Discovery (raketoplán)

[thumb|Raketoplán ''Discovery'' pristáva na [Edwards Air Force Base|Edwardsovej základni po svojom prvom lete STS-41-D, 5. september 1984]]

***Discovery*** (podľa označenia NASA pre orbitálne dopravné prostriedky **OV-103**) bol americký raketoplán, ktorý sa používal v programe Space Shuttle v rokoch 1984 až 2011. Bol vyrobený ako tretí operačný raketoplán po raketoplánoch ''Columbia'' (OV-102) a ''Challenger'' (OV-099). Je to raketoplán s najväčším počtom ukončených letov – 39.

Do jeho vyradenia bol najstarším slúžiacim raketoplánom. Po prvýkrát vyštartoval 30. augusta 1984 (misia STS-41-D). V minulosti sa podieľal aj na výskumných misiách, avšak v posledných rokoch svojej aktívnej činnosti vykonával len zásobovacie misie pre Medzinárodnú vesmírnu stanicu (ISS).

Raketoplán bol pomenovaný *Discovery* (v preklade „objav, objavovanie“) predovšetkým po lodi moreplavca Jamesa Cooka, na ktorej v rokoch 1776 – 1780 vykonal svoju tretiu a poslednú cestu do Pacifiku. Medzi ďalšími slávnymi loďami tohto mena je tá, na ktorej Henry Hudson v rokoch 1610 – 1611 hľadal severozápadnú cestu (t.j. snažil sa oboplávať Ameriku severnou cestou cez Severný ľadový oceán), a tá, ktorú v rokoch 1901 – 1904 použili na expedície v Antarktíde Robert Scott a Ernest Shackleton, pričom sa zachovala ako múzeum.

## História
### Stavba
thumb|right|Slávnostné uvedenie raketoplánu ''Discovery'' do služby, október 1983

Kontrakt na stavbu raketoplánu *Discovery* bol zadaný 29. januára 1979. Jeho stavba bola dokončená 12. augusta 1983, čiže v čase, keď mal prvý raketoplán ''Columbia'' za sebou už niekoľko misií. 5. novembra 1983 sa *Discovery* presunul z Palmdale, kde bol skonštruovaný, na Edwardsovu leteckú základňu. Na Kennedyho vesmírne stredisko na Floride bol raketoplán privezený 9. novembra 1983 a na prvý let bol pripravený 2. júna 1984.

### Charakteristika
Pri svojom prvom štarte vážil orbiter *Discovery* . Bol o  ľahší ako najstarší raketoplán ''Columbia'' a o  ľahší ako druhý vyrobený exemplár ''Challenger''. Na znížení hmotnosti oproti predchádzajúcim exemplárom malo výrazný podiel použitie iného typu tepelnej izolácie na hornom povrchu nosných plôch a trupu. Keramické dlaždice boli nahradené pružnou izoláciou z kremennej plsti. Na moduloch motorov OMS mal však silnejšiu tepelnú ochranu ako *Columbia* a *Challenger*. *Discovery* mal okrem toho niektoré nosné rebrá v konštrukcii krídiel vyrobené z grafitoepoxydového laminátu, kým staršie exempláre mali všetky rebrá z hliníka. Spolu s *Challengerom* boli jedinými dvoma raketoplánmi schopnými niesť raketový stupeň Centaur vo svojom nákladovom priestore.

### Misie
#### Prvá misia

[thumb|right|''Discovery'' štartuje na svoju prvú misiu [STS-41-D, 30. august 1984]]

Prvý pokus o štart raketoplánu *Discovery* prebiehal dramaticky. Po jednodennom odklade mal stroj vzlietnuť z rampy 39A 26. júna 1984. Odpočítavanie prebiehalo hladko až do prerušenia v čase T–4 sekundy. Prerušenie nastalo preto, lebo v motore č. 3 sa neotvoril palivový ventil. O 3 minúty a 30 sekúnd vypukol v motorovej sekcii požiar. Z motoru č. 3 unikal plynný vodík, ktorý sa na rozpálených plochách vznietil. Trojmetrové plamene začali spaľovať tepelnú izoláciu trupového elevónu. Pozemný personál zapojil vodné trysky, ktoré oheň uhasili. V čase T+710 sekúnd vypukol požiar nanovo, pričom si s ním opäť poradili vodné trysky. Požiar vypukol ešte dvakrát a až v čase približne T+20 minút sa podarilo ochladiť zadnú časť raketoplánu natoľko, že vodík sa už nemohol vznietiť. Obhliadka škôd ukázala, že náklad neutrpel žiadne poškodenie. Štart bol odložený na 30. augusta 1984. V tomto termíne *Discovery* napokon odštartoval a počas svojej úspešnej šesťdňovej misie vypustil do otvoreného vesmíru tri družice.

#### Ostatné významné lety
[thumb|left|''Discovery'' pri štarte na misiu [STS-114, prvý let raketoplánu po havárii *Columbie*, 26. júl 2005]]
[thumb|right|Vypustenie [Hubblov vesmírny ďalekohľad|Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu z nákladového priestoru *Discovery* počas misie STS-31, 25. apríl 1990]]

Raketoplán *Discovery* má za sebou veľké úspechy. 29. septembra 1988 obnovil štartom misie STS-26 lety raketoplánov po havárii ''Challengera'' v roku 1986. Bol to práve *Discovery*, ktorý vypustil Hubblov vesmírny ďalekohľad. Po svojej 22. misii absolvoval deväťmesačnú dôkladnú údržbu, opravu a modernizáciu nazývanú OMDP (**O**rbiter **M**aintenance **D**own **P**eriod). Počas jeho druhej OMDP v roku 2003 havaroval raketoplán ''Columbia'', a tak boli všetky lety raketoplánov pozastavené. 26. júla 2005 opäť ako prvý obnovil štartom misie STS-114 lety raketoplánov. Pri štarte sa opäť nečakane odtrhli kusy izolačnej peny, ktoré spôsobili haváriu *Columbie*. Pri kontrole externou kamerou počas letu na obežnej dráhe bolo nájdené uvoľnené tesnenie vyčnievajúce zo škáry medzi doštičkami tepelného štítu. Členovia posádky vystúpili do otvoreného vesmíru a čiastočne problém napravili. Raketoplán sa úspešne vrátil na Zem 9. augusta 2005 pri vysokom záujme médií. Ďalšie lety raketoplánov boli odložené, až kým sa nepodarilo vyriešiť problémy a vyhovieť prísnym podmienkam, ktoré boli zostavené vyšetrovacou komisiou po havárii ''Columbie''. Ďalšou misiou bol let STS-121. Raketoplánu sa podarilo úspešne odštartovať až 4. júla 2006, 6. júla sa spojil s Medzinárodnou vesmírnou stanicou (ISS), a 17. júla úspešne pristál v Kennedyho vesmírnom stredisku na Floride. Jeho poslednou misiou bol let STS-133 so štartom 24. februára 2011. Po 12 dňoch sa 9. marca vrátil na Zem. *Discovery* má za sebou najviac letov zo všetkých raketoplánov – 39. Žiadna iná kozmická loď nevzlietla do vesmíru viackrát.

## Zoznam misií
[thumb|''Discovery'' pri štarte na na let [STS-53, 2. december 1992]]
[thumb|right|''Discovery'' na [obežná dráha|obežnej dráhe s otvorenými dverami nákladového priestoru počas misie STS-51, 16. september 1993]]
[thumb|''Discovery'' sa blíži k [Medzinárodná vesmírna stanica|Medzinárodnej vesmírnej stanici počas misie STS-121, 6. júl 2006]]
[thumb|''Discovery'' pristáva v [Kennedyho vesmírne stredisko|Kennedyho vesmírnom stredisku na konci svojho posledného letu STS-133, 9. marec 2011]]
[thumb|''Discovery'' vystavený v [Steven F. Udvar-Hazy Center]]

Zoznam misií v programe Space Shuttle absolvovaných s orbiterom *Discovery* do 9. marca 2011. Do 9. marca 2011 *Discovery* strávil vo vesmíre celkovo 365,5 dňa, Zem obehol 5830-krát, a preletel pritom vzdialenosť .

### Pamiatka raketoplánu ''Discovery'' a znaky misií




## Iné projekty

Kategória:Kozmické raketoplány
Kategória:Program Space Shuttle
Kategória:Kozmické lode vo výslužbe