Jihlavský jazykový ostrov

thumb|right|Rozsah jihlavského jazykového ostrova.
**Jihlavský jazykový ostrov** () bol nemecký jazykový ostrov v Česku na pomedzí Čiech a Moravy v okolí Jihlavy (*Iglau*). Bol najvýznamnejšou nemeckou jazykovou enklávou v Českých krajinách. Tvorilo ho dovedna 56 nemeckých obcí.

Do roku 1945 bola oblasť obývaná prevažne nemeckým obyvateľstvom. Územie o veľkosti približne 10×40&nbsp;km bolo roztiahnuté v severojužnom smere. V menšej južnej, moravskej, časti zasahoval k obciam Stonařov a Otín, vo väčšej severnej, českej, zase k Ždírci a Jilemníku neďaleko Havlíčkovho Brodu (do roku 1945 *Německý Brod*). Najväčšiu šírku ostrov dosahoval v okolí Jihlavy.

## Dejiny
### Do prvej svetovej vojny
Nemectvo v Jihlave malo 800-ročnú tradíciu. Nemecká komunita bola založená kolonizačnou vlnou, ktorú podporovali Přemyslovci, v prvej polovici 13. storočia. Vtedy tu boli objavené ložiská striebra a panoval nedostatok pracovnej sily. Kolonistom boli udeľované široké privilégiá a preto s baníkmi prichádzali aj remeselníci, kupci apod. Nemci tak osídlili celú oblasť, v ktorej si udržiavali vedúce postavenie.  

Ich zásluhou bolo vypracované tzv. *Jihlavské horní právo*, udelené mestu okolo roku 1249. Ním sa posilnilo postavenie mesta v rámci krajiny a súčasne sa vytvorili podmienky na stáročnú germanizáciu. 

Rozvoj továrenskej výroby na začiatku 19. storočia znamenal prílev českej pracovnej sily z českého vnútrozemia do Jihlavy. Posilňovanie českého etnika, ktoré bolo predtým bez problémov ponemčované, vyvolalo zakladanie nemeckých spolkov, ktoré sa snažili o obranu a upevňovanie nemectva. Takisto počet českých škôl bol podhodnotený - v roku 1910 žilo v Jihlave podľa oficiálnych štatistík 5 210 Čechov, ale sídlila tu len jedna česká základná škola s ôsmimi triedami.

### V ČSR
Po prvej svetovej vojne tu panovala nespokojnosť so vznikom Česko-Slovenska a pod vedením nemeckého politika Logmanna von Auen sa Nemci pokúšali vytvárať nemecké župy (Nemecké Čechy, Sudetenland, Deutschsüdmähren, Šumavská župa), ktoré sa mali stať súčasťou Nemecka, resp. Nemeckého Rakúska. Česko-Slovensko ale nemecko-rakúskym nárokom neustúpilo a územie tak zostalo súčasťou ČSR.

Jihlavský jazykový ostrov bol určitý fenomén v rámci prvej i druhej republiky. Adolf Hitler ho dokonca na základe mníchovskej dohody pôvodne chcel zlúčiť s Ríšou. Oblasť ale nehraničila so Sudetami a preto bola na šesť mesiacov jestvovania druhej republiky ponechaná Česko-Slovensku.

## Územný rozsah a demografia
Do roku 1945 bola oblasť obývaná prevažne nemeckým obyvateľstvom. Územie o veľkosti približne 10×40&nbsp;km bolo roztiahnuté v sverojužnom smere. V južnej, moravskej, časti zasahoval k obciam Stonařov a Otín, vo väčšej severnej, českej - patril sem takmer celý súdny okres *[[Štoky]]*, zase k Ždírci a Jilemníku neďaleko Havlíčkovho Brodu. Najväčšiu šírku ostrov dosahoval v okolí Jihlavy.

V roku 1910 v oblasti žilo 48 692 obyvateľov, z toho 38 528 malo obcovaciu reč nemeckú (približne 79 %). V roku 1921 na tom istom území bolo sčítaných 48 056 obyvateľov, pričom Nemcov bolo 25 742 (54 %).

## Literatúra
O udalostiach v jihlavskom jazykovom ostrove počas Protektorátu Čechy a Morava sa obšírne venuje kniha *[[Jihlava pod hákovým křížem]]* ocenená cenou *Rady mesta Jihlava* za rok 2009. Prípad povojnového násilia páchaného na obyvateľoch nemeckej národnosti pri Dobroníne na Jihlavsku sa označuje ako „prípad Budínka“.

## Referencie

## Pozri aj
* Brniansky jazykový ostrov

## Externé odkazy
* Die Iglauer Sprachinsel 

## Zdroj


Kategória:Jazykové ostrovy
Kategória:Nemčina
Kategória:Čechy
Kategória:Morava
Kategória:Okres Jihlava
Kategória:Okres Havlíčkův Brod