitútu.

## Referencie

Kategória:Lekári USA
Kategória:Absolventi University of Chicago
Kategória:Absolventi MIT
Kategória:Osobnosti z Detroitu
Elena Kamenická

**Elena Kamenická** (vl. menom **Valéria Slivkárová**, vydatá Lukáčová, * 31. október 1917, Spišské Vlachy† 4. február 1953, Košice) bola slovenská spisovateľka a dokumentátorka.

## Životopis
Narodila sa v remeselníckej rodine. Absolvovala strednú školu s maturitou v Košiciach. V rokoch 19351940 študovala  na  Právnickej fakulte Slovenskej univerzity v Bratislave (dnes Univerzita Komenského). Pracovala na Ministerstve hospodárstva v Bratislave, neskôr prešla na Povereníctvo Slovenskej národnej rady pre ekonomiku a hospodárstvo s pôsobiskom v Košiciach, kde bola dokumentátorkou Technického múzea. Po roku 1945 spolupracovala s Československým rozhlasom v Košiciach, pre ktorý pripravovala dramatizácie literárnych diel, prekladala a upravovala divadelné hry.

## Tvorba
Písala hlavne lyrickú poéziu, ale aj črty, fejtóny, poviedky, novely a na pokračovanie uverejnila román s ľúbostnou zápletkou. Publikovala v časopisoch *Novosti* (19361938), *A-Zet* (1937), *Plameň* (19371938), *Nový Zemplín* (1938), *[[Elán (časopis)|Elán]]* (19391940), *[[Slovenské pohľady (1881)|Slovenské  pohľady]]* (1939) a po sedemročnej prestávke v časopise *Tvorba* (v rokoch 19481949).

Jej autorskú osobnosť možno označiť ako „temnú múzu“. Tvorila horko ironické vyznania citu, plné výčitiek, ale aj vrúcne a tiché, akoby sa v nej bili dve bytosti. Zbierka *Čierne stretnutie* je nápadná vzdorom, „blasfémiou“ hrdinky, ktorá chce byť ženou „nielen žehnanou, ale aj prekliatou“ (v básni 12). Napriek rebélii sa však vyznačuje závislosťou od partnera. Hlboko ju oslovili verše francúzskej poetky Marceline Desbordes-Valmore (poetka patriaca ku skupine prekliatych básnikov), ale neinšpirovala sa ňou, keďže sa s jej tvorbou zoznámila až po vydaní zbierky *Čierne stretnutie*.

## Dielo
* *Čierne stretnutie : básne*. Bratislava : Unás, 1941.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Slonotvaré

**Slonotvaré** môže byť slovenský názov taxónu:
* Proboscidea, synonymum: chobotnáče, pozri chobotnáče
*Elephantiformes
*Elephantoidea

## Zdroje
Elefant

**Elefant** môže byť:
*zastarano: slon
*nemecký stíhač tankov, pozri Ferdinand (stíhač tankov)
*priezvisko, napr.:
**Michal Elefant
Timea Sujová

Mgr. **Timea Sujová** (rod. **Szijjártová**, * 26. február 1984, Bratislava) je bývalá slovenská basketbalistka hrajúca na pozícii rozohrávačky, trénerka a štátna úradníčka v oblasti životného prostredia. Naposledy hrala v sezóne 2022/23 za ŠBK Šamorín v slovenskej extralige a za slovenskú reprezentáciu. Od augusta 2020 pôsobí ako riaditeľka Environmentálneho fondu Slovenskej republiky. Od roku 2020 pôsobí ako asistentka trénera ŠBK Šamorín.

## Životopis
Sujová pochádza zo Šamorína. Vyštudovala odbor matematika - fyzika na Univerzite Komenského v Bratislave. Pracuje na Environmentálnom fonde SR. Do augusta 2020 pôsobila ako riaditeľka odboru implementácie projektov a finančného riadenia. V auguste 2020 ju minister životného prostredia SR Ján Budaj menoval za novú riaditeľku fondu.

### Športová kariéra
Sujová začala v extralige pôsobiť už ako sedemnásťročná v domovskom tíme ŠBK Šamorín. Následne pôsobila v klube Lokomotíva Slávia UK Bratislava (Istrobanka).
 V rokoch 20042006 pôsobila v tíme ŽBK Whirlpool Poprad. V lete 2006 prestúpila do tímu BK Inpek Nitra, avšak ešte v prípravnom zápase pred sezónou v septembri 2006 utrpela vážne zranenie menisku, ktoré ju vyradilo z celej sezóny. V sezóne 2007/2008 sa po roku vrátila do tímu ŽBK Poprad. V sezóne 2008/09 pôsobila v tíme CBK Cassovia Košice, v rámci ktorého bola treťou najvyťaženejšou hráčkou ligy (priemer 32,9 minút na zápas) a tiež dosiahla najvyšší počet bodov za tím v základnej časti (240 bodov). Keďže Cassovia nepostúpila do play-off, v marci 2009 Sujová prestúpila do konkurenčného klubu BK Inpek UKF Nitra, kde odohrala zvyšok sezóny.

Sujová ukončila aktívnu hráčsku kariéru 8. apríla 2023 po výhre nad CBK Košice v zápase o 5. miesto v extralige žien.

V ŠBK Šamorín pôsobí okrem postu hráčky aj ako asistentka trénera Alberta Diósiho.

### Reprezentácia SR
Sujová bola súčasťou slovenskej reprezentácie počas Majstrovstiev Európy v basketbale žien v roku 2013 s priemerom 20 minút a 5,7 bodu na zápas.

## Ocenenia
* 3x najlepšia strelkyňa Slovenskej extraligy (2011/12 - 406 bodov, 2012/13 - 541 bodov, 2018/19 - 429 bodov)

## Osobný život
Sujová je vydatá, jej manželom je bývalý basketbalista a v súčasnosti basketbalový reprezentačný tréner Juraj Suja. Sujovci sa spoznali počas Szijjártovej pôsobenia v Poprade, keď Suja hral ako krídelník tímu BK Chemosvit Svit. Svadbu mali 6. septembra 2008. V roku 2015 sa im narodila dcéra Léda.

## Referencie


Kategória:Slovenské basketbalistky
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Absolventi Fakulty matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave
Black Lives Matter (Yeah Right!)

***Black Lives Matter*** je kompilácia skladieb 31 hudobných skupín z 15 miest. Vydalo ju 15. júna 2020 vydavateľstvo Yeah Right! Records. 

Obal albumu vytvoril Rich Jones a zkompiloval ho Tony Lima.

Všetky výnosy z kompilácie idú v prospech Black Lives Matter a ďalších organizácií, ktoré posilňujú komunitu černochov.

## Zoznam skladieb
# Pussy Gillette – „Walking Crime“
# Testors – „Hey You“	
# Public Animal – „Soothsayer“ [*]
# The Freeks – „Easy Way Out“
# UIC – „Heartache“
# The Black Halos – „For You“ (Demo) [*]
# The Streetwalkin' Cheetahs – „Scorpio Rising“ [*]
# Red Arms – „Post Punk“
# Ian Blurton's Future Now – „Race With The Devil“ [*]
# Sick Things – „You Know It Ain't Right“ [*]
# Swilson – „I Like Love“
# Thunder Queens – „Bulldozer“	
# Ponyshow – „Folks“
# Dany Laj and the Looks –	„Hold For Love“	
# Ancient Shapes –	„Separation Anxiety“
# Jean Daddy – „Apocalypse Now“
# Eric J. Breitenbach & Nigel Young – „Deconnect Pt. 1“ [*]
# Sweet Dave – „The Long Ride“
# Enchanters – „High Heel Roller Skates“
# The Violent Brothers – „That’s Rock“ [*]
# Tricky Woo – „Who's Got the Bombs“ [*]
# Dboy – „Super Conductors“
# C'mon – „I'm Not in Love With the System“
# WE Are The Asteroid – „From Above“ [*]
# The Spitfires – „State of Shock“ [*]
# Wasted Potential – „Nuclear Piss“
# Midnight Towers – „Stuck in My Brain“
# Broken Gold – „Dome Light“
# Biters – „No Connection“
# Graham Tuson – „Heroes“ [*]
# New Age Doom ft. Cola Wars – „The Game Is Fucking Rigged“ [*]

[*] – predtým nevydané a po prvýkrát sprístupnené skladby

## Externé odkazy
* Black Lives Matter na Discogs
* Black Lives Matter na Bandcamp

Kategória:Hudobné albumy z 2020
Black Lives Matter (rozlišovacia stránka)

**Black Lives Matter** môže byť:

* decentralizované politické a sociálne hnutie v USA, pozri Black Lives Matter
* kompilácia vydavateľstva Yeah Right! Records, pozri Black Lives Matter (Yeah Right!)
Black Lives Matter

**Black Lives Matter** (**BLM**) je decentralizované politické a sociálne hnutie, ktoré protestuje proti policajnej brutalite, rasovej nerovnosti, nespravodlivosti a systematickému rasizmu voči černochom. Začalo byť aktívne v Spojených štátoch v roku 2013.

## História
Hnutie vzniklo v súvislosti s prípadom štát versus George Zimmerman z roku 2013, kedy sa začalo šíriť na sociálnych sieťach pod krížikom (hashtag)#BlackLivesMatter. Floridský koordinátor miestnej domobrany George Zimmerman vtedy zastrelil sedemnásťročného neozbrojeného černocha Trayvona Martina. Zimmerman bol vzatý do väzby, avšak po piatich hodinách výsluchu prepustený s odôvodnením, že išlo o sebaobranu. Ďalší podnet a zvýšenie povedomia o tomto hnutí následovali po zastrelení Michaela Browna ve Fergusone v roku 2014. Na základe tohto prípadu sa jedným zo sloganov hnutia stalo „hands up, don't shoot!“ (*ruky hore, nestrielajte!*) nebo jen skrátené „hands up!“, čo je signál, ktorý mal Michael Brown ukazovať pred svojím zastrelením.

V prvej polovici júna 2016 bolo v rámci hnutia BLM usporiadaných viac ako 112 celoštátnych protestov v 88 amerických mestách, ktoré boli spätnou väzbou na policajné zásahy končiace fatálne pre občanov tmavej pleti. Hnutie upozorňuje tiež na rasové profilovanie, které vyusťuje v nepomerne vyššie zastavovanie Afro- a Latinoameričanov policajtmi v uliciach amerických miest, policajnú brutalitu a všeobecne dvojaký meter, ktorý údajne polícia aplikuje voči Američanom na základe ich farby pokožky.

V roku 2016 sa demonštrácie Black Lives Matter uskutočnili tiež v Spojenom kráľovstve, v Nemecku, Kanade alebo Holandsku.

V roku 2020 sa protesty a nepokoje opäť zdvihli po smrti Georga Floyda, Breonny Taylorovej a ďalších.

## Galéria

Súbor:Millions March NYC (15990456536).jpg|Protestujúci v New York City v decembri 2014
Súbor:Eric Garner Protest Chicago Dec 4 2014.jpg|Protesty v Chicagu v decembri 2014 po zastrelení Erica Garnera
Súbor:Justice for Jamar Response Action (22627979078).jpg|Protesty v Minneapolise v novembri 2015 po zastrelení Jamara Clarka
Súbor:Protest march in response to the Philando Castile shooting (28084964251).jpg|Protestujúci v Saint Paul v Minnesote po zastrelení Philanda Castila 6. júla 2016
Súbor:Sit-in during San Francisco July 2016 rally against police violence - 3.jpg|Protesty proti policajnému násiliu v San Franciscu v júli 2016
Súbor:BLM mural in Greenpoint (35406p).jpg|Nástenná maľba v Brooklyne


## Referencie

*

Kategória:Organizácie v USA
Kategória:Policajná brutalita
Sieň slávy slovenského basketbalu

**Sieň slávy slovenského basketbalu** je expozícia, ktorá vzdáva hold osobnostiam slovenského a česko-slovenského basketbalu, ktoré svojim pôsobením vytvárali dobré meno slovenského basketbalu, šírili jeho slávu a svojim konaním napomáhali k napredovaniu športu. Vznikla v roku 2016 v Hant Aréne na Pasienkoch z podnetu Slovenskej basketbalovej asociácie na jej pôde. Zahŕňa hráčov, trénerov, funkcionárov, rozhodcov aj novinárov. K júli 2023 mala 30 laureátov.

## Štatút Siene slávy SBA
Možných laureátov Siene slávy navrhuje Nominačná komisia, ktorú vymenúva a schvaľuje Výkonný výbor SBA. Nominovaný laureát by mal spĺňať niektoré z nižšie uvedených kritérií:
* vek nad 60 rokov, laureát, ktorý desiatky rokov vynikal v hre, alebo práci pod slovenskými košmi, alebo ho preslávil v zahraničí
* slovenská, prípadne pôvodná česko-slovenská národnosť ako prvé (pôvodné) občianstvo; miesto narodenia na Slovensku, výnimočne v inom meste na území ČSR, ak potom uchádzač väčšinu kariéry či života strávil na Slovensku
* športové úspechy do rozdelenia česko-slovenskej federácie: medaila z majstrovstiev sveta alebo majstrovstiev Európy, štart na olympijských hrách, dosiahnutie najväčších úspechov v čase, keď laureát obliekal dres slovenského klubu
* tréner, ktorý v čase ČSR či ČSFR pôsobil pri seniorskej česko-slovenskej reprezentácii, doviedol v čase Česko-Slovenska slovenský tím k česko-slovenskému titulu, alebo sa tiež uplatnil v publikačnej činnosti

## Členovia Siene slávy slovenského basketbalu
* 2015: Miloš Bobocký (in memoriam), Boris Lukášik, Miroslav Rehák
* 2016: Gustáv Herman (in memoriam), Ján Hluchý (in memoriam), Josef Křepela (in memoriam), Helena Zvolenská, Zora Staršia-Haluzická, Nataša Lichnerová-Dekanová
* 2017: Stanislav Kropilák (in memoriam), Božena Miklošovičová-Štrbáková, Eva Polatseková-Petrovičová (in memoriam), Peter Rajniak (in memoriam)
* 2018: Natália Hejková, Ľudmila Pečová-Chmelíková, Dušan Lukášik (in memoriam)
* 2019: Ľubomír Kotleba, Antonína Nováková-Záchvějová (in memoriam), Kurt "Kuro" Uberal (in memoriam)
* 2020: Valéria Tyrolová (in memoriam), Gustáv Hraška, Yvetta Paulovičová-Polláková, Tibor Vasiľko
* 2022: Oľga Blechová-Bártová, Ľudmila Gajdošová-Králiková, Rudolf Vraniak, Justín Sedlák
* 2023: Zora Gorel Brziaková, Anna Kotočová, Pavol Bojanovský

## Referencie


## Externé odkazy
* Sieň slávy slovenského basketbalu 


Kategória:Basketbal na Slovensku
Juraj Jordán Dovala

Mgr. **Juraj Jordán Dovala**  (* 7. december 1974, Žiar nad Hronom) je český duchovný slovenského pôvodu a biskup brnianskej diecézy Cirkvi československej husitskej. Venuje sa písaniu kníh a bylinkám. Hrá a skladá folkové pesničky.

## Životopis
Pochádza z rímskokatolíckej rodiny, teológiu vyštudoval na Pravoslávnej bohosloveckej fakulte Prešovskej univerzity. V roku 2002 konvertoval do Československej cirkvi husitskej. Na kňaza bol vysvätený v roku 2003 v Lounoch. Pôsobil v náboženských obciach v Lounoch (20022004) a Košiciach (2004). Od roku 2005 je farárom v náboženskej obci Hodonín a administrátor excurrendo v Břeclavi. V roku 2006 bol zvolený za predsedu Českej kresťanskej akadémie v Hodoníne.

27. apríla 2013 bol diecéznym zhromaždením brnianskej diecézy Československej cirkvi husitskej zvolený na brniansky biskupský stolec. 8. mája 2013 bol ordinovaný do biskupskej služby v Husovom zbore v Brne na Botanickej ulici. Dňa 30. mája 2020 bol diecéznym zhromaždením potvrdený na biskupskom stolci a pokračuje tak vo svojom episkopáte.

Jeho biskupským heslom je citát z 1. epištoly Jánovej 4,16: *„Boh je láska, a kto ostáva v láske, v Bohu zostáva a Boh v ňom“*.

S manželkou Andreou Alexiou, s ktorou sa zoznámili a neskôr aj zosobášili na Katarínke, má štyri deti.

## Literárna tvorba
* *Kôrkar* (Enigma 2005)
* *Ticho* (Vydavateľstvo Michala Vaška 2007)
* *Katedrála* (Brněnská diecéze CČSH 2008)
* *Kyrie eleison* (Brněnská diecéze CČSH 2011)
* *Chrám uprostred trhoviska* (Vydavateľstvo Michala Vaška 2012)
* *Som Husákovo dieťa* (Limerick 2012)
* *Pozvání do ticha* (Karmelitánské nakladatelství 2013)
* *Pankáč v kostele* (Karmelitánské nakladatelství 2014)
* *Chrám uprostřed tržiště : spiritualita všedního dne* (Karmelitánské nakladatelství 2017)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Juraj Jordán Dovala – osobná webstránka
* Cirkev českoskoslovenská husitská v Hodoníne
* 
* Husitský biskup Dovala: Ak budeme sedieť v kostoloch, ujde nám vlak – rozhovor v denníku Postoj (2015)

Kategória:Slovenskí kňazi
Kategória:Českí kňazi
Kategória:Biskupi Cirkvi československej husitskej
Kategória:Kňazi Cirkvi československej husitskej
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Českí spisovatelia
Kategória:Absolventi Pravoslávnej bohosloveckej fakulty Prešovskej univerzity v Prešove
Kategória:Osobnosti zo Žiaru nad Hronom
Power Up

***Power Up*** (niekedy skracované ako ***PWR/UP*** a štylizované ako ***PWRϟUP***) je sedemnásty štúdiový album australskej hard rockovej skupiny AC/DC. Vyšiel 13. novembra 2020 prostredníctvom Columbia Records. Ide o prvý album skupiny, ktorý vyšiel po smrti pôvodného gitaristu Malcolma Younga (ten však kvôli chorobe nehral už na predchádzajúcom albume *[[Rock or Bust]]* z roku 2014). Od vydania albumu *Rock or Bust* skupinu postupne opustili traja ďalší členovia – bubeník Phil Rudd, spevák Brian Johnson a basgitarista Cliff Williams. Všetci sa pred vznikom tohto nového albumu do skupiny vrátili.

O novom albume AC/DC sa špekulovalo už od roku 2018, oficiálne bolo jeho vydanie oznámené v októbri 2020. Prvý singel „Shot in the Dark“ vyšiel 7. októbra.

## Zoznam skladieb
Všetky skladby boli napísané Angusom a Malcomom Youngovými.

# „Realize“ – 3:37
# „Rejection“ – 4:06
# „Shot in the Dark“ – 3:05
# „Through the Mists of Time“ – 3:32
# „Kick You When You’re Down“ – 3:10
# „Witch’s Spell“ – 3:42
# „Demon Fire“ – 3:30
# „Wild Reputation“ – 2:54
# „No Man’s Land“ – 3:39
# „Systems Down“ – 3:12
# „Money Shot“ – 3:05
# „Code Red“ – 3:31

## Obsadenie
*Brian Johnson – spev
*Angus Young – sólová gitara
*Stevie Young – rytmická gitara a sprievodný spev
*Cliff Williams – basgitara a sprievodný spev
*Phil Rudd – bicie

## Referencie

* 

Kategória:Hudobné albumy z 2020
Kategória:Albumy AC/DC