open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vývojovosť

**Vývojovosť** je aspekt, stránka diania, ktorá spočíva v takom vznikaní stavov alebo foriem bytia, že sa utvára ich rad javiaci sa nám ako vzostupný podľa zložitosti, bohatosti, diferencovanosti, dokonalosti a pod. Spomedzi významových útvarov, v ktorých kondenzuje poznávanie vývojovosti, je veľmi dôležitá kategória vývojovosti a rozmanité pojmy vývoja, evolúcie, emergencie, revolúcie atď. Výsledok reflexie vývojovosti závisí od kategórií, ktoré v tejto reflexii intervenujú.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Vlastník

**Vlastník** môže byť:
*v práve a pod.: subjekt vlastnenia, pozri pod vlastníctvo (všeobecne)
*v informatike: symbol v logickom alebo matematickom výraze, ktorý môže byť nahradený názvom hociktorého prvku danej množiny, angl. placeholder, pozri vlastník (symbol)
Výkres

**Výkres** je nakreslený, narysovaný obraz, kresba. Najčastejšie sa používa v technike ako technický výkres.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Grafika
Vonku

**Vonku** môže byť:
*mimo domu, mimo ľudského obydlia;
*mimo nejakého uzavretého priestoru;
*mimo určitého prostredia;
*vo verejnosti, medzi ľuďmi

## Externé odkazy
*
Paradigmatický vzťah

**Paradigmatický vzťah** je relácia medzi jednotkami rovnakej sémantickej alebo syntaktickej triedy, zvanej paradigma, ktoré možno zameniť v danom kontexte. Paradigmatické vzťahy spolu so syntagmatickými vzťahmi tvoria štruktúru jazyka.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Vyvolanie

**Vyvolanie** môže byť:
*volanie, vyslovenie mena alebo iný spôsob dania popudu, aby niekto odniekiaľ vyšiel, aby sa niekde objavil;
*vyzvanie žiaka vyslovením mena odpovedať;
*privolanie niekoho zo záhrobia; 
*spôsobienie, aby niečo vzniklo, vzbudenie, podnietenie;
*vybavenie si niečoho v mysli, predstavenie (si).

## Externé odkazy
*
Vlastnosť (charakteristika)

**Vlastnosť** je to, čo je spoločné triede entít a čo ich odlišuje od iných. Vlastnosť je
všetko, čo predmet má, a teda má nielen aspekt kvalitatívny, ale aj kvantitatívny, javový i podstatový. Vlastnosť je predmetom skúmania tak kvalitatívnej ako aj kvantitatívnej analýzy. Odhalenie vlastností je jedným z hlavných cieľov poznávania.

## Pozri aj
* Charakteristika

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Vykúpenie

**Vykúpenie (vykupovanie)** môže byť:
* hromadné získanie (podstatnej časti alebo všetkého) kúpou, skúpenie
* vyslobodenie pomocou peňazí alebo podobnej protihodnoty
* získanie úsilím, obeťou

**Vykúpenie** môže byť:
* spása, záchrana
* v náboženstve: 
**všeobecne: vykúpenie (náboženstvo)
**v budhizme: oslobodenie (vo všetkých budhistických významoch)
* film z roku 2000, pozri Vykúpenie (film)
Pracovnoprávny vzťah

**Pracovnoprávny vzťah** je podľa teórie práva:
*v užšom (častejšom) zmysle: právny vzťah, v ktorom sú jeho subjekty (účastníci) nositeľmi práv a povinností stanovených a zabezpečených normami pracovného práva;
*v širšom zmysle: právny vzťah v oblasti spoločenskej práce (bez ohľadu na to, akými normami sa riadi jeho vznik, zmeny a zánik)

Priamo v slovenských právnych predpisoch termín pracovnoprávny vzťah definovaný nie je.

## Pracovnoprávne vzťahy podľa Zákonníka práce
Významné sú najmä pracovnoprávne vzťahy podľa Zákonníka práce, v ktorom sa rozlišuje (§ 1 a pod.):
*individuálny pracovnoprávny vzťah v súvislosti s výkonom závislej práce fyzických osôb pre právnické osoby alebo fyzické osoby:
**pracovný pomer
**dohoda o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru
*kolektívny pracovnoprávny vzťah

## Zdroje
* 
*Kovalčíková, M.: Pracovnoprávne vzťahy 
*Kurz základů pracovního práva - Kapitola III., Masarykova univerzita
* Zákonník práce 311/2001 Z.z.

## Externé odkazy
*Pracovnoprávne vzťahy na Portal.gov.sk

Kategória:Pracovné právo
Vaclav Vaclavovič Vorovskij

**Vaclav Vaclavovič Vorovskij** (* 27. október 1871, Moskva, Rusko – † 10. máj 1923, Lausanne, Švajčiarsko) bol ruský publicista, zástanca marxizmu.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Wacław Worowski

## Zdroj
* 

Kategória:Ruskí publicisti
Kategória:Osobnosti z Moskvy
Vlastnosť človeka

**Vlastnosť človeka** je všetko, čo človek má, jeho aspekt kvalitatívny alebo kvantitatívny, javový alebo podstatný.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Pracovný vzťah

**Pracovný vzťah** je vzťah medzi občanom a zamestnávateľom resp. družstvom v pracovnom procese; môže mať rôznu formu: pracovný pomer, pracovné vzťahy členov výrobných družstiev, pracovnoprávne vzťahy založené dohodami o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru ap.
 
## Externé odkazy
* 

Kategória:Pracovné právo
Výmena (ekonómia)

**Výmena** je moment spoločenského reprodukčného procesu, ktorý je sprostredkujúcim článkom medzi výrobou a ňou podmieneným rozdeľovaním na jednej strane a spotrebou na druhej strane.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Voyeurizmus

**Voyeurizmus** [vyslov: vuajörizmus] je (podľa MKCH-10) "návratná alebo pretrvávajúca náklonnosť pozorovať ľudí pri sexuálnom akte alebo v intímnych situáciách, napr. pri vyzliekaní. Uskutočňuje sa to bez vedomia pozorovanej osoby a zvyčajne vedie k sexuálnemu vzrušeniu a masturbácii." Má číslo F65.3 a patrí medzi poruchy voľby sexuálneho objektu (F65).

Osoba vykonávajúca voyeurizmus sa nazýva **voyeur**. Často využívajú technológie ako fotoaparáty a kamery, ktoré ukrývajú.

Voyeurizmus sa vyskytuje častejšie u mužov a považuje sa za pretrvávanie sexuálnej zvedavosti z detstva.

Kategória:F65 Poruchy voľby sexuálneho objektu
Kategória:Sexuálne poruchy
Kategória:Sexuálne úchylky
Fyzikálna vlastnosť

**Fyzikálna vlastnosť** je charakteristika fyzikálneho objektu, ktorá sa opisuje kvalitatívne a spravidla vyjadruje kvantitatívne. Nositeľom fyzikálnych vlastností je hmota.

## Pozri aj
* tautoméria
* mechanická vlastnosť

## Externé odkazy
*
Vyvrátenie (logika)

**Vyvrátenie** je dôkaz nepravdivosti nejakého tvrdenia v podobe výroku alebo systému výrokov (napr. hypotézy). Vlastnosť dať sa vyvrátiť sa nazýva **vyvrátiteľnosť**.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Vymedzenie

**Vymedzenie** môže byť:
*určenie niečomu presných hraníc, presné vyznačenie, ohraničenie;
*stanovenie rozsahu pôsobnosti alebo platnosti

## Externé odkazy
*
Naturálna výmena

**Naturálna výmena** alebo **bezprostredná výmena** alebo **priama výmena** je pôvodná forma výmeny, ku ktorej došlo po prvej veľkej spoločenskej deľbe práce a ktorá pozostávala z výmeny jednej úžitkovej hodnoty za inú (na rozdiel od peňažnej výmeny).

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
* tovarový obeh

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Obchod
Kategória:História
Právny vzťah

**Právny vzťah** alebo **právny pomer** je právom regulovaný spoločenský vzťah, v ktorom účastníci vystupujú ako nositelia práv a povinností vyplývajúcich z právnej normy.

A priori predpokladom je existencia platnej a účinnej právnej normy. 

## Podmienky právneho vzťahu
Podmienkami vzniku, zmeny alebo zániku právneho vzťahu sú 
: a) právna skutočnosť, 
: b) subjekty právneho vzťahu - účastníci a možní účastníci právneho vzťahu, ktorí majú právnu subjektivitu. Sú nimi fyzické a právnické osoby, štát alebo iné orgány verejnej moci vrátane verejnoprávnych korporácií,
: c) objekt právneho vzťahu - veci, hodnoty, správanie alebo výsledky tvorivej duševnej činnosti, vzhľadom na ktoré subjekty vstupujú do právneho vzťahu, z ktorého nadobúdajú, menia alebo rušia vzájomné oprávnenia a povinnosti.

## Prvky právneho vzťahu
Prvkami konkrétneho právneho vzťahu tvoriace jeho štruktúru sú 
: a) subjekty právneho vzťahu, 
: b) objekt právneho vzťahu a iné subjekty 
: c) obsah právneho vzťahu, ktorý predstavuje konkrétne vzájomné oprávnenia a povinnosti subjektov v právnom vzťahu. Subjekt povinosti je povinný realizovať svoje správanie právnou normou stanoveným spôsobom, a to tým, že niečo dá (dare), vykoná (facere), zdrží sa konania (non facere) alebo strpí isté konanie (pati).

## Literatúra
Ottová, E.: *Teória práva*. Heuréka, Bratislava, 2006.

Kategória:Právo
Vozidlo

náhľad|Vozidlo
**Vozidlo** je dopravný prostriedok pohybujúci sa na kolesách alebo pásoch po súši. Vozidlá sa delia na koľajové, bezkoľajové, cestné, terénne a pod.

## Rozdelenie vozidiel
### Základné rozdelenie
Základné rozdelenie vozidiel (pre rozdelenie vozidiel do skupín pozri Portál GOV.sk).
* Motorové vozidlo: nekoľajové vozidlo poháňané vlastným motorom s výnimkou prípadu podľa písmena f)a trolejbus,
* Nemotorové vozidlo: prípojné vozidlo, vozidlo pohybujúce sa pomocou ľudskej sily alebo zvieracej sily s výnimkou prípadov podľa písmena f), samovyvažovacie vozidlo, automatizované  doručovacie vozidlo, kolobežka s pomocným motorčekom a bicykel vybavený pomocným  motorčekom so zdvihovým objemom valcov nepresahujúcim 50cm3 s konštrukčnou rýchlosťou  neprevyšujúcou 25k m h-1 alebo bicykel vybavený pomocným elektrickým motorčekom  s trvalým menovitým výkonom do 0,25kW, ktorého výkon sa progresívne znižuje a nakoniec  sa preruší, keď vozidlo dosiahne rýchlosť 25km h-1 alebo keď vodič prestane šliapať do  pedálov.
* Električka

### Ďalšie rozdelenia
Vozidlá môžu byť klasifikované podľa počtu kolies:
# Unicykel, monocykel
# Bicykel
# Tricykel
# Quadricykel

## Príklady vozidiel
* automobil
* bicykel

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Výživa

**Výživa** môže byť:
* súbor biochemických pochodov, ktorými organizmus (vrátane človeka) prijíma, spracúva a využíva potravu (teda látky nevyhnutné pre svoj život); vyživovanie, živenie, pozri výživa (príjem potravy)
* potrava, pozri pod výživa (príjem potravy)
* stravovanie (v zmysle: poskytovanie stravy)
* zastarano: obživa

## Iné projekty
Mechanická vlastnosť

**Mechanická vlastnosť** je taká fyzikálna vlastnosť, ktorá charakterizuje odolnosť látky proti účinkom mechanických síl. Je to napríklad: pevnosť,pružnosť, obrusnosť, tvrdosť a pod..

## Externé odkazy
*
Význam

**Význam** je poľudšťujúca prítomnosť sveta/nejakej entity v našom vedomí. Významom sa zaoberá napr. sémantika, ikonológia a i.

Podľa Gottloba Fregeho je význam to, čo znakom označujeme.

Podľa M. Kubínovej je význam druh psychickej aktivity, ktorá sa odohráva v individuálnom vedomí človeka a je zameraná na predmet označovaný znakom. Odohrávanie sa významu v individuálnom vedomí sa uskutočňuje cestami, ktoré sú predurčené nadindividuálne, pretože inak by znak nemohol plniť svoju komunikatívnu funkciu.

Podľa Ferdinanda de Saussure význam pozostáva z označujúceho (signifiant) a označovaného (signifié).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofický slovník
Tovarová výmena

**Tovarová výmena** alebo **výmena tovaru** je výmena produktov práce v podmienkach tovarovej výroby predstavujúca ekonomickú formu pohybu spoločenského produkt
prostredníctvom kúpy a predaja na trhu, uskutočňovaná ako ekvivalentná úhrada vynaloženej živej práce a zhmotnenej práce obsiahnutej v tovaroch vymieňaných medzi ekonomicky samostatnými výrobcami (na rozdiel od bezprostrednej, naturálnej výmeny).

## Pozri aj
*tovarový obeh
*výmena

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Obchod
Kategória:História
Vplyv

**Vplyv** je je výsledok pôsobenia. Vplyv je tá časť pohybu entity, ku ktorej by bez pôsobenia inej entity nedošlo.

## Pozri aj
* ovplyvňovanie
* účinnosť

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Terminológia
Gramatický význam

**Gramatický význam** je dôležitý významový útvar vyjadrovaný slovným tvarom a týkajúci sa celej skupiny slov, resp. slovného druhu. Gramatickým významom je napr. gramatická kategória, ktorá sa uplatňuje pri utváraní konštrukcií a ich zložiek.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Gramatika
Jazykový význam

**Jazykový význam** je obsahová zložka jazykového výrazu.

V štrukturalizme sa jazykový význam charakterizuje takto: *... význam určitého jazykového elementu sa dá stanoviť na úrovni siete jeho funkčných vzťahov k iným elementom jazyka.... za nositeľa významu jazykového elementu sa… (pokladajú) funkčné vzťahy, v ktorých sa tieto elementy nachádzajú v rámci celku lingvistickej štruktúry.* 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazyk
Peňažná výmena

**Peňažná výmena** je tovarová výmena uskutočňovaná prostredníctvom peňazí (na rozdiel od naturálnej výmeny).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Monetárna teória
Sémantický vzťah

**Sémantický vzťah** je niektorý zo vzťahov medzi slovami, významami a predmetmi, napr. jednoznačnosť, mnohoznačnosť.

## Externé odkazy
*
Alpínske vrásnenie

náhľad|Tektonická mapa znázorňujúca alpínske pohoria Európy a západnej Ázie.
**Alpínske vrásnenie** správnejšie **Alpínska orogenéza** je súbor orogenetických pohybov, ktoré sa odohrali v druhohorách a najmä v treťohorách a podmienili vznik alpínskej sústavy. Názov pochádza od Álp, jedného z najdôležitejších pohorí, ktoré pri vrásnení vznikli. Bolo spôsobené konvergentným pohybom africkej, indickej a eurázijskej platne, pri ktorom subdukoval oceán Tethys.

## Priebeh
Vrásnenie bolo spôsobené pohybmi tektonických platní bývalého superkontinentu Gondwana, ktoré sa začali v druhohorách, keď sa africká, indická a arabská platňa pohybovali na sever, kde narážali eurázijskú platňu. V tomto období boli k Európe pripojené jej južné časti. Arabská platňa oddelila z východu časť mora Tethys a vzniklo Stredozemné more, ktoré sa zase na západe otvorilo do práve vznikajúceho Atlantického oceánu. Indická platňa, ktorá pôvodne patrila k juhovýchodnej Afrike, sa spolu s Madagaskarom pred asi 70 miliónmi rokov na rozhraní vrchnej kriedy a paleocénu, oddelila a vydala relatívne rýchlo na severovýchod. Madagaskar zostal v blízkosti Afriky, indická platňa pokračovala v pohybe na sever. Pred ňou bol pohlcovaný pod kontinentálnu zemskú kôru zvyšok mora Tethys, za ňou vznikal Indický oceán. Keď sa indická platňa priblížila k Ázii, začalo Tibetské more pred asi pred 7 až 10 miliónmi rokov koncom miocénu subdukovať. Po zrážke Indického kontinentu s Euráziou boli orogeneticky vyzdvihnuté Himaláje.

## Fázy alpínskeho vrásnenia
Alpínska orogenéza je podľa svojich časových prejavov v rôznych častiach sveta členená na nasledovné fázy:
* starokimerská fáza: hranica triasu a jury
* mladokimerská fáza: hranica jury a kriedy, ďalej sa delí na:
** deisterská fáza
** osterwaldská fáza
** hilská fáza
* austrijská fáza: spodná krieda až cenoman
* mediteránna fáza skončila pred vrchnou kriedou (senón)
* subhercýnska fáza: spodný senón
** ilsedská fáza
** wernigeridská fáza
* laramská fáza: hranica kriedy a treťohôr
* pyrenejská fáza: staršie treťohory až hranica eocénu a oligocénu
* sávska fáza: staršie treťohory až hranica oligocénu a miocénu
* štajerská fáza: prelom mladších treťohôr a miocénu
* atická fáza: mladšie treťohory až hranica miocénu a pliocénu
* rodanská/valašská fáza: mladšie treťohory až hranica pliocénu a pleistocénu
* pasadenská fáza: pleistocén

## Referencie

## Pozri aj
* Orogenéza

## Externé odkazy
*
Vynález

**Vynález** je vyriešenie technického problému, ktoré je nové a znamená v porovnaní so svetovým stavom techniky pokrok, prejavujúci sa novým alebo vyšším účinkom. Problematikou vynálezov, vynaliezavosti sa zaoberá kreatológia, heuristika,...

Vynálezom nie sú vedecké teórie, nové matematické metódy, počítačové programy a estetické výtvory. Na tieto kategórie nemožno dostať patent.

## Pozri aj
* Patent

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Autorské právo
Kategória:Technika
Kategória:Inovácie
Výňatok

**Výňatok** je vybraná časť, úryvok z nejakého textu, prejavu, spisu, hudobnej skladby.

## Externé odkazy
*
Výnimka

**Výnimka** je odchýlka od nejakého platného pravidla, tvrdenia, ustanovenia.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Vlastnícky vzťah

**Vlastnícky vzťah** je vzťah medzi vlastníkom a ním vlastneným objektom. Podrobnosti pozri pod vlastnícke právo.

Kategória:Právo
Spoločenský vzťah

**Spoločenský vzťah** je systém normovaného vzájomného pôsobenia medzi dvoma partnermi na základe určitej platformy.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Vyplývanie

**Vyplývanie** je vzťah medzi výrokmi (súdmi) alebo medzi premisami a záverom, ak je vďaka logickej štruktúre výrokov, ktoré plnia úlohu premís a záveru, vylúčený prípad, že by premisy boli pravdivé a záver nepravdivý; implikácia, ktorej antecedent je tvorený konjunkciou premís a konzekvent záverom, je logicky vždy pravdivá.

## Externé odkazy
* 
* Logické hádanky, na ktorých riešenie je potrebné využiť logické operácie.

Kategória:Logika
Výmenný vzťah

**Výmenný vzťah** je vzťah medzi ľuďmi ako jednotlivcami, skupinami, kolektívmi a pod., ktorý vzniká v procese výmeny činností a produktov práce, t. j. v tej fáze spoločenského reprodukčného procesu, ktorá vystupuje medzi rozdeľovaním a spotrebou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Obchod
Logické vyplývanie

**Logické vyplývanie** je také spojenie súdov A a B, keď B vyplýva z A:B logicky vyplýva z A, keď pri všetkých pravdivostných hodnotách platí, že keď je A pravdivé bude pravdivé aj B.

## Zdroj
* 

Kategória:Logika
Výrobný vzťah

**Výrobný vzťah** je vzťah medzi ľuďmi vo výrobnom procese.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Výroba
Vročenie

[náhľad|Nápis s vročením (ANNO MDXCI·XVIII.SEPTEMl: [18. septembra 1591]) ako súčasť [Sgrafito|sgrafitovej výzdoby renesančnej zvonice (kampanila) pri Kostole svätého Kríža, Kežmarok]]
**Vročenie** je časový údaj, zvyčajne dátum alebo rok, v ktorom vzniklo literárne, hudobné, výtvarne dielo a iné. Môže takisto prinášať informáciu o dátume narodenia či smrti, obnovy, darovania alebo venovania k určitej príležitosti. Použitie vročenia súvisí so znalosťou písma, pretože sa často spájalo s monogramom, menom zhotoviteľa alebo vlastníka predmetu. Niekedy býva doplnené o kresťanské iniciály, prípadne ako súčasť nápisu. Vročenie sa typicky nachádza na priečelí domov, podstavcoch sôch, krížoch, stĺpoch, trámových stropoch, nábytku, pracovných nástrojoch alebo predmetoch každodennej potreby či náhrobkoch.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:História
Vyplývať

**Vyplývať** môže byť:
*vychádzať, povstávať, vznikať z niečoho;
*vyvíjať sa ako následok, dôsledok niečoho.

## Externé odkazy
*
Vzájomný vzťah

**Vzájomný vzťah** je vzťah prvého k druhému a druhého k prvému naraz.

## Pozri aj
*vzťah
*teória relácií

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Lipari (ostrov)

**Lipari** je ostrov vulkanického, ležiaci v Tyrrhenskom mori asi 30&nbsp;km severne od pobrežia Sicílie. Lipari patrí do súostrovia Liparské ostrovy a je to najväčší ostrov celého súostrovia. Na ostrove sa nachádza mestečko rovnakého mena, kde trvalo žije približne 11&nbsp;000 obyvateľov (počas letnej turistickej sezóny sa tento počet zdvojnásobuje).

## História
Vďaka blízkosti pobrežia a ložiskám obsidiánu bol ostrov osídlený už v mladšej dobe kamennej. Na Lipari sa nachádzajú archeologické náleziská s datovaním približne 5&nbsp;000 rokov pred Kr. Neskôr ostrov osídlili Gréci (osada Lipara v roku 508 pred Kr.), po nich Etruskovia a neskôr Kartáginci, ktorí mali na ostrove počas prvej Púnskej vojny námornú základňu. V rokoch 252 až 251 pred Kr. bola Lipara dobytá Rimanmi, ktorí tu zriadili kúpele a ostrov slúžil aj ako exil pre vyhnancov.

### Stredovek
Kresťanstvo sa na ostrove trvalo usídlilo v 3. storočí, keď tu bolo zriadené biskupstvo. V miestna katedrále prechovávali ostatky svätého Bartolomeja. V 9. storočí neďalekú Sicíliu obsadili Arabi a ich lúpežné nájazdy na ostrov spôsobili jeho (skoro)vyľudnenie. Biskupstvo bolo presídlené do Beneventa vo vnútrozemí Kampánie, na ostrov sa vrátilo až v roku 1131, keď Normani vytlačili Arabov zo Sicílie. Noví vládcovia Sicílie spravovali aj ostrov. Nájazdy stredomorských pirátov však pretrvávali (posledné skončili až v 19. storočí) a tak dal Karol V. na Lipari vybudovať opevnenie na bývalej gréckej akropole. Opevnenie však chránilo len mesto, obyvateľstvo sa preto sústreďovalo v ňom.

### Novovek
Počas fašistickej diktatúry v Taliansku boli na Lipari zadržiavaní viacerí oponenti režimu. V súčasnosti je ostrov obľúbená turistická destinácia, mesto a okolie poskytuje početné letoviská. Na Lipari sa nachádza aj múzeum s rozsiahlými archeologickými a prírodovednými zbierkami z ostrova a okolia.

## Geológia
Lipari je celkom pokrytý početnými vulkanickými fenoménmi: stratovulkánmi, krátermi a lávovými dómami. Čo sa týka vývoja a chemizmu, liparské stratovulkány sú najkomplexnejšie z vulkanických fenoménov celýho súostrovia.

Vytvorili sa v dvoch veľkých erupčných etapách. Prvý (pred 223&nbsp;000 - 42&nbsp;000 rokmi) pozostával zo šiestich cyklov, druhý (pred 42&nbsp;000 - súčasnosť) pozostával zo štyroch cyklov. Cyklom je myslená vulkanická aktivita v rámci jedného vulkanického centra. Charakter erupcií jednotlivých cyklov bol nasledovný, po krátkej explozívnej fáze, zapríčinenej rýchlym odplynením magmy, nasledovala dlhšia, pokojná efuzívna fáza.

### Zoznam vulkanických fenoménov Lipari
* **Stratovulkány**
** Canneto Dentro
** Chiesa Vecchia
** Chiraca
** Cungo di Mandra
** Monte Pilato
** Monte Mazzacaruso
** Monte San Angelo
** Timpone Carrubbo
** Timpone Ospedale
** Timpone Pataso
* **Podmorské vulkány**
** Cala Fico
** Capo Grosso
** Monterosa
** Punta de Iacopo
* **Krátery**
** Forgia Vecchia
** Rocche Rosse
* **Kaldery**
** Castellaro
* **Dómy**
** Monte Giardina
** Monte Guardia

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - ostrov Lipari na Global Volcanism Program 

Kategória:Liparské ostrovy
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Vyhasnuté sopky
Vrstva

**Vrstva** môže byť:

* všeobecne: množstvo látky plošne rozložené na povrchu niečoho alebo medzi niečím
* v sociológii: skrátene spoločenská vrstva
* vo filozofii: pozri vrstva (filozofia)
* v geológii: vodorovne uložené teleso hornín, pozri vrstva (geológia)
Vzťahovačnosť

**Vzťahovačnosť** je narcistický duševný pochod, ktorým si jedinec privlastňuje pozornosť, ktorá sa netýka jeho osoby: náhodné poznámky, pohľady, všeobecné tvrdenia. Prejavuje sa pri neurózach, skoptofóbii, pri paranoidných psychopatiách a paranoi. Ide o návrat do obdobia raného detstva, kedy dieťa býva stredom pozornosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Vrtuľa

thumb|Vrtule poháňajúce Hercules C130
thumb|Lodná vrluľa

**Vrtuľa** je vonkajšia rotačná hnacia časť na lietadle, lodi alebo inom dopravnom prostriedku (napr. vznášadle).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Konštrukcia lodí
Kategória:Konštrukcia lietadiel
Kategória:Prúdové stroje
Výpoveď (jazykoveda)

**Výpoveď** je  výrok, tvrdenie, ktoré niekto povedal. Výpoveď je aktualizovanou realizáciou vety, t. j. jej artikulácia alebo napísanie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Výraz

**Výraz** môže byť:
*všeobecne:
**vyjadrenie citového alebo myšlienkového stavu človeka, príp. jeho vonkajší prejav
**vonkajšie črty človeka ako prejav jeho (najmä duševného) stavu
* vo filozofii: spôsob a prostriedky, ktorými duša dáva najavo, čo sa v nej odohráva; pojem výrazu v tomto zmysle nachádzame už u Leibniza.
* v psychológii: vonkajšie vyjadrenie vnútorného stavu človeka, pozri výraz (psychológia)
* skrátene: umelecký výraz
* v hudbe: primerané vyvolanie citového obsahu hudobnej skladby, zodpovedajúce zámerom skladateľa, pozri výraz (hudba)
* v logike a matematike: 
** formula, grafický znak alebo skupina grafických znakov určená na vyjadrenie určitých vzťahov a operácií, pozri výraz (skupina znakov)
** formula
** skrátene: algebrický výraz
* v jazykovede: 
**vyjadrovací prostriedok, najmä jazykový
**jazyková jednotka ľubovoľnej dĺžky (napr. slovo, skupina slov, veta, skupina viet atď.), najmä ak tvorí významovú jednotu, pozri výraz (spojenie slov)
* v počítačovej vede: pozri výraz (informatika) 

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Algebrický výraz

**Algebrický výraz** (staršie *algebraický výraz*) je počtový výraz, v ktorom sa vyskytujú písmená s významom čísiel. Na zapisovanie algebrických výrazov sa používajú rovnaké znamienka a názvoslovie ako pri výrazoch s číslami. V súčine dvoch alebo viacerých čísel zapísaných písmenami sa znak násobenia spravidla vynecháva.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Algebra
Algebrický počtový výraz

**Algebrický počtový výraz** (staršie *algebraický počtový výraz*) je výraz, v ktorom vystupujú veličiny spojené algebrickými počtovými úkonmi, napr. a + b, 2 (x-3), 5a + 1.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Algebra
Jazykový výraz

**Jazykový výraz** je skupina jazykových znakov určená na vyjadrenie jazykového významu; prvok jazyka, t. j. znak a to čo je utvorené zo znakov podľa istých pravidiel. Môže byť jednoduchý alebo zložený z inych výrazov.

Jazykové výrazy sú predmetom skúmania rôznych disciplín (napr. logiky, lingvistiky, atď.) a pri ich skúmaní sa používajú rôzne postupy alebo metódy, napr. logická analýza.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Kategória:Logika
Jazykový výraz (logika)

**Výraz jazykový** v logike je výrok, názov, logická spojka, kvantifikátor, logická forma, logická konštanta.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Logický výraz

**Logický výraz** je postupnosť znakov tvorená z nasledujúcich základných logických znakov:

1. ż, /\, \/, -&gt;, &lt;-&gt;, ( ), (đ|x), (\-/x).

2. p , p ,... p.

o 1 n

3. P (x ), P (x )...

o 1 o 2

P (x ), P (x )...

1 1 1 2

Q (x , x ), Q (x , x ),... Q (x , x ).

o 1 2 1 1 2 n i k

Z týchto základnych logických znakov sa tvoria výrazy výrokovej logiky induktívnou definíciou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Počtový výraz

**Počtový výraz** je matematický výraz; naznačený počtový výkon medzi číslami.

Počtové výrazy sa pomenovávajú podľa počtových výkonov, napr. počtový výraz 3 + 2 je súčet, 6 - 4 je rozdiel, 2. 4 je súčin, 4 : 2 je podiel.

Rozlišujeme jednoduché počtové výrazy a zložené počtové výrazy.

Počtový výraz, ktorý obsahuje iba znak násobenia, je jednočlen.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Aritmetika
Jednoduchý počtový výraz

**Jednoduchý počtový výraz** je počtový výraz, ktorý obsahuje iba jeden počtový výkon, napr. 4×2; 3+5; 6-4.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Aritmetika
Zložený počtový výraz

**Zložený počtový výraz** je počtový výraz, ktorý obsahuje viac než jeden počtový úkon, napríklad: 3 + 2 * 3 alebo 4 / 2 + 2 * 3 alebo 8 / 2 - 4

Operácie sa vykonávajú zľava doprava, násobenie a delenie však majú prednosť pred sčítaním a odčítaním. Pokiaľ sa majú operácie vykonať v inom poradí, použijú sa zátvorky. Najprv sa vykonajú operácie v zátvorkách.

: 3+2\cdot 3=9 ale (3+2)\cdot 3=15
: 4+5 \cdot 2=14 ale (4+5)\cdot 2=18
: 7+6 \cdot 5=37 ale (7+6) \cdot 5=65

## Externé odkazy
* 

Kategória:Aritmetika
Predikátorový výraz

**Predikátorový výraz** je logika: výraz, ktorý vyjadruje predikát.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Matematický výraz

**Matematický výraz** je zoskupenie matematických symbolov na vyjadrenie určitých vzťahov a operácií.

## Pozri aj
* algebrický výraz
* počtový výraz

## Externé odkazy
* 

Kategória:Algebra
Molekulárny výraz

**Molekulárny výraz** je výraz, ktorý obsahuje ako svoje súčasti výrazy, ktoré sú samé taktiež
výrazy.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Výrokový výraz

**Výrokový výraz** môže byť:
*výrok, t. j. výraz, ktorý má presne jednu pravdivostnú hodnotu; v jazykovede mu zodpovedá oznamovacia veta;
*výroková forma, t. j. forma, ktorá sa po dosadení zmení na výrok (napr. p /\ q je forma výroku 'Prší a hrmí.').

## Externé odkazy
*
Materiálna výroba

**Materiálna výroba** je ľudská činnosť, ktorou človek pôsobí pretvárajúcim spôsobom na vonkajšie predmety prírody, ktorou si ich privlastňuje a bezprostredne využíva na uspokojovanie svojich potrieb. Vytvára materiálny základ všetkých ostatných činností.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Materializmus
Zložený výraz

**Zložený výraz** je sled znakov utvorený podľa skladobných pravidiel.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sémantika
Poľnohospodárska výroba

**Poľnohospodárska výroba** môže byť:
* poľnohospodárska prvovýroba (t. j. jadro poľnohospodárstva, v podstate živočíšna a rastlinná výroba)
*poľnohospodárstvo
* poľnohospodárska produkcia (t. j. množstvá vyprodukované v poľnohospodárstve)

## Zdroje
Naturálna výroba

**Naturálna výroba** je výroba materiálnych statkov na priame uspokojovanie potrieb bezprostredných výrobcov bez sprostredkovania tovarovou výmenou (na rozdiel od tovarovej výroby).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Výroba
Kategória:Makroekonómia
Priemyselná výroba

**Priemyselná výroba** je časť materiálnej výroby.

## Priemyselná výroba - odbory/odvetvia

*baníctvo
*garbiarstvo
*hutníctvo
*papiernictvo
*strojárstvo
*textilníctvo

## Externé odkazy
* 

Kategória:Priemysel
Kategória:Výroba
Výroba s využitím počítača

**Výroba s využitím počítača** (CAM = computer-aided manufacturing) je súčasť CAE, vyhotovanie objektu pomocou počítačom riadeného obrábacieho stroja.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:CAD/CAM
Kategória:Informatika
Kategória:Výroba
Rastlinná výroba

náhľad|Polia okolo dediny Małoszyce, Poľsko.
**Rastlinná výroba** je zložka poľnohospodárskej výroby.

Rastlinná výroba využíva pôdu na pestovanie kultúrnych plodín. Vyrába potraviny, krmivá, a suroviny pre spracovateľský priemysel. Zahŕňa pestovanie obilnín, strukovín, olejnín, okopanín, technických plodín, ovocinárstvo, chmeliarstvo, zeleninárstvo, vinohradníctvo, lúkarstvo a krmovinárstvo.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Poľnohospodárstvo
Výrez

**Výrez** môže byť:
*vyrezaním vzniknutý otvor alebo diera v dačom celistvom, výrezok
*výsek, úsek, výňatok z niečoho

## Externé odkazy
*
Výrobca

**Výrobca** alebo **producent** môže byť:
*priamy alebo bezprostredný: pracujúci človek vyrábajúci úžitkové hodnoty svojou vlastnou prácou v procese materiálnej výroby
*nepriamy: firma alebo štát (Made in...), pod ktorého "značkou" sa výrobok predáva

## Externé odkazy
*
Poľnohospodársky výrobok

**Poľnohospodársky výrobok** je výsledok poľnohospodárskej výroby, najmä potraviny.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Poľnohospodárstvo
Kategória:Výrobky
Stromboli (ostrov)

**Stromboli** je ostrov sopečného pôvodu, patriaci do súostrovia Liparské ostrovy. Pomenovanie pochádza zo skomoleniny gréckeho slova *strongylae* – okrúhly. Je obývaný už od staroveku, v súčasnosti sa na ňom nachádzajú dve osady: Stromboli na severovýchode a Ginostra na juhozápade. V roku 1991 tu žilo 361 obyvateľov. Zdrojom obživy bol rybolov a pestovanie vína, v súčasnosti najmä turistický ruch. Pri erupcii v rokoch 2002 – 2003 boli obidve osady poškodené.

Sopka je známa už od staroveku, býva označovaná aj ako *Maják stredomoria* pre jej neustálu aktivitu (záznamy o erupciách sopky sú staré viac ako 2 500 rokov), posledná erupcia prebieha prakticky nepretržite od roku 1934. Dala aj meno jednej z typov erupcií strombolskej. Erupcie bývajú explozívne, väčšinou ide o vyvrhovnie rôznych sopečných bômb a úlomkov na krátke vzdialenosti (do ), lávové prúdy, ak sa vôbec vyskytujú, sú krátke. Výnimku tvoria roky 1975, 1985 – 86 a 2002 – 2003, keď došlo k nárastu aktivity a tým aj väčším objemom vyliatej lávy. Naposledy sopka zvýšila svoju aktivitu 28. augusta 2019, kedy došlo k erupcii a chŕleniu lávy.

## Geologický vývoj
Vývoj ostrova začal približne pred 200 000 rokmi vulkanizmom dnes už neaktívneho ostrovčeka Strombolicchio, nachádzajúceho sa severovýchodne od hlavného ostrova. Po 40 000 rokoch Strombolichino svoju činnosť ukončil a vulkanizmus sa posunul južnejšie, čím sa samotný ostrov Stromboli (presnejšie jeho najjužnejšia časť) začal vynárať nad morskú hladinu.

Vulkanizmus ostrova sa postupne posúval na sever, početné objemy pyroklastík a láv postupne rozširovali základňu ostrova, až približne pred 15 000 rokmi bol dosiahnutý súčasný tvar. 25 000 rokov pred našim letopočtom nastal kolaps vtedajšieho kráteru (alebo kaldery), produkty tohto kolapsu sú známe ako *komplex Vancori*. Ide o vrstvy šošonitických bazaltov.

V rokoch 13 800 (± 1 900) až 5 600 (± 3 300) pred našim letopočtom vzniklo na ostrove niekoľko menších sekundárnych erupčných centier (na západnej a severovýchodnej strane ostrova). Približne pred 7 000 rokmi opäť nastal masívny zosun (fragmenty tohto zosunu sa nachádzajú pod morskou hladinou v hĺbke asi ), a na severozápadnom svahu sa vytvorila depresia podkovovitého tvaru. Táto depresia je v súčasnosti vyplnená pyroklastikami najmladšej fázy.

## Kultúrne zaujímavosti
* Podľa niektorých interpretácií bola sopka predlohou Orodruiny (Hory Osudu) v Tolkienovom diele Pán prsteňov.
* Hrdinovia Vernovho románu Cesta do stredu Zeme ukončia svoju púť výstupom z krátera sopky.

## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* www.swissedic.ch – Stromboli online 
* www.volcano.si.edu  – Stromboli na Global Volcanism Program 

Kategória:Liparské ostrovy
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Aktívne sopky
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov v Taliansku
Kategória:Geografia Sicílie
Panarea

**Panarea** je najmenší z obývaných ostrovov a celkovo druhý najmenší ostrov súostrovia Liparské ostrovy (jeho plocha je len ). Nachádza sa približne 20&nbsp;km severovýchodne od ostrova Lipari. Obývaný je už od staroveku, gréci mu dali meno *Hycesia*. Na ostrove žije trvalo približne 280 obyvateľov.

## Geológia
Panarea je vlastne časť vynoreného rozsiahlejšieho vulkanického komplexu s centrálnym kráterom umiestneným asi 2&nbsp;km východne od pobrežia ostrova. Komplex Panarea sa vyvinul v dvoch fázach: staršia efuzívna fáza (vytvorila lávové dómy *Basiluzzo*, *Castello* a *Secca dei Pesci* v súčasnosti pod vodou) a mladšia explozívna. Najmladšie vulkanity sú popolové depozity s vekom 42&nbsp;000 až 13&nbsp;000 rokov, tie však môžu pochádzať aj z vulkanických centier iných ostrovov. Jediným prejavom sopečnej činnosti je fumarolická aktivita pod hladinou mora.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - Panarea na Global Volcanism Program 

Kategória:Liparské ostrovy
Kategória:Stratovulkány
Neskorá bronzová doba

**Neskorá bronzová doba** (alebo lingvisticky nesprávne **neskorá doba bronzová**) je v niektorých deleniach posledná fáza bronzovej doby. Na Slovensku bola v rokoch 1000 – 850/800/750/700 pred Kr. Niekedy sa zaraďuje spolu s mladou bronzovou dobou (ako mladá bronzová doba v širšom zmysle).

## Charakteristika pre Európu
V strednej Európe v tomto období pozorujeme rozvinuté orbové poľnohospodárstvo, kovové kosáky, sekery a dláta uľahčujú prácu s drevom. Ženy sa ozdobujú šperkami, vyššie vrstvy používali bronzové nádoby. Bojovníci majú dokonalé meče, kópie, prilby, panciere. Hustota obyvateľstva rastie. Kmene sa spájajú do celkov na čele s významnými vodcami (pochovávali ich do hrobiek s bohatou výstrojov).

V celej Európe prevládlo žiarové pochovávanie na rozsiahlych pohrebiskách (popolnicové polia).

V tomto období vznikajú zárodky neskôr známych národov, konkrétne Keltov a Ilýrov. Okrem toho sa na Slovensku už používalo a spracúvalo železo, ale zatiaľ ešte nie natoľko, aby sa toto obdobie zaradilo do železnej doby.

## Slovensko

Západ:
*podolská kultúra
*lužická kultúra

Východ:
*kyjatická kultúra
*gávska kultúra

Kategória:Bronzová doba
Stará bronzová doba

**Stará bronzová doba** alebo **staršia bronzová doba** (alebo lingvisticky nesprávne **…doba bronzová**) je v niektorých deleniach prvý úsek bronzovej doby. Na Slovensku trval 2 000 – 1 450 alebo 2 300 – 1 600 alebo 1 900 – 1 500 pred Kr.

Stará bronzová doba sa v strednej Európe začala s prienikom znalosti metalurgie – výroby bronzu (z medi a cínu) do tejto oblasti z kaukazskej oblasti. Ľudia už tým pádom neboli odkázaní len na prirodzenú surovinu, ale vedeli si vyrobiť aj svoju.

V strednej Európe sa v tomto období rozvinuli kultúry, ktoré mali zisk z blízkych zdrojov medi a cínu. V západnej časti tejto oblasti bola únětická kultúra (podľa náleziska Únětice) od stredného Nemecka po západné Slovensko. Vo východnej časti sa na konci staršej bronzovej doby vytvorila maďarovská kultúra (podľa náleziska pri Leviciach) a otomanská kultúra.

Ľudia sa zaoberali poľnohospodárstvom, chovom dobytka, osídlili nížinné oblasti. Únětickí ľud prenikol vyhľadávaním kovov (medi, cínu) do dovtedy trvalo neosídlených oblastí (napr. južných Čiech).

## Slovensko

Na území Slovenska vznikali opevnené hradiská, ktoré boli centrami kmeňovej organizácie špecializovanej remeselnej výroby, s plánovitou zástavbou (Spišský Štvrtok, Košice, Barca, Bánov, Vráble). V rokoch 1600 – 1450 nastal na Slovensku vrchol bronzovej doby v ekonomickej aj iných oblastiach. Spôsobili ho hatvanská kultúra a severopanónska kultúra. Asi 100 rokov pred koncom starej bronzovej doby sa na Slovensku (maďarovská a otomanská kultúra) prejavili vplyvy z východného Stredomoria, Chetitskej ríše, mykénskej a minojskej kultúry. So zánikom maďarovskej a otomanskej kultúry končí aj vyspelá stará bronzová doba a nastáva dlhé obdobie všestranného úpadku.

### Kultúry na Slovensku
**Západ:**
*kultúra Chlopice-Veselé
*nitrianska kultúra
*wieselburská kultúra
*únětická kultúra
*hatvanská kultúra
*maďarovská kultúra
*severopanónska kultúra

**Východ:**
*skupina Nyírség-Zatín
*skupina východoslovenských mohýl
*koštianska kultúra
*otomanská kultúra

Kategória:Bronzová doba
Živočíšna výroba

náhľad|Chov hovädzieho dobytka, kravín v Novoti, okres Námestovo.
**Živočíšna výroba** je zložka poľnohospodárskej výroby.

Zhodnocuje zdroje rastlinnej výroby tak, že ich pretvára na živočíšne výrobky (mäso, tuk, mlieko, vajcia, koža a kožušina, perie), zabezpečuje výživu populácie proteínmi živočíšneho pôvodu a poskytuje aj suroviny pre časť spracovateľského priemyslu. Odpady živočíšnej výroby, ako napríklad hnoj, hydinový trus, spätne ovplyvňujú rastlinnú výrobu.

Kategória:Poľnohospodárstvo
Tovarová výroba

**Tovarová výroba** je forma výroby v podmienkach, keď výrobcovia, vzájomne rozdelení spoločenskou deľbou práce a vyrábajúci pre seba navzájom, rozhodujú relatívne samostatne o svojej výrobe, ale musia svoje výrobky vymieňať v určitom pomere za iné výrobky, ktoré sami nevyrábajú, ale na uskutočňovanie výroby potrebujú (na rozdiel od naturálnej výroby); je výrobou nie pre vlastnú spotrebu, ale pre predaj, pre výmenu na trhu; všeobecným ekonomickým zákonom tovarovej výroby je zákon hodnoty.

## Zdroj
* 

## Pozri aj
* tovarový obeh

Kategória:Výroba
Kategória:Makroekonómia
Podtatranská kotlina

**Podtatranská kotlina** je geomorfologický celok na severe Slovenska, je súčasťou provincie Západné Karpaty, subprovincie Vnútorné Západné Karpaty a Fatransko-tatranskej oblasti.

Patrí medzi vysoko položené kotliny Slovenska. Geologicky je súčasťou podtatranskej skupiny, paleogénnej panvy, ktorá vznikla v Centrálnych Západných Karpatoch pri subdukcii podložia flyšového pásma.

## Polohopis
Hraničí s nasledujúcimi geomorfologickými celkami: Na severe sú to  Chočské vrchy, Tatry a Spišská Magura, na východe Levočské vrchy, na juhovýchode Hornádska kotlina, na juhu Kozie chrbty a Nízke Tatry a na západe Veľká Fatra.

Podtatranská kotlina sa delí na 3 podcelky, ktoré zahŕňajú 13 častí:
* Liptovská kotlina v západnej časti 
** Liptovské nivy
** Chočské podhorie
** Matiašovské háje
** Smrečianska pahorkatina
** Hybianska pahorkatina
** Galovianske háje
** Ľubeľská pahorkatina
* Popradská kotlina vo východnej časti
** Popradská rovina
** Štrbská pahorkatina
** Lomnická pahorkatina
** Kežmarská pahorkatina
** Vojnianske podhorie
** Vrbovská pahorkatina
* Tatranské podhorie 

Hranica medzi Liptovskou a Popradskou kotlinou je zároveň rozvodnicou medzi (Bielym) Váhom a Popradom.

Najvyšším bodom je vrch Rakytovec (1 325,4 m n. m.) v Tatranskom podhorí.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Kotliny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické celky na Slovensku
Kategória:Fatransko-tatranská oblasť
Evanjelická cirkev

**Evanjelická cirkev** (príslušník sa nazýva **evanjelik**) môže byť:
*v užšom zmysle: evanjelická cirkev augsburského vyznania (luteránska cirkev)
*v širšom zmysle: 
**taká cirkev, ktorú (podľa jej názoru) charakterizuje zvýšený dôraz na evanjelium, t. j. cirkev, ktorá vzišla priamo z reformácie 16. storočia alebo cirkev, ktorá vznikla neskôr rozvinutím niektorých reformačných impulzov (t. j. luteránske, reformované/kalvinistické,  anglikánske, metodistické, baptistické, pentekostalistické cirkvi, adventisti siedmeho dňa atď.)
**zriedkavejšie: synonymum výrazu protestantská cirkev

## Pozri aj
*evanjelikáli
Lesnický potok

**Lesnický potok** je potok v Pieninách, preteká územím okresu Stará Ľubovňa. Je to pravostranný prítok Dunajca a má dĺžku 5,7 km.

Pramení severne od obce Veľký Lipník v nadmorskej výške cca 670 m n. m. Tečie prevažne severozápadným smerom cez obec Lesnica. Za obcou sa prelamuje bradlovým pásmom Pienin a vytvára romantickú, krajinársky pôsobivú tiesňavu Prielom Lesnického potoka v dĺžke približne 1 km. Svahy tvoria vysoké bralá so strmými stenami (Vylízaná, Osobitá skala). Tu sa malým oblúkom stáča a ústi do Dunajca v nadmorskej výške okolo 435 m n. m. a nadväzuje na Prielom Dunajca. Korytom potoka preteká pomerne veľké množstvo vody, má veľký spád a vytvára sa tu niekoľko perejí. 

Údolím potoka vedie modro-značkovaná turistická trasa.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Dunajca
Kategória:Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Benický jarok

**Benický jarok** je krátky potok na strednom Liptove, v juhozápadnej časti územia mesta Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Váh s dĺžkou 2,1 km, je tokom III. rádu. 

## Prameň
Tečie v Liptovskej kotline, pramení v geomorfologickej časti Galovianske háje severoseverozápadne od kóty 721,7 m v lokalite Cez vrch, v nadmorskej výške približne 660 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv smerom na sever východným okrajom intravilánu Beníc, podteká cestu I. triedy č. 18 a prechodne tečie severozápadným smerom. Napokon sa stáča opäť na sever, podteká diaľnicu D1, následne aj železničnú trať Žilina – Košice a západne od mestskej časti Palúdzka ústi v nadmorskej výške 565,3 m n. m. do vodnej nádrže Liptovská Mara. Potok nepriberá žiadne prítoky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v Liptovskom Mikuláši
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Okoličnianka

**Okoličnianka** je potok na strednom Liptove. Je to pravostranný prítok Váhu, má dĺžku 7 km a je tokom III. rádu.

## Prameň
Tečie v Liptovskej kotline, pramení v podcelku Smrečianska pahorkatina na juhojuhozápadnom svahu Chujáv () v nadmorskej výške cca 

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na juhozápad, v lokalite Piesky priberá krátky pravostranný prítok, následne aj ľavostranný prítok a pokračuje juhozápadným smerom. Ďalej priberá zľava prítok zo severného svahu Štefana () a západne od obce Veterná Poruba sa stáča severojužným smerom. Následne podteká cestu III. triedy Podbreziny - Veterná Poruba, zľava priberá krátky prítok zo severozápadného úbočia Kopaníc () a vytvára oblúk prehnutý na východ. Napokon tečie juhojuhozápadným smerom, podteká železničnú trať Žilina – Košice, potom aj cestu I. triedy č. 18 a preteká okrajom intravilánu Okoličného. Na katastrálnom území mesta Liptovský Mikuláš ústi v nadmorskej výške približne  do Váhu.

## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Okoličnianka* má pôvod v názve niekdajšej samostatnej obce *Okoličné*, dnes mestskej časti mesta Liptovský Mikuláš, v priestore ktorého svojou dolnou časťou toku preteká a ústi. Z toponyma Okoličné rozšírením o formant *-ianka* bolo utvorené jednoslovné nepredponové hydronymum ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Porovnaj početné hydronymá s týmto formantom, napr. Bojnianka, Brusnianka, Čertižnianka, Dlžianka, Istebnianka, Olešnianka, Osrblianka, Teplianka, Ublianka, ktoré sú výsledkom predmetného vývoja názvu z nehydronymických slovných základov:  Bojná, Brusno, Čertižné, Dlhé nad Cirochou, Istebné, Olešná, Osrblie, Teplá, Ubľa. Názov niekdajšej samostatnej obce *Okoličné* má pôvod v charakteristickej prítomnosti topografického objektu *okol* v čase pomenovacieho procesu vo význame *ohradený priestor v podobe kruhu, ohradené miesto* prípadne *okolica* vo význame *územie obkľúčené lesom alebo územie ohradené plotom v podobe kruhu určené na odpočinok, prípadne na napájanie pasúceho sa dobytka, oviec*. Najstarší listinný doklad o výskyte názvu obce Okoličné v podobe *Okolichna* je z roku 1248 a najstarší listinný doklad o výskyte hydronyma *Okoličnianka* v podobe *in rivulum Ocolisna* je z roku 1295.

Hydronymum *Okoličnianka* bolo štandardizované v roku 1976. V kategórii slovenských štandardizovaných hydroným je to jedinečný názov.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v Liptovskom Mikuláši
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Stošianka

**Stošianka** je potok na strednom Liptove, na území okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Váhu, má dĺžku 6,1 km a je tokom III. rádu. Je to vodný tok s úzkym korytom a nízkymi prietokmi počas väčšiny mesiacov v roku. 

## Prameň
Tečie v Liptovskej kotline, pramení v Smrečianskej pahorkatine na východných stráňach vrchu Štefan (874,1 m n. m.) v lokalite Osikovec, v nadmorskej výške cca 850 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie severojužným smerom a sprava priberá krátky prítok zo svahu Štefana. Následne priberá pravostranný prítok z lokality Javorie, postupne sa stáča na juhozápad a sprava priberá Brôdok. Napokon preteká okrajom Stošíc, zároveň tvorí východnú hranicu katastrálneho územia mesta Liptovský Mikuláš a na jeho východnom okraji sa v nadmorskej výške približne 598,5 m n. m. vlieva do Váhu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v Liptovskom Mikuláši
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Mútnik

**Mútnik** môže byť:
*vodný tok:
**prítok Jalovčianky na Liptove, pozri Mútnik (prítok Jalovčanky)
**prítok Turca, pozri Mútnik (prítok Turca)
**pravostranný prítok Veselianky na Orave, pozri Mútnik (prítok Veselianky)
**ľavostranný prítok Veselianky na Orave, pozri Magurský Mútnik

*sídlo:
**osada na území mesta Hnúšťa, pozri Mútnik (Hnúšťa)
**osada na území mesta Liptovský Mikuláš, pozri Mútnik (Liptovský Mikuláš)
Mútnik (prítok Jalovčanky)

**Mútnik** je potok na strednom Liptove, v centrálnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to ľavostranný prítok Jalovčanky, má dĺžku 5,7 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Tečie v Liptovskej kotline, pramení v Smrečianskej pahorkatine na juhojuhovýchodnom svahu Trstenského dielu (759,4 m n. m.), západne od obce Smrečany, v nadmorskej výške približne 715 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv juhozápadným smerom, následne sa stáča severojužným smerom a obteká masív Dubovca (696,4 m n. m.), pričom sa opäť stáča juhozápadným smerom. Ďalej priberá krátky ľavostranný prítok zo severozápadného úbočia Hája (746,5 m n. m.), prechodne tečie na západ a sprava priberá prítok od obce Trstené. Potom pokračuje juhozápadným smerom k osade Mútnik, kde sa znovu stáča, severojužným smerom tečie k mikulášskej železničnej stanici a ďalej už tečie západným smerom súbežne so železničnou traťou Žilina – Košice na ľavom brehu. Na území mesta Liptovský Mikuláš, južne od mestskej časti Liptovská Ondrašová, ústi v nadmorskej výške cca 567 m n. m. do Jalovčanky. Je to vodný tok s minimálnymi prietokmi.

## Referencie


Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Liptovskej kotline
Kategória:Vodné toky v Liptovskom Mikuláši
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Mútnik (Liptovský Mikuláš)

**Mútnik** je osada na území mesta Liptovský Mikuláš. Leží v severnej časti mesta na katastrálnom území Liptovská Ondrašová. 

Rozkladá sa severne od miestnej železničnej stanice, na úpätí vrchu Červienec (658 m n. m.), pri ceste III/018128 z Liptovského Mikuláša do obce Trstené (ulica Pod stráňami), ktorá sa tu križuje s miestnou komunikáciou do Liptovskej Ondrašovej (Tehelná ulica). Nachádzajú sa tu kasárne, záhradkárska osada, chaty a jazdecký areál. V súčasnosti sa v tejto lokalite pripravuje rozsiahla obytná výstavba. Osadou preteká rovnomenný potok.

Kategória:Liptovský Mikuláš
Kategória:Osady na Slovensku
Podbeskydská brázda

**Podbeskydská brázda** je geomorfologický celok na severe Slovenska. Je súčasťou provincie Západné Karpaty, subprovincie Vonkajšie Západné Karpaty a oblasti Stredné Beskydy.

## Polohopis
Na severe a západe hraničí s Oravskými Beskydami, na juhu s Podbeskydskou vrchovinou a na východe ju vymedzuje hranica s Poľskom.

Podbeskydská brázda je predĺžená v smere západ – východ. Najvyšším bodom celku je Sihelniansky hrádok (993,4 m n. m.). Vodné toky tu pretekajú prevažne v severojužnom smere, napríklad Klinianka, Mútňanka, Veselianka, Polhoranka, Rabčický potok.

## Osídlenie
Leží tu 7 obcí:
*Mútne
*Novoť
*Oravská Polhora
*Oravské Veselé
*Rabča
*Rabčice
*Sihelné

Veľká časť územia je súčasťou CHKO Horná Orava.

## Referencie


Kategória:Geomorfologické celky na Slovensku
Kategória:Brázdy na Slovensku