Čelná karpatská priehlbina

**Čelná karpatská priehlbina** (iné názvy: **karpatská čelná priehlbina, (čelná) karpatská predhlbeň/karpatská (čelná) predhlbeň, karpatská predhlbina, čelná karpatská hlbina/karpatská čelná hlbina**, zriedkavo **(karpatská) čelná predhlbenina**; podľa M. Maheľa aj **palavikum**) je úzky sedimentačný priestor vyvinutý v čele vrásnených pohorí celej Karpatskej sústavy.

Geomorfologicky dnes zodpovedá jednotke **Vonkajšie karpatské zníženiny**, staršie nazývanej aj **Predkarpatské zníženiny** či **perikarpatská depresia**. Vo fyzickogeografickom členení J. Kondrackého (1989) je územie týchto zníženín (pod poľským názvom Podkarpacie) obmedzené tak, že nezahŕňa najjužnejšie časti, teda Subkarpaty východného a južného Rumunska, ani Podișul Getic.

Čelná priehlbina sa nachádza celá mimo územia Slovenska. Začína v Rakúsku (príp. pri inom vymedzení hraníc Karpát až na Morave), kde je pokračovaním alpskej molasovej panvy, pokračuje smerom na severovýchod a východ do Poľska a ďalej na Ukrajinu a do Rumunska.

## Geologická charakteristika čelnej priehlbiny
Tvoria ju nezvrásnené sedimenty molasového charakteru (najmä zlepence, pieskovce, ílovité a slienité sedimenty (hlavne šlíry) a tiež nespevnené piesky a štrky) dosahujúce hrúbku do , ktoré ležia na poklesnutej časti Českého masívu, Krakovskej plošiny a Východoeurópskej platformy.

### Časť čelnej priehlbiny v Západných Karpatoch
V oblasti Západných Karpát sa čelná priehlbina postupne prehlbovala smerom z juhovýchodu na severozápad západ, v dôsledku tlaku blokov hornín na Český masív najmä jeho moravsko-sliezsku oblasť a Severoeurópsku platformu. Jej južnejšia časť bola v paleogéne prekrytá príkrovmi vonkajšieho flyšového pásma. Vznikala v období dvoch transgresií. Prvá z nich prebehla v spodnom miocéne (egenburg, otnang a karpat), druhá prišla v strednom miocéne (hranica karpat – báden).

Okrem podpovrchových výskytov sa na Morave nachádzajú horniny čelnej priehlbiny aj v Českomoravskej a Drahanskej vrchovine, Beskydskej brázde a Nízkom Jeseníku.

## Členenie Vonkajších karpatských zníženín
Podľa aktuálneho geomorfologického členenia Česka (ktoré nezohľadňuje územie Poľska, Ukrajiny ani Rumunska) ide o subprovinciu podprovincie Západné Karpaty, sústavy Karpaty. Vonkajšie karpatské žníženiny sa na území Česka delia na dve oblasti :
* Západné Vonkajšie karpatské zníženiny
* Severné Vonkajšie karpatské zníženiny

Podľa J. Kondrackého ide o dve subprovincie provincie "Západné Karpaty so Západnými a Severnými Vonkajšími karpatskými zníženinami" a jednu subprovinciu provincie "Východné Karpaty s Východnými Vonkajšími karpatskými zníženinami" (pričom obe provincie patria do megaregiónu "Karpatský región"):
* Západné Vonkajšie karpatské zníženiny
* Severné Vonkajšie karpatské zníženiny
* Východné Vonkajšie karpatské zníženiny

Podľa V. Krála sa Vonkajšie karpatské zníženiny členia nasledovne :
* Dyjsko-svratecký úval/rakúska časť: Weinviertler Hügelland
* Vyškovská brána
* Hornomoravský úval
* Moravská brána
* Ostravská pánev/poľská časť: Kotlina Ostrawska
* Kotlina Oświęcimska
* Brama Krakowska
* Kotlina Sandomierska/ukraj. časť: Sansko-Dnistrovska rivnyna
* Verchňodnistrovska rivnyna
* Drohobycka vysočyna
* Pridnistrovska rivnyna
* Pokutska vysočyna
* Bukovynska vysočyna/rum. časť Podişul Sucevei
* Culoarul Moldova-Siret
* Subcarpaţii Moldovei
* Subcarpaţii Munteniei
* Subcarpaţii Getici
* Podişul Getic

## Referencie


## Externé odkazy
* Mapa čelnej priehlbiny Karpát ("foredeep")


Kategória:Geológia Česka
Kategória:Geológia Slovenska
Kategória:Geológia Západných Karpát
Kategória:Geológia Karpát
Kategória:Sedimentačné panvy v Európe