Černík

**Černík** je obec na Slovensku v Nitrianskom kraji v okrese Nové Zámky. 

## Polohopis
Leží na juhozápadnom Slovensku na nivách, ktoré vytvorila rieka Nitra, ako aj na terasách a svahoch, chotár obce pokrývajú lužné, nivné, černozemné a hnedozemné pôdy, ktoré v minulosti predurčovali prevažne poľnohospodársky a vinohradnícky charakter obce.
Černík sa nachádza 105&nbsp;km východne od hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislava, 20&nbsp;km južne od krajského mesta Nitra a 24&nbsp;km severne od okresného mesta Nové Zámky. Najbližšia železničná stanica je v obci Komjatice vo vzdialenosti 5&nbsp;km, železničný uzol v meste Šurany je vzdialený 12&nbsp;km.

## Prírodné podmienky
### Zemepisná charakteristika
Černík leží na 48,152070° s. z. š. a 18,223057° v. z. d.. Chotár obce sa rozprestiera vo výške 125 – 190 m n. m., stred obce má výšku 129 m n. m. Katastrálne územie obce má výmeru 1&nbsp;339&nbsp;ha (13&nbsp;390&nbsp;322&nbsp;m²). 
Na západe Černík susedí s obcou Komjatice, na juhu s Mojzesovom, na východe s obcou Maňa – jej časťou Malá Maňa, a s Kmeťovom, na severe s Michalom nad Žitavou a Vinodolom – jej časťou Dolný Vinodol, a na severozápade s Veľkým Kýrom (predtým Milanovce).

### Geomorfologická charakteristika a členenie pôdy
Obec Černík leží v Podunajskej nížine na ľavom brehu rieky Nitry. Západná časť chotára je na mokrej, čiastočne lužným lesom porastenej nive Nitry, východná na vyšších terasách a svahoch juhozápadného okraja Žitavskej pahorkatiny, pokrytých sprašmi. 

Typickým pre obec je kopec *Výhon* s výškou 190&nbsp;m nad morom s vinicami na jeho juhozápadných svahoch, severojužný pozdĺžny predel tvorí rieka Nitra a súbežná Hlavná ulica, časť západnej a severozápadnej strany katastrálneho územia lemujú lesy s názvami *Berek* a *Bažantnica* a na severovýchode obce sa rozprestiera *Horný háj.* Majú výmeru 315&nbsp;ha. Poľnohospodárska pôda najmä na východe a západe zaberá 900&nbsp;ha. Obrábané a neobrábané vinice zaberajú asi 100&nbsp;ha.

### Hospodárske porasty a plodiny
Hlavnými hospodárskymi drevinami sú topoľ, šľachtený, dub, jaseň, agát, cer, javor a lipa. Les je bohatý aj na huby, ako dubáky, bedle, pečiarky, michalky, rýdziky a iné. Na rovinných poliach sa pestuje sa predovšetkým obilie, repka olejnatá, slnečnica, ale aj zelenina. JRD v obci obhospodarovalo 65&nbsp;ha viníc (ktoré sa však po roku 1989 zmenili na neobrábané, neošetrené a zaburinené). Asi&nbsp;35 ha viníc je v súčasnosti vo vlastníctve jednotlivých občanov. K miestne pestovaným odrodám sa radili (radia) Rizling vlašský, Tramín, Burgundské šedé, Malinger, Veltlínske zelené a ružové, Silván zelený, Muškát othonel, zo stolových odrôd Košútovo hrozno, Kozie cecky, Otelo, Isabella a i.

### Vodné toky a plochy
Rieka Nitra, s miestnym názvom *Cetinka,* preteká obcou severojužným smerom. Prechádza cez ňu most (s cestou do susednej obce Komjatice), ktorý spája intravilán obce so zalesneným a poľnohospodársky využívaným extravilánom na západe územia.  
V západnej časti chotára je *Rybník* o výmere asi 2,5&nbsp;ha vodnej plochy. Na severovýchode patrí obci časť štrkoviska (cca 3&nbsp;ha), nazývaného aj *Štrkáreň* a na mapách *Komjatické štrkoviská*. (Vodná plocha, ktorá vznikla ťažbou štrkopieskov, má celkovú výmeru 33,9&nbsp;ha a leží z väčšej časti v katastrálnom území susedných Komjatíc.) Obe vodné plochy sú využívané rybármi na rybolov, na rekreačné vychádzky rodín z obce a štrkovisko aj na rekreačnú turistiku a vodné športy.

## Časti obce
### Miestne časti
Obec Černík má niekoľko častí s historickými pomenovaniami:
* *Beťár* (pravdepodobne tu bolo sídlo Malého Černíka s písomnou zmienkou z roku 1221; význam je „beťár", „huncút") 
* *Búdy* (časť v strede obce pri kostole; boli v nej tri uličky „prepojené“ do kruhu)
* *Horný koniec* (kedysi v časti bývali želiari, neskôr hofieri, bola to najchudobnejšia časť obce)
* *Padelky* (dolná časť obce od kostola smerom na juh; traduje sa, že význam názvu je podľa obyvateľa, ktorý rád veci „prekrúcal“)
* *Vlasák* (od obce je vzdialená asi 2&nbsp;km smerom na východ, za lesom *Horný háj*; osada patrila do politickej obce Černík).

### Ulice
* Hlavná (smeruje pozdĺž celej obce popri rieke Nitre, je na nej 6 autobusových zastávok)
* Krížna (je paralelná s Hlavnou a spája Urbanovú s Vinohradníckou)
* Pálenická (názov podľa niekdajšej pálenice známej v širokom okolí)
* Ulica Polovice (názov podľa lánu Polovice)
* Urbanova (názov podľa sochy sv. Urbana)
* Vinohradnícka (chodilo sa po nej do gazdovských a grófových vinohradov).

## Názov
### Etymológia
Černík sa prvý raz spomína v stredovekej listine z roku 1156 ako *Cernic*. Proprium „Černík“ v sebe skrýva slovenské slovenské slovo „čierny“. Slovenský jazykovedec Ján Stanislav uvádza ako etymologicky pôvodný tvar slovo *Černík*, a taktiež uvádza, že „v listine teda je presný zápis dnešného tvaru“. Názov obce Černík, v miestnom nárečí „Černok“, podľa ďalších historických dokladov znel *Chornok utraque* (1428), neskôr *Felsewchornok* (1439) a *Alsochornok* (1444), *Cschornok* (1886) a *Čornok* (1920). Po roku 1945 bol prijatý dnešný názov – zodpovedajúci najstaršiemu zaznamenanému názvu – „Černík“. Doložený je aj názov Malého Černíka ako *Churnuk* (1221). Autor monografie obce Černík 1156 – 2000 J. Ondrišek uvažuje o možnom význame názvu z latinských slov: *cer cernik,* čo podľa neho môže byť dub – dubový les (ktoré sú aj dnes v chotári obce), *cernõ* (rozoznávať, vidieť; poznávať, znamenať a i.), *cornũ* (vojensky krídlo) či (rameno rieky), ku ktorému sa aj prikláňa. Táto hypotéza však nezahŕňa práve najstarší tvar *Cernic* z roku 1156, z ktorého J. Stanislav vyvodzuje slovenský pôvod slova totožný s dnešným názvom obce.

## Dejiny
### Doklady najstaršieho osídlenia
Najstaršie archeologické doklady osídlenia v katastrálnom území Černíka pochádzajú z obdobia eneolitu (sídlisko s kanelovanou keramikou). Zo staršej bronzovej doby sa v severnej časti obce na ľavom brehu *Citenky* – rieky Nitry (na poli Horné Polovice) našli okrem kostier bronzové šperky, jantárové perly (súdkovitého a kruhovitého tvaru), fragmenty džbánov a iných hrncovitých nádob a i. V bývalej časti chotára *Balát* (v smere k lesu *Berek*) sa našli aj hroby, ktoré možno datovať do mladšej fázy maďarovskej kultúry. V obci sa objavili aj neskorolaténske sídliskové nálezy (železná kopija, nákrčníky z masívneho bronzového drôtu, aké sa objavujú v bohatých hroboch napr. v Hornom Jatove v Trnovci nad Váhom ) a rímsko-barbarské sídliskové nálezy.

### Korene slovenského osídlenia
K významným nálezom v Černíku patria staroslovenské sídliskové nálezy zo 7. – 9. storočia. V bezprostrednej blízkosti chotára Černíka je v susedných Komjaticiach slovanské osídlenie najvýraznejšie doložené v 9. a 10. storočí, t. j. v období Veľkomoravskej ríše a v období po jej zániku, keď tu evidujeme až 5 sídlisk a 5 pohrebísk. Vysoká koncentrácia osídlenia poukazuje na to, že Komjatice – ich územie blízko Černíka – zohrávali významnú úlohu hospodárskeho zázemia jedného z hlavných centier Veľkomoravskej ríše a Nitrianskeho kniežatstva – Nitry. Bohaté archeologické nálezy v obciach Komjatice, Černík či Ondrochov-Lipová sú dostatočnými dôkazovým materiálom, že na tomto teritóriu žili naši predkovia už v časoch Rastislavovej či Svätoplukovej ríše. Korene a kontinuitu straroslovenského osídlenia pred prvou písomnou zmienkou o obci dokladá aj jej najstarší zachovaný písomný slovenský názov „Cernic“ z roku 1156, čo je presný zápis dnešného tvaru „Černík“.

## Obyvateľstvo
### Obyvatelia a domy
Obec Černík má 1&nbsp;037 obyvateľov, z toho 521 žien a 516 mužov (ŠÚ SR k 31. 12. 2021).
Podľa Sčítania obyvateľov, domov a domácností z roku 2001 mala obec 1&nbsp;003 obyvateľov (50,15&nbsp;% žien a 49,85&nbsp;% mužov), z toho bolo ekonomicky aktívnych 428 obyvateľov (44,62&nbsp;% žien a 55,38&nbsp;% mužov), pracujúcich 309 (40,45&nbsp;% žien a 59,55&nbsp;% mužov) a nezamestnaných 91 (42,86&nbsp;% žien a 57,14&nbsp;% mužov). 
V obci bolo 394 domov, trvalo obývaných 323 domov.

### Etnické a náboženské zloženie
Prevažná väčšina obyvateľov obce Černík sa hlási k slovenskej národnosti a vyznáva rímskokatolícke náboženstvo.
* Zloženie obyvateľstva podľa národností (údaje ŠÚ SR z roku 2001)
** Slováci – 98,80 %
** Maďari – 0,30 %
** Česi – 0,70 %
** Rómovia – 0,00 %
** Poliaci – 0,00 %
** Ostatní – 0,20 %

* Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (údaje ŠÚ SR z roku 2001)
** Rímskokatolícke – 96,51 %
** Evanjelické – 0,10 %
** Gréckokatolícke – 0,10 %
** Pravoslávne – 0,10 %
** Ostatné – 0,69 %
** Bez vyznania – 1,30 %
** Nezistené – 1,20 %

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky kostol sv. Ducha, dvojloďová neobaroková stavba so segmentovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1864. V roku 1948 bola realizovaná prístavba bočnej lode. Interiér je zaklenutý českými plackami. Fasády kostola sú členené lizénami a segmentovo ukončenými oknami. Priečelie je ukončené trojuholníkovým štítom s tympanónom. Veža je taktiež členená lizénami a ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Klement Poláček (* 1929 - † 2017), rímskokatolícky kňaz, salezián, pedagóg, profesor psychológie na Saleziánskej pápežskej univerzite v Ríme.

## Referencie

## Zdroje – literatúra
;Monografie
* ONDRIŠEK, Jozef: doc. Ing., CSc.: *Černík 1156 – 2000.* 1. vydanie. Černík: Obecný úrad v Černíku, 2000. 204 s. + 24 s. obrazových príloh. ISBN 80-968361-4-5.
* CIFRA, Štefan – VRABCOVÁ, Viera, Ing. (zostavovatelia): *Komjatice 1256 – 2006: Vedecko-popularizačná monografia obce.* 1. doplnené vydanie. Komjatice – Bratislava: Združenie priateľov obce Komjatice, obec Komjatice, Q-Solid, 2008. 792 s. ISBN 80-969550-2-0.
;Encyklopédie
* SÜLE, Peter, Ing. – SÜLE ml., Peter: *[[Encyklopédia miest a obcí Slovenska]]*. 1. vyd. Lučenec: PS-LINE, 2005, 960 s., ISBN 80-969388-8-6, s. 329.
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Nové Zámky