Tachov

**Tachov** (po nemecky: *Tachau*) je okresné mesto na západe Čiech v Plzeňskom kraji. Jeho katastrálne územie má rozlohu  a žije tu  obyvateľov (**').

== Dejiny ==
[[Súbor:Tachov8.jpg|thumb|220px|Rekonštruovaná neorománska jazdiareň vo Světcích]]
Na mieste, kde sa nachádza mesto Tachov už v ranom stredoveku ležala pri tzv. norimberskej ceste stará slovanská osada. Bola to dôležitá cesta, lebo spájala [[Praha|Prahu]] a české krajiny s [[Bavorsko|Bavorskom]]. Po tejto ceste chodili aj kráľovské korunovačné sprievody českých kráľov. Konkrétne zmienky o Tachove pochádzajú z roku [[1126]] a o tachovskom hrade z roku [[1131]]. Veľký rozvoj zažil Tachov za panovania kráľa [[Přemysl Otakar II.|Přemysla Otakara II.]], ktorý vybudoval nový kamenný hrad a nechal mesto Tachov obohnať hradbami, ktorých časť sa zachovala do dnešných čias. Tachov vtedy prežíval obdobie prosperity a slávy. S obľubou sa tu zdržiaval aj panovník [[Karol IV. (Svätá rímska ríša)|Karol IV.]] (český kráľ a nemecký cisár z rodu Luxemburgovcov, Čechmi nazývaný ako otec vlasti). Neskôr prešiel do rúk šľachty. V roku [[1421]] [[husiti]] dobyli predmestie, ale napokon ustúpili pred Žigmundovým vojskom. V roku [[1427]] však [[husiti]] porazili križiacke vojsko v slávnej bitke pri Tachove (august 1427) a neskôr dobyli aj mesto Tachov. Túto udalosť dodnes pripomína pomník na vrchu Vysoká. <br />
V dobe protihabsburských povstaní stál Tachov na proticisárskej strane. V roku [[1617]] ho postihol ničivý požiar a po [[bitka na Bielej hore|bitke na Bielej hore]] ho stihli ďalšie rany. V roku [[1623]] ho kúpil šľachtic Ján Filip Haussman a Tachov sa tak degradoval na úroveň poddanských mestečiek. Niekoľkokrát bol vypálený švédskymi vojskami a po Haussmanovi sa tu vystriedalo viacero šľachtických rodov. Súčasne sa mesto germanizovalo a rekatolizovalo. V roku [[1748]] ho kúpili Windischgrätzovci. Počas ich vlády nastal určitý ekonomický rozvoj. V 19. storočí bolo mesto takmer úplne nemecké a dominovalo v ňom rímskokatolícke náboženstvo. Pôvodný hrad bol prebudovaný na klasicistický zámok. Mesto bolo napojené na železničnú sieť (1895 do Planej a neskôr 1910 do [[Domažlice|Domažlic]]. Windischgrätzovci si tu vybudovali aj jazdiareň, ktorá patrila k najluxusnejším  monarchii a bola aj druhou najväčšou v strednej Európe.<br />
Po vzniku [[Československá republika|Česko-Slovenska]] naďalej tvorili väčšinu obyvateľov [[Nemci]], ale pomaly stúpal aj počet obyvateľov českej národnosti. [[Sudetskí Nemci]] však v krízových rokoch zvyšovali tlak na českú komunitu a po mníchovskej dohode bolo mesto pripojené k Nemecku (1938 - 1945). Česi boli násilne vysťahovaní do vnútrozemia a moci sa chopila nemecká okupačná správa s výdatnou pomocou a podporou [[henleinovci|henleinovcov]]. Veľa tachovských Nemcov bojovalo vo [[wermacht|wermachte]] a jednotkách SS. Mesto bolo vo vojne bombardované a v posledných dňoch vojny svedkom [[pochody smrti|pochodov smrti]] väzňov z koncentračných táborov. <br />
Po skončení vojny bolo na základe medzinárodných dohôd odsunuté nemecké obyvateľstvo a celkový počet výrazne poklesol. Následne mesto osídľovali [[Česi]] z vnútrozemia a z Volyne, ale aj veľa [[Slováci|Slovákov]] a [[Rusíni|Rusínov]]. V súčasnosti má Tachov veľa obyvateľov, ktorých predkovia pochádzajú zo Slovenska. V období socialistickej [[industrializácia|industrializácie]] sa v meste vybudovali priemyselné podniky, obchodné domy, školy a sídliská. Počet obyvateľov presiahol viac ako 10 000 obyvateľov. Mesto sa stalo pohraničným mestom pri hraniciach so Spolkovou republikou Nemecko. Žilo tu veľa príslušníkov ČSĽA a pohraničnej stráže aj s rodinami. Po roku 1989 sa síce otvorili hranice s Nemeckom, ale súčasne sa zatvorilo veľa priemyselných podnikov a objavila sa na české pomery pomerne veľká nezamestnanosť. Do mesta sa sťahovalo veľa Vietnamcov a príslušníkov iných národností.

== Pamiatky ==
[[Obrázok:Tachov-ehem.Franziskanerklosters.JPG|left|thumb|Bývalý františkánsky kostol a kláštor v Tachove]]
[[Súbor:Tachov bitva.JPG|220px|left|thumb|Pamätník bitky pri Tachove]]
**Kostol Nanebovzatia Panny Márie** - rímskokatolícky kostol, pôvodne ranogotický, neskôr po požiari renovovaný. Interiér pochádza z roku [[1670]]. V súčasnosti kostol spravuje rád krížovníkov s červenou hviezdou. Je to hlavná dominanta Tachova.<br />
**Kostol Márie Magdalény a sv. Rastislava (bývalý františkánsky kostol)** - v súčasnosti ho užíva [[pravoslávna cirkev]]. Pri kostole je budova bývalého františkánskeho kláštora, ktorá sa v súčasnosti využíva ako [[múzeum]]. Kostol patril františkánskemu rádu od roku [[1466]]. Niekoľkokrát bol prestavaný. Rokokový [[oltár]], bočné oltáre a sochy pochádzajú z 18. storočia. Fresky pochádzajú z 19. storočia. O prehliadku kostola možno požiadať v múzeu. Interiér kostola je obohatený aj o prvky pravoslávneho kultu ([[ikona|ikony]], zástavy)<br />
**Kostol svätého Václava** - patrí v súčasnosti [[gréckokatolícka cirkev|gréckokatolíckej cirkvi]]. Ide o veľmi zaujímavú sakrálnu pamiatku na severovýchod od centra mesta. Je postavený v goticko-renesančnom štýle. Ide o jeden z najstarších kostolov v meste. v roku 1786 bol počas jozefínskych reforiem zrušený v roku [[1802]] ho Windischgrätzovci odkúpili od štátu a používali ho ako rodinnú hrobku. Okolo kostolíka je malý park a starý [[cintorín]]. V súčasnosti je interiér prispôsobený potrebám gréckokatolíckej cirkvi (napr. [[ikonostas]])<br />
**Tachovský zámok** - vznikol prestavaním pôvodného gotického hradu v 17. storočí. Neskôr bol obnovený v klasicistickom štýle. Využíva sa na reprezentačné účely.<br />
**Mestské hradby** - patria k najzachovalejším v Česku. Pochádzajú z prelomu 13. a 14. storočia. Dĺžkou 700 metrov obopínajú historické jadro mesta.<br />
**Jazdiareň vo Světcích** (časť Tachova) - bola vybudovaná v roku 1860 v neorománskom štýle. Bola to druhá najväčšia jazdiareň v strednej Európe (po viedenskej). V nedávnej dobe prešla veľkou rekonštrukciou. Neďaleko nej sa nachádzajú ruiny bývalého paulínskeho kláštora z roku [[1639]], ktorý bol zrušený počas jozefínskych reforiem. Odvtedy chátral.<br />
**Pamätník husitov v lokalite Vysoká''' - bol vybudovaný v roku 1971 na vrchu Vysoká ako spomienka na slávne víťazstvo husitských vojsk pod vedením Prokopa Holého nad vojskami tretej krížovej výpravy (3.- 4. augusta 1427). Husiti križiacke vojská zahnali na útek a potom po obliehaní dobyli mesto Tachov. Získali obrovskú korisť, ale povraždili aj mnoho obyvateľov (Krvavá ulica)
## Doprava
Mesto Tachov sa nachádza v údolí rieky Mže v predhorí Českého lesa neďaleko hraníc s Nemeckom. Leží však mimo dôležitých dopravných ťahov (železničných i cestných). 
### Železničná doprava
Cez Tachov prechádza iba vedľajšie železničná trať č.184, po ktorej premávajú iba osobné vlaky. Ide o trať, ktorá spája Planú u Mariánskych Lázní s Domažlicami. Prestup na rýchliky je zabezpečený v Planej u Mariánskych Lázní, kde je možné prestúpiť na rýchliky z Chebu do Plzne a Prahy (trať č. 170). Železničná stanica sa nachádza v Tachove v severnej časti mesta a je veľmi dostupná miestnou dopravou.
### Cestná doprava
Priamo cez mesto prechádza cesta druhej triedy č. 198. Dopravné spojenie s okolitými mestami a obcami zabezpečuje ČSAD Plzeň a jej dopravné závody v Tachove a v Stříbre. V meste sa nachádza nedávno obnovená autobusová stanica. Od diaľnice D5, ktorá spája Prahu a Plzeň s Bavorskom, je Tachov vzdialený asi 11 kilometrov. 
## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Referencie


## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Tachovsko - turistické informácie


Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Okresné mestá v Česku
Kategória:Mestské pamiatkové zóny v Česku