Minimálna mzda na Slovensku

[náhľad|300px|Vývoj minimálnej mzdy na Slovensku od roku 2009, kedy bolo [Zavedenie eura|zavedené euro.]]

**Minimálna mzda na Slovensku** je najnižšia mesačná a hodinová mzda, ktorú zamestnávatelia musia zo zákona platiť svojim zamestnancom na Slovensku. Výšku minimálnej mzdy určuje slovenská vláda nariadením. Výška minimálnej mzdy v roku 2025 je 
816 eur, čo vychádza 4,69 eur na hodinu. V roku 2024, keď bola minimálna mzda 750 eur, za ňu podľa dát ministerstva práce SR pracovalo približne 140-tisíc ľudí, podľa odhadu zamestnávateľov je pracujúcich za minimálnu mzdu až 200-tisíc.

## Právne predpisy
Nárok na minimálnu mzdu na Slovensku určuje zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonníka práce, konkrétne § 119. Výšku minimálnej mzdy ustanovuje nariadenie vlády Slovenskej republiky. Inštitút minimálnej mzdy upravuje zákon č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov. Na Zákonník práce odkazuje aj § 1 ods. 4 zákona č. 552/2003 Z.z. o výkone práce vo verejnom záujme.

Z medzinárodných zmlúv o minimálnej mzde pre Slovensko platí dohovor Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o vytváraní mechanizmu určovania minimálnej mzdy č. 26 z roku 1928 a dohovor MOP o mechanizme určovania minimálnej mzdy v poľnohospodárstve č. 99 z roku 1951, ktorými sa Slovenská republika zaviazala.

### Pracovnoprávne vzťahy
Minimálna mzda sa (podľa zák. č. 663/2007 Z.z. a zák. č. 552/2003 Z.z.) vzťahuje na pracovnoprávne vzťahy (t.j. 1. na pracovné pomery v súkromnom sektore i pri výkone práce vo verejnom záujme, a 2. na dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru) a na “obdobné pracovné vzťahy” (t.j. myslia sa najmä platy v štátnej službe a platy sudcov a prokurátorov ), pričom do roku 2012 sa minimálna mzda nevzťahovala na dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru. Keďže sa teda minimálna mzda vzťahuje aj na práce vo verejnom záujme a na štátnu službu resp. na práce „na dohodu“, v ktorých zamestnanci dostávajú „platy“ resp. „odmeny“, a nie „mzdy“, vzťahuje sa minimálna mzda (terminologicky) aj na platy resp. odmeny, nielen na mzdy.

## Nariadenie vlády
Zákon o minimálnej mzde k výške minimálnej mzdy uvádza:
*§ 2: “(1) Sumu minimálnej mzdy pre zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou ...a sumu minimálnej mzdy za každú hodinu odpracovanú zamestnancom ustanoví na príslušný kalendárny rok vláda Slovenskej republiky ...nariadením vlády. (2) Suma minimálnej mzdy za každú hodinu odpracovanú zamestnancom predstavuje 1/174 zo sumy mesačnej minimálnej mzdy. (3) Zamestnancovi odmeňovanému mesačnou mzdou, ktorý má dohodnutý kratší týždenný pracovný čas, alebo zamestnancovi, ktorý neodpracoval v mesiaci všetky pracovné dni, patrí minimálna mzda vyjadrená v eurách za mesiac v sume zodpovedajúcej odpracovanému času. Suma minimálnej mzdy v eurách za mesiac podľa prvej vety sa zaokrúhľuje na najbližších desať eurocentov. (4) Zamestnancovi patrí minimálna mzda podľa odseku (2), ak jeho ustanovený týždenný pracovný čas je 40 hodín. Ak je ustanovený týždenný pracovný čas zamestnanca nižší ako 40 hodín [pozri § 85 ods. 5-7 Zákonníka práce], suma minimálnej mzdy vyjadrená v eurách za hodinu sa úmerne zvýši. Suma minimálnej mzdy v eurách za hodinu, upravená podľa druhej vety, sa zaokrúhľuje na štyri desatinné miesta. (5) Suma minimálnej mzdy vypočítaná podľa odseku 2 sa zaokrúhľuje na tri desatinné miesta.“
*§ 4: “U zamestnancov pri výkone domáckej práce sa na účely tohto zákona považuje za odpracovanú hodinu odvedená hodina práce podľa normy spotreby práce ustanovenej zamestnávateľom.“ 

Zamestnávateľ, ktorý pri odmeňovaní zamestnancov postupuje podľa Zákonníka práce, môže so zástupcami orgánov odborových organizácií dohodnúť vyššiu minimálnu mzdu, ako ustanovuje nariadenie vlády; ak u zamestnávateľa nepôsobia zástupcovia orgánov odborových organizácií, môže tak ustanoviť svojím rozhodnutím. Pre členov družstiev, u ktorých je podľa stanov podmienkou členstva aj pracovný vzťah, možno vyššiu minimálnu mzdu ustanoviť uznesením členskej schôdze.“

### Ako vzniká minimálna mzda
Zákon bližšie opisuje, ako vzniká nariadenie vlády o minimálnej mzde. Najprv na začiatku daného roka majú rokovať zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov. Následne platí: 
*Ak sa dohodnú, tak dohodnutú výšku minimálnej mzdy majú predložiť ministerstvu (MPSVR SR), ktoré musí predložiť návrh nariadenia obsahujúceho navrhovanú výšku minimálnej mzdy na rokovanie Hospodárskej a sociálnej rady SR (HSR SR) a následne na rokovanie vlády.
*Ak sa naopak nedohodnú, tak sa najprv pokúsi MPSVR SR predložiť (so zohľadnením návrhov zamestnancov a zamestnávateľov) svoj návrh minimálnej mzdy na rokovanie HSR SR. Následne platí:
** Ak tento návrh minimálnej mzdy na HSR SR prejde, tak MPSVR SR predloží návrh nariadenia obsahujúceho dohodnutú výšku minimálnej mzdy na rokovanie HSR SR a následne na rokovanie vlády.
**Ak tento návrh minimálnej mzdy na HSR SR neprejde, tak MPSVR SR predloží na rokovanie HSR SR a následne na rokovanie vlády návrh nariadenia obsahujúceho výšku minimálnej mzdy určenú podľa postupu opísaného v zákone o minimálnej mzde: „§8: (2) Suma mesačnej minimálnej mzdy na nasledujúci kalendárny rok sa určí najmenej vo výške súčinu [mesačnej minimálnej mzdy platnej v kalendárnom roku, v ktorom sa predkladá návrh na úpravu jej sumy] a indexu medziročného rastu priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zverejneného Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa predkladá návrh na úpravu sumy minimálnej mzdy.(3) O sume minimálnej mzdy rozhodne vláda najneskôr do 20. októbra s prihliadnutím na stanoviská sociálnych partnerov [t.j. zamestnancov a zamestnávateľov], vývoj kritérií na úpravu sumy minimálnej mzdy podľa § 6 [t.j. na celkovú ekonomickú a sociálnu situáciu, najmä ceny, zamestnanosť, priemerné mzdy a životné minimum], vývoj podielu čistej minimálnej mzdy z čistej priemernej mzdy najmenej za predchádzajúce dva kalendárne roky a s prihliadnutím na vývoj produktivity práce.“

Kritériami pri všetkých vyššie uvedených dohadovaniach sa o výške minimálne mzdy majú byť podľa zákona najmä „ekonomická a sociálna situácia v Slovenskej republike za dva kalendárne roky predchádzajúce kalendárnemu roku, na ktorý sa navrhuje ustanoviť sumu minimálnej mzdy, najmä ...vývoj a) spotrebiteľských cien, b) zamestnanosti, c) priemerných mesačných miezd v hospodárstve Slovenskej republiky, d) životného minima.“

### Minimálne mzdové nároky
Tzv. minimálne mzdové nároky sú zákonne predpísané násobky minimálnej mzdy (určenej nariadením vlády) pre jednotlivé druhy prác určené podľa náročnosti (násobky sú konkrétne na úrovni jedno- až dvojnásobku minimálnej mzdy) v prípadoch, keď podmienky odmeňovania zamestnancov nie sú dohodnuté v kolektívnej zmluve. Najnižšia mzda v hospodárstve (mimo kolektívnych zmlúv) je teda de facto pre najmenej náročné typy práce na úrovni toho, čo zákon označuje ako „minimálna mzda“, ale pre najnáročnejšie práce je naopak až na úrovni dvojnásobku toho, čo zákon označuje ako “minimálna mzda”.

### Doplatok k minimálnej mzde
Zákon o minimálnej mzde uvádza (§ 3): „(1) Ak mzda zamestnanca za vykonanú prácu nedosiahne v kalendárnom mesiaci sumu minimálnej mzdy, aj keď zamestnanec odpracoval plný pracovný čas v mesiaci ustanovený zamestnávateľom, zamestnávateľ poskytne zamestnancovi doplatok, ktorý predstavuje rozdiel medzi sumou minimálnej mzdy ustanovenou na príslušný kalendárny rok a dosiahnutou mzdou. (2) Pri výpočte doplatku podľa odseku 1 sa do dosiahnutej mzdy zamestnanca nezahŕňa mzda za prácu nadčas, mzdové zvýhodnenie za prácu vo sviatok, mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu, mzda za neaktívnu časť pracovnej pohotovosti na pracovisku a mzdová kompenzácia za sťažený výkon práce; do počtu odpracovaných hodín sa nezahŕňajú hodiny práce nadčas a hodiny neaktívnej časti pracovnej pohotovosti na pracovisku.“

## História
Česko-Slovensko patrilo k prvým štátom Európy, ktoré zaviedli minimálnu mzdu. Stalo sa tak počas Prvej Československej republiky v roku 1919, kedy bola prijatá vyhláška č. 232 zo 16. apríla 1919 o mzdách za šitie konfekcií textilného tovaru objednaného vtedajšou vojenskou správou. Počas socializmu sa minimálna mzda spájala s prvými tarifnými triedami mzdových stupníc. Všeobecne záväzná zákonná úprava minimálnej mzdy bola v Česko-Slovensku (a na Slovensku) zavedená v roku 1991 nariadením č. 99/1991 Zb. 
V rokoch 1992 až 2002 upravoval minimálnu mzdu zákon č. 1/1992 Zb. o mzde, odmene za pracovnú pohotovosť a o priemernom zárobku. V novembri 1999 bol uvedený zákon č. 346/1999, ktorý stanovil, že výšku minimálnej mzdy bude od toho roku určovať nariadenie vlády.

### Tabuľka vývoja minimálnej mzdy

## Kritika
Podľa niektorých ekonómov minimálna mzda negatívne vplýva na zamestnanosť. Inštitút ekonomických a spoločenských analýz v roku 2013 vydal štúdiu o minimálnej mzde, podľa ktorej spôsobuje nárast nezamestnanosti a najviac škodí nízkopríjmovým a nízkokvalifikovaným skupinám. Štúdia Ministerstva financií z roku 2022 zas zistila, že zvyšovanie minimálnej mzdy v rokoch 2010 až 2018 negatívne ovplyvnilo nezamestnanosť. Podľa analýzy rast minimálnej mzdy o 5 % v priemere súvisel s poklesom zamestnanosti o 0,8 %.

## Referencie

## Externé odkazy
* minimalnamzda.sk

Kategória:Ekonomika na Slovensku
Kategória:Práca
Kategória:Účtovníctvo
Kategória:Kalkulácia nákladov
Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia