open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Réžia

**Réžia **je tvorivá umelecká činnosť zameraná na koordináciu a intergráciu jednotlivých zložiek a prvkov dramatickej štruktúry a na ich pretváranie do ideovo a štýlovo jednotného, celistvého diela (divadelného, filmového, televízneho a rozhlasového).

Je samostatnou umeleckou disciplínou vo všetkých dramatických umeniach: v
divadle divadelná réžia, vo filme filmová réžia, v televízii televízna réžia, v rozhlase rozhlasová réžia, pričom každé z dramatických umení má vlastné špecifiká režijnej tvorby.

Konečným cieľom réžie je realizácia divadelnej, filmovej, rozhlasovej a televíznej predlohy (dramatického textu, scenára, libreta) podľa vopred stanovenej režijnej koncepcie.

Hlavným tvorcom tejto realizácie je režisér.

Réžia ako uvedomelá a cieľavedomá tvorivá činnosť vznikla začiatkom 19. storočia v najstaršom z dramatických umení v divadle. Z divadelnej réžie sa ako samostatné varianty vyvinuli ostatné druhy réžie. Po 1945 sa réžia v Česko-Slovensku stala samostatným predmetom teoretického a praktického štúdia na vysokých školách múzických umení (AMU v Prahe, Janáčkova akademie múzických umění v Brne, VŠMU v Bratislave a AU v Banskej Bystrici).

## Externé odkazy

* 

Kategória:Divadlo
Kategória:Kinematografia
Kategória:Rozhlas
Kategória:Televízia
Rozkaz

**Rozkaz** alebo **nariadenie** alebo **príkaz** je ústny alebo písomný prejav, ktorým sa niekomu (obyčajne podriadenému) záväzne ukladá určitá povinnosť (úloha).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Právo
Kategória:Vojna
Jean-Baptiste Say

**Jean-Baptiste Say** (* 5. január 1767, Lyon, Francúzsko –  † 15. november 1832, Paríž) bol francúzsky ekonóm, predstaviteľ klasickej ekonómie, autor zákona trhu, podľa ktorého ponuka si automaticky vytvára dopyt, a teorie vyrobných činiteľov. 

Say zastával ekonomický liberalizmus.

## Externé odkazy
* 

 

Kategória:Francúzski ekonómovia
Kategória:Osobnosti z Lyonu
Kategória:Osobnosti pochované na Père-Lachaise
Filmová réžia

**Filmová réžia** je umelecká a organizačná činnosť zjednocujúca všetky tvorivé a technické zložky, ktoré sa podieľajú na vzniku filmového diela. Úlohu vedúceho organizátora zastáva filmový režisér, ktorý vtláča celému realizačnému procesu jednotnú koncepciu a formu, či už ide o réžiu dokumentárneho filmu, hraného filmu alebo animovaného filmu. Špeciálnym druhom filmovej réžie je réžia dabingu.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Kinematografia
Kategória:Filmová terminológia
Reaktológia

**Reaktológia** je mechanistická koncepcia, ktorá pokladá psychiku vysokorozvinutych živočíchov a človeka za aritmetický súčet reakcií na vonkajšie prostredie. Rozšírila sa v Rusku v 20. a 30. rokoch 20. stor.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Rozklad

**Rozklad** môže byť:
* všeobecne rozloženie, rozkladanie, rozpadnutie na jednotlivé časti, rozpad
* v biológii, napr. hnilobný rozklad
* vo fyzike - optike, pozri rozklad svetla 
* v matematike, pozri rozklad mnohočlena
* v práve opravný prostriedok proti rozhodnutiu orgánu štátnej správy, pozri rozklad (právo)

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Scéna

**Scéna** môže byť:
* priestor, v ktorom bábky alebo herectvo predvádza dej, javisko, pozri javisko
* umelecky stvárnený priestor, teda realizovaná scénická výprava, väčšinou iba jedného prostredia, pozri pod scénografia
* výjav z dramatického diela (divadelného, filmového, televízneho, rozhlasového), vyčlenený z rôznych dôvodov (nácvik, hodnotenie hereckého výkonu, ilustrovania autorského zámeru, odborná analýza ap.), pozri pod dráma
* časť drámy, vymedzená obvykle tým, že sa dej odohráva v jednom prostredí alebo situačne uzavretým úsekom deja, pozri scéna (časť drámy)
* drobný, samostatne uzavretý dramatický útvar, scénka, pozri scéna (dramatický útvar)
* prenesene: divadlo alebo divadelný súbor, pozri divadlo (organizácia)
* časopis Zväzu českých dramatických umelcov, ktorý vychádzal v rokoch 19761992, pozri ''Scéna'' (časopis)
* hovorovo: hádka, spor, pozri spor
* vo výpočtovej technike: konkrétna konfigurácia predmetu v priestore, ktorá je v zornom poli stroja (robota) a je ním z určitej perspektívy pozorovaná, pozri scéna (výpočtová technika)

## Pozri aj
* dejstvo
* výstup (divadlo)
* záber (film)

## Poznámky

## Referencie
Rezidencia

**Rezidencia** (lat.) môže byť:
* sídelná budova hlavy štátu alebo vysokého svetského resp. cirkevného hospodára
* sídelné mesto
* prepychové obydlie
Rezignácia

**Rezignácia** môže byť: 

* vzdanie sa úsilia o niečo, trpná odovzdanosť osudu,

## Pozri aj
* kapitulácia

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Realita

**Realita** môže byť:
* všeobecne: 
** objektívne či reálne jestvujúci jav či fakt, skutočnosť, pozri skutočnosť
** skutočné fakty, skutočný stav vecí
** realistickosť
* vo filozofii:
** bytie (na rozdiel od nebytia a iných - možných, pravdepodobných atď. - foriem bytia); bytie len niečoho podstatného v danej veci, bytie samotnej veci; vecitosť; samostatná, od myslenia nezávislá skutočnosť, lat. realitas, pozri realita (filozofia)
** skutočnosť (nejasne definovaný pojem), lat. actualitas, realitas, pozri skutočnosť (realita)
** objektívna realita (úplné alebo približné filozofické synonymum: hmota)
* nehnuteľnosť

## Iné projekty

## Referencie
Rozklad množiny A

**Rozklad množiny <math>A</math>** je neprázdny systém P podmnožín množiny A, o ktorom platí: Každý prvok x \in A patrí práve do jednej množiny z P. Prvky rozkladu P sa nazývajú triedy rozkladu P. Ľubovoľný prvok triedy sa nazýva reprezentant tejto triedy.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Kategória:Teória množín
Režisér

**Režisér** je tvorivý umelec syntetizujúci jednotlivé zložky a prvky dramatickej štruktúry do ideovo a štýlovo jednotného, celistvého diela (divadelného, filmového, televízneho, rozhlasového). Je vedúcou osobnosťou tímu umeleckých pracovníkov vo všetkých dramatických umeniach:
* v divadle (divadelný režisér), 
* vo filme (filmový režisér),
* v dabingu (dabingový režisér), 
* v televízii (televízny režisér), 
* v rozhlase (rozhlasový režisér).

## Iné projekty

## Externé odkazy

* 


Kategória:Umelecké povolania
Ekonomická realita

**Ekonomická realita** je stránka ľudskej civilizácie, ktorú tvorí predovšetkým ekonomika.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ekonómia
Kategória:Podniková ekonomika
Filmový režisér

**Filmový režisér** je tvorivý pracovník, výrobcom zmluvne poverený vytvorením filmového diela (dokumentárneho, hraného, animovaného filmu). Hoci film vzniká ako kolektívne dielo autora námetu, scenára, kameramana, scénografa, strihača, zvukára, hudobného skladateľa, choreografa atď., režisér je považovaný za pôvodcu celku a zodpovedá za výsledný filmový tvar.

## Iné projekty

## Externé odkazy

* 


Kategória:Umelecké povolania
Režisér
Objektívna realita

**Objektívna realita** (alebo **[[realita]]** v užšom zmysle) je to (resp. všetko, to), čo existuje mimo a nezávisle od ľudského vedomia, resp. hmotný svet ako taký vo všetkých svojich formách a prejavoch, zdroj ľudských pôžitkov, pojmov a poznatkov.

V teoreticko-poznávacej rovine je pojem objektívna realita totožný s pojmom hmota (ako protiklad pojmu vedomie). Protikladom pojmu objektívna realita je pojem subjektívna realita (duchovná realita). Realita (skutočnosť) je teda objektívna realita a subjektívna realita, t. j. všetko, čo existuje, bez ohľadu na to, ako to existuje. 

## Zdroje

Kategória:Filozofia
Maximilian Schell

**Maximilian Schell** (* 8. december 1930, Viedeň, Rakúsko – † 1. február 2014, Innsbruck) bol rakúsky herec, režisér, scenárista a producent, držiteľ Oscara za najlepší mužský herecký výkon vo filme *[[Norimberský proces (film)|Norimberský proces]]*. 

## Filmografia (výber)
### Herec

### Režisér
* 1970: *Erste Liebe*
* 1973: *Der Fußgänger*
* 1975: *Der Richter und sein Henker*
* 1979: *Geschichten aus dem Wiener Wald*
* 1984: *Marlene*
* 2002: *Meine Schwester Maria*

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Rakúski filmoví herci
Kategória:Rakúski televízni herci
Kategória:Rakúski filmoví producenti
Kategória:Rakúski filmoví režiséri
Kategória:Rakúski filmoví scenáristi
Kategória:Držitelia Oscara za najlepší mužský herecký výkon v hlavnej úlohe
Kategória:Držitelia ceny Zlatý glóbus za najlepší mužský herecký výkon (dráma)
Kategória:Držitelia ceny Zlatý glóbus za najlepší mužský herecký výkon vo vedľajšej úlohe v seriáli, miniseriáli alebo televíznom filme
Kategória:Osobnosti z Viedne
Kategória:Absolventi Univerzity v Zürichu
Rezistancia

**Rezistancia** alebo staršie **ohmický odpor** je odpor vodičov a spotrebičov, v ktorých nevzniká ani elektromagnetické, ani elektrostatické pole, takže striedavý prúd ostáva vo fáze so svojím napätím.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Elektrotechnika
Psychická realita

**Psychická realita** alebo **psychické** je pôvodne u S. Freuda označenie pre nevedomé obsahy s dôrazom jednak na ich reálnu existenciu a jednak na tú vlastnosť nevedomých predstáv, že odkazujú na reálne udalosti vonkajšieho sveta aj vtedy, ak boli pôvodne iba fantáziami. Dnes sa pojem v literatúre používa na označenie rôznych obsahov, napr. subjektívne zažívanie ovplyvnené nevedomými procesmi, prvú psychickú organizáciu subjektu, manifestácie fantázií atď.

Kategória:Psychológia
Rozkoš

[náhľad|''Záhrada zemských rozkoší'', od [Hieronymus Bosch|Hieronymusa Boscha.]]

**Rozkoš** je veľmi príjemný pocit uspokojenia, potešenia, blaženosti, radosti,
dosahujúci najvyšší stupeň; blaho, slasť. Rozkoš je veľmi intenzívny zážitok fyzický alebo duchovný (estetický pôžitok) spojený s hlbokou túžbou alebo aj s celou osobnosťou subjektu.

## Pozri aj
* Eufória

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Emócie
Helmut Schelsky

**Helmut Schelsky** (* 14. október 1912 - † 24. február 1984) bol nemecký sociológ a filozof. Venoval sa problematike industriálnej spoločnosti, podnikovej sociológii, sociológii sexuality, problémom mládeže.

## Dielo

* *Theorie der Gemeinschaft nach [[Johann Gottlieb Fichte|Fichtes]] "Naturrecht" von 1796*, 1935 
* *Das Freiheitswollen der Völker und die Idee des Planstaats*, 1946
* *Zur Stabilität von Institutionen, besonders Verfassungen*, 1952
* *Wandlungen der deutschen Familie in der Gegenwart*, 1953 1960 * *Soziologie der Sexualität*, 1955 1977
* *Die sozialen Folgen der Automatisierung*, 1957
* *Schule und Erziehung in der industriellen Gesellschaft*, 1957, 1965
* *Die skeptische Generation*, 1957 1975
* *Ortsbestimmung der deutschen Soziologie*, 1959
* *Einsamkeit und Freiheit. Die deutsche Universität und ihre Reformen*, 1963] 1973
* *Die Arbeit tun die anderen. Klassenkampf und Priesterherrschaft der Intellektuellen* 1975 1977
* *Die Soziologen und das Recht*, 1980
* *Funktionäre, gefährden sie das Gemeinwohl?*, 1982

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1912
Kategória:Úmrtia v 1984
Kategória:Nemeckí sociológovia
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Graze
Schéma

**Schéma** je základná, vo všeobecných a podstatných črtách vypracovaná osnova; zjednodušená podoba zachytávajúca podstatné prvky a súvislosti nejakého predmetu, mechanizmu, úvahy a pod. Schéma slúži na stručné vyjadrenie už získaných znalostí alebo na uľahčenie výskumu.

Podľa Kanta je schémou to, čo sprostredkúva medzi pojmom veci a jej zmyslovým javom, napr. číslo. Schéma umožňuje použiť pojem na zmyslovú rozmanitosť. Schéma je základom našich čistých zmyslových pojmov.

## Pozri aj
*transcendentálna schéma

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Bloková schéma

**Bloková schéma** (iné názvy: **funkčný diagram, štruktúrny obraz, zvislá schéma**) je topologicko-geometrické znázornenie
štruktúry systémov. Každý prvok blokovej schémy je spravidla čiernou skrinkou
a zvykne sa zobrazovať ako jednoduchý geometrický obrazec (štvorec, obdĺžnik, trojuholník, kruh atď.). Spôsob spojenia takýchto prvkov do jedného komplexného systému býva znázorňovaný šípkami, ktoré udávajú smer pôsobenia príslušných prvkov na seba, smer informačného toku od jedného prvku systému k druhému.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Diagramy
Transhorizontová realita

**Transhorizontová realita** je realita za hranicou akéhokoľvek dosahu ľudí, unikajúcno. Najčastejším významovým útvarom, v ktorom sa transhorizontová realita manifestuje v ľudskom
vedomí, je uvedomenie si transcendentna, napríklad v zážitku boha, taa a pod. Najrozšírenejším spoločným konštituentom významového útvaru, v ktorom sa nám
manifestuje transhorizontová realita, je enigmatickosť. Na rozdiel od numinosa
však o transhorizontovej realite nemôžeme tvrdiť ani to, či je to niečo celkom iné alebo také isté či podobné nášmu. Transhorizontová realita je daná iba ako zážitok unikajúcna, čiže netreba v ňu veriť, stačí ju prežívať. Prežívať transhorizontovú realitu značí mať vedomie unikajúcna čohokoľvek.

Pestovanie kontinuálnosti vedenia o transhorizontovej realite ako unikajúcne je hlavná náplň filozofie, filozofia je tam, kde je vedenie o transhorizontovej realite ako unikajúcne pri permanentnom kritickom zbavovaní sa akýchkoľvek výsledkov našej spontánnej tendencie nejako ju interpretovať, povedzme interpretovať ju ako hmotu, boha, nepoznateľno ap. Ak by sme napríklad tvrdili, že transhorizontová realita je nepoznateľná, už by sme tvrdili, že o nej vieme to, že je nepoznateľná. Odkiaľ však vieme, že je nepoznateľná, keď sme v čase konečné bytosti, ktoré sa o tom presvedčovali zatiaľ iba do tejto chvíle? Podobne je to aj so všetkými ostatnými interpretáciami, vrátane tej, ktorú práve čítate. Preto filozofia musí neustále skepticky pristupovať aj k výsledkom svojho vlastného úsilia, nielen k výsledkom úsilia vied, náboženstiev atď. To je bazálna filozofická kritickosť – ňou sa filozofia odlišuje od všetkých ostatných spôsobov osvojovania si sveta človekom.

Zážitok transhorizontovej reality ako unikajúcna je transcendetálnou podmienkou možnosti existencie našej otvorenosti. Zatiaľ sa iba menšine ľudí darí vydržať námahu udržiavania otvorenosti do konca svojho života; väčšina ľudí skôr či neskôr prijme nejakú (najčastejšie náboženskú) interpretáciu
transhorizontovej reality.

Transhorizontová realita sa v kresťanstve sa stotožňuje s Bohom, v budhizme s termínmi šúnjatá a stong-pa-ňid.

Pojem transhorizotnovej reality je kategória synkriticizmu.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
* Synkriticizmus

Kategória:Filozofické koncepty
Transcendentálna schéma

**Transcendentálna schéma** je podľa Immanuela Kanta to tretie, čo musí byť na jednej strane rovnorodé s kategoriami, na strane druhej s javmi a čo umožňuje aplikáciu kategórií na javy; čistá (bez čohokoľvek empirického), a predsa na jednej strane intelektuálna, na druhej strane zmyslová sprostredkujúca predstava.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Transcendentalita
Kategória:Immanuel Kant
Tvarové rozlíšenie

**Tvarové rozlíšenie** je podľa Jeana Piageta zmyslové rozlíšenie (diskriminácia) i motorická diferenciácia. Jedinec si vyberá niektorý vzťah obsiahnutý v danej situácii, na ktorú sa orientuje, t. j. dáva jej príslušný význam. I keď možnosti výberu sú počtom vzťahov v danej situácii značne obmedzené, výber sám z objektívnych vzťahov nevyplýva. Vnemová štruktúra je totiž systém vzájomne súvisiacich vzťahov. Vzťahy sú realitou nezávislou od nášho vedomia a my ich *„objavujeme.“* No skôr než človek vzťahy spoznáva, žije v nich, t. j. vyrovnáva sa so svojím prostredím.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Riadenie systému

**Riadenie systému** je dôležitá charakteristika správania systému, cieľavedomé pôsobenie riadiaceho podsystému na iné podsystémy prostredníctvom interakcie realizovanej vzájomným pôsobením tokov informácií.

## Pozri aj
*riadenie
*manažerizmus
*manažment

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kybernetika
Rozlíšenie

**Rozlíšenie** alebo **rozlišovanie** alebo **diferencovanie** alebo **diferenciácia** alebo **dištinkcia** alebo **distingvovanie** je poznávanie/poznanie pri použití pojmu rozdielu, vo filozofii pozri aj rozlišovanie (filozofia)

**Rozlíšenie** alebo **rozlišovanie** alebo **diferenciácia** je urobenie odlišným, odlíšenie.

**Rozlíšenie** je v technike a fyzike nepresne: rozlišovacia schopnosť
Riadenie databáz

**Riadenie databáz** je cieľové ovplyvňovanie databáz orientované na uchovávavnie ich základnej kvality (t. j. súhrnu vlastností, stratou ktorých dochádza k narušeniu databáz) pri zmenách ich prostredia; riadenie databáz spočíva v plnení programu, ktorý zabezpečuje stabilitu fungovania databáz.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Programovanie
Rozlišovanie (filozofia)

**Rozlišovanie** (iné názvy: **diferencovanie**, **diferenciácia**, **distingvovanie**) je poznávanie pri použití pojmu rozdielu; základ múdrosti; to, v čom sa už vždy nachádzame, keď existujeme, to, čomu sa ukazuje konkrétne apriori, a čo pozostáva z rozlišovania samého ako aktu, činu, ďalej z toho, čo je rozlišované alebo rozlíšené, a napokon z toho, čo je medzi. 

Rozlišovanie je jednou zo základných myšlienkových operácií.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Kategória:Myslenie
Schematizmus

**Schematizmus** (gr.) je sklon k mysleniu, konaniu podľa hotových vzorov, schém; šablónovitosť.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
David Ricardo

**David Ricardo** (* 18. apríl 1772 – † 11. september 1823) bol anglický ekonóm a politik (predstaviteľ klasickej ekonómie).

Ricardo nemal špeciálne ekonomické vzdelanie. Jeho školou bol praktický život na burze, ako burzový maklér kráčal v stopách jeho otca. Dosiahol veľké finančné úspechy a patril k najbohatším ľudom v Anglicku.

V roku 1817 vyšlo jeho najznámejšie dielo "Zásady politickej ekonómie a zdaňovania". Toto dielo je považované za jedno z najvýznamnejších diel ekonomie. Nadviazal na Smithovo učenie. Bol zástancom otvorenej trhovej ekonomiky a slobody obchodu.

Ricardo vytvoril teóriu hodnoty a z nej vychádzal pri tvorbe teórie komparatívnych výhod.

## Teória komparatívnych výhod

Táto teória tvrdí, že krajina (ekonomika) sa bude špecializovať na výrobu tých tovarov, pri ktorých výrobe dosahuje vyššie komparatívne výhody ako partnerská krajina. Každá krajina sa bude špecializovať na produkciu takého tovaru, ktorý dokáže vyrábať za porovnateľne nižšie náklady.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Anglickí ekonómovia
Kategória:Anglickí politici
Kategória:Utilitariáni
Kategória:Ekonómovia židovského pôvodu
Kategória:Politici židovského pôvodu
Kategória:Anglické osobnosti židovského pôvodu
Kategória:Osobnosti z Londýna
Kategória:Obete samovrážd
Juraj Schenk

**Juraj Schenk** (* 6. máj 1948, Bratislava) je slovenský sociológ, profesor Univerzity Komenského v Bratislave. Od 13. decembra 1994 do 27. augusta 1996 bol ministrom zahraničných vecí SR.

## Životopis
Po maturite na SVŠ roku 1966 pokračoval v štúdiu sociológie na FFUK v Bratislave, ktorú ukončil v roku 1971. Potom nastúpil do vtedajšieho Československého výskumného ústavu práce v Bratislave. Po základnej vojenskej službe prešiel na internú ašpirantúru na katedru sociológie FFUK. Od roku 1975 tam pôsobil ako odborný asistent, od roku 1984 ako docent a od roku 1994 ako profesor. Vo vedeckej práci sa venoval hlavne otázkam metodológie a problematike samoregulácie a samoorganizácie sociálnych systémov. Publikoval niekoľko samostatných knižných monografií a viacero vedeckých štúdií, výskumných správ a článkov. Aktívne pracoval aj v organizácii vedy. Jedno funkčné obdobie bol prodekanom FFUK v Bratislave pre vedecký výskum. V rokoch 1990-1994 bol predsedom Slovenskej sociologickej spoločnosti pri SAV. Bol členom medzinárodných sociologických asociácií a vo Svetovej sociologickej asociácii zastupoval Slovenskú sociologickú asociáciu. Absolvoval dva študijne pobyty na parížskej Sorbonne. 

Za člena vlády ho navrhla HZDS. V decembri 1994 bol navrhnutý a následne vymenovaný za  ministra zahraničných vecí SR. Vo funkcii zotrval do augusta 1996, kedy z funkcie odišiel zo zdravotných dôvodov.

## Osobný život
Je ženatý, bezdetný, manželka bola doktorkou sociológie.

## Ocenenia
V roku 1998 mu Vladimír Mečiar (vykonávajúci prezidentské právomoci) prepožičal štátne vyznamenanie Rad Ľudovíta Štúra I. triedy.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ministri zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky
Kategória:Slovenskí sociológovia
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra I. triedy
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Vyučujúci na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Ivor Armstrong Richards

**Ivor Armstrong Richards** (* 26. február 1893, Sandbach, Spojené kráľovstvo - † 7. september 1979, Cambridge) bol britský estetik, lingvista a pedagóg, zakladateľ angloamerickej novej kritiky.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Britskí jazykovedci
Rozmýšľanie

**Rozmýšľanie** je rozoberanie v mysli, preberanie v mysli z rozličných strán, uvažovanie, premýšľanie.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Myslenie
Ferdinand Canning Scott Schiller

**Ferdinand Canning Scott Schiller**, zvyčajne citovaný ako **F. C. S. Schiller** (* 16. august 1864, Ottensen bei Altona, Nemecko† 9. august 1937, Los Angeles, Kalifornia, USA) bol anglický filozof, predstaviteľ pragmatizmu, profesor v Oxforde a v Los Angeles.

Svoje učenie označoval výrazom *humanizmus*: pravda je ľudský výtvor a obsah celého ľudského poznania subjektívny. Kritériom pravdivosti môžu byť iba prospešné dôsledky.

## Dielo
* *Riddles of the Sphinx* (1891), 1910 prepracované vydanie
* *Axioms as Postulates* (1902), zverejnené v zbierke: *Personal Idealism*
* *Humanism* (1903), 2. vydanie 1912
* *Studies in Humanism* (1907) 
* *Plato or Protagoras?* (1908) 
* *Formal Logic* (1912) 
* *Problems of Belief* (1924, 2. vydanie)
* *Logic for Use* (1929) 
* *Our Human Truths* (1939), posmrtne

## Externé odkazy
* 

Kategória:Anglickí filozofi
Kategória:Filozofi 19. storočia
Kategória:Filozofi 20. storočia
Kategória:Anglickí logici
Kategória:Epistemológovia
Realizácia

**Realizácia** (lat.) môže byť:
* uskutočnenie
* vo finančníctve: odpredaj, predaj, speňaženie

## Zdroj
*
Rôznosť

**Rôznosť** alebo **rozmanitosť** alebo **rozličnosť** môže byť:
*rozdielnosť
*pluralita, všelijakosť
*inakosť, inosť
Rozmer

**Rozmer** alebo **dimenzia** je jedna z hodnôt (dĺžka, šírka, výška), ktorou sa udáva miera niečoho v priestore (alebo v jeho podmnožine, napríklad v ploche). Rozmer je jedna zo základných vlastností priestoru.

## Pozri aj
* dĺžka
* šírka
* výška
* proporcia

## Externé odkazy
* 

Kategória:Meranie
Kategória:Geometria
Schizma

::*Schizma je aj rozdiel medzi pytagorejskou a syntonickou komou v hudbe, pozri [[schizma (hudba)]].*
**Schizma** (gr.) je cirkevný rozkol, rozdelenie cirkvi podľa rituálnych rozdielov. 

Najznámejšou schizmou je veľká schizma medzi západnou a východnou cirkvou, ktorá vznikla v roku 1054. 

Schizmou v kresťanstve je aj protestantské hnutie.

V islame je schizmou delenie moslimov na šiitov a sunitov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Schizmy
Intuitívny realizmus

**Intuitívny realizmus** je variant moderného mysticizmu založený Losským. Tvrdí, že svet sa svojou zložitosťou vymyká vede, stojí nad ním Boh, ktorý ho stvoril, je preniknutý duchovnosťou, duševnosťou a životnou aktivitou, a toto všetko je alebo môže byť dané v skúsenosti (Losského univerzálny empirizmus). Všetko, čo existuje reálne alebo ideálne môže byť predmetom skúsenosti a môže byť poznané v skúsenosti

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické smery
František Ladislav Rieger

**František Ladislav Rieger** (* 10. december  1818, Semily† 3. marec 1903, Praha) bol český politik, publicista a národohospodár, povolaním právnik; zať, politický spolupracovník a pokračovateľ F. Palackého.

Od začiatku 40. rokov 19. storočia organizátor českého národného života v Prahe;
v revolučnom období 18481849 stál spolu s F. Palackým a K. Havlíčkom Borovským na čele liberálov; člen Národného výboru a poslanec ústavodarného ríšskeho snemu. Od 1849 do 1851 študoval národné hospodárstvo vo Francúzsku a Anglicku. Od 60. rokov bol vodca Národnej strany (staročechov). V rokoch 18591874 vydával *Riegrův slovník naučný*.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Českí politici
Kategória:Českí právnici
Kategória:Českí slobodomurári
Kategória:Pochovaní v Prahe
Kategória:Poslanci rakúskej Ríšskej rady
Rozpamätávanie sa

**Rozpamätávanie sa** je v Platónovej filozofii anamnéza, t. j. vybavovanie si v pamäti to, na čo duša priamo nazerala vo svete ideí.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Kategória:Platón
Naivný realizmus

**Naivný realizmus** je spontánne presvedčenie, že predmety jestvujú nezávisle od ľudského vedomia.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické teórie
Rozpínanie

**Rozpínanie** môže byť:
* rozširovanie sa objemom, zväčšovanie sa, vzdúvanie sa, nadúvanie sa, expanzia
* výbojné (alebo panovačné) správanie
* rozopnutie (rozpájanie (sa) niečoho zapnutého či spojeného; uvoľnenie (sa) zapínadla;  rozostretie (sa), roztiahnutie (sa) do šírky)
*vo fyzike: zväčšenie objemu termodynamickej sústavy, pozri rozpínanie (plyn)

## Pozri aj
*expanzia
*rozpínanie vesmíru
*rozpínanie oceánskeho dna
August Schleicher

**August Schleicher** (* 19. február 1821, Meiningen, Nemecko – † 6. december 1868, Jena) bol nemecký jazykovedec, ktorý je spolu s Franzom Boppom považovaný za priekopníka indoeuropeistiky.

## Dielo
Skúmal súvislosti medzi indoeurópskymi jazykovými rodinami. Komparatívnu lingvistiku považoval za súčasť prírodných vied. Definoval jazyk ako prirodzenú súčasť života.

Za Schleierovo hlavné dielo sa považuje *Compendium der vergleichenden Grammatik der indogermanischen Sprachen* (Kompendium porovnávacej gramatiky indoeurópskych jazykov), v ktorom zrekonštruoval indoeurópsky prajazyk.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* The Linguistic Creation of Man: Charles Darwin, August Schleicher, Ernst Haeckel, and the Missing Link in Nineteenth-Century Evolutionary Theory

Kategória:Nemeckí jazykovedci
Socialistický realizmus

thumb|''Stalinov pomník'' v Prahe
[thumb|''Lenin'' autor [Isaak Brodsky]]
**Socialistický realizmus** je umelecký smer a bol smerovaním oficiálneho (teda štátom podporovaného) umenia sovietskeho obdobia v ZSSR pred 2. svetovou vojnou a po nej a v krajinách strednej, juhovýchodnej a východnej Európy (vrátane Talianska). Nadväzoval na proletárske umenie.

Socialistický realizmus bola estetická doktrína zavedená v Sovietskom zväze v posledných rokoch Leninových a neskôr za Stalina. Nakoniec bola presadená v satelitných krajinách ZSSR označovaných ako ľudové demokracie, ako aj v Číne. Podľa jeho teoretika A. A. Ždanova musí umelecké dielo slúžiť ľudu a oficiálnej ideológii: má iba ilustrovať kladné stránky socializmu a spoločnosti, pričom je jeho úlohou vychovávať a získavať nadšených stúpencov; kritický pohľad sa smie zameriavať iba na triednych nepriateľov. 

Socialistický realizmus vyústil napokon do diel štylisticky konformistických, ktorým chýbala vynaliezavosť a ktoré napokon podávali pravý opak skutočnosti, ktorú autori neopisovali, aká je, ale aká by mala byť.

Zložkami socialistického realizmu bol marxizmus ako jeho ideologicko-filozofické východisko, podporovanie vývinu spoločnosti smerom k socializmu, umelecká metóda chápaná ako súbor umeleckých postupov, ktoré vychádzali z realistického umenia 19. storočia a z tvarových experimentov moderny.

## Ďalšia literatúra
* 

## Predstavitelia socialistického realizmu
* Maxim Gorkij
* Peter Jilemnický
* Fraňo Kráľ
* Andrej Alexandrovič Ždanov

## Pozri aj
* Realizmus vo svetovej literatúre
* Socialistický realizmus (architektúra)
* Socialistický realizmus v architektúre na Slovensku

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Štátny rozpočet

**Štátny rozpočet** alebo **štátna pokladnica** je bilancia príjmov a výdavkov štátu vyjadrujúca peňažné vzťahy spojené s plnením funkcií štátu; plán príjmov a výdavkov štátu. Je to najdôležitejší finančný nástroj presadzovania štátnej hospodárskej politiky.

Štátny rozpočet je základný operatívny program vlády vyjadrený v číslach a schválený vrcholným zákonodarným zborom.

Môže byť:
* schodkový
* prebytkový
* vyrovnaný 

Problematikou štátneho rozpočtu sa zaoberajú aj viaceré rozpočtové teórie.

## Referencie


## Pozri aj
* finančná politika

## Externé odkazy
* rozpocet.sk, interaktívny rozpočtový portál Ministerstva financií Slovenskej republiky

## Zdroj
* 

Kategória:Verejné financie
Riešenie

**Riešenie** je:
* (u)robenie patričného, uspokojivého záveru z daných údajov, faktov
* (u)robenie najvhodnejšieho opatrenia na urovnanie niečoho (riešenie problému, riešenie úlohy, riešenie sporu)
* vhodná, účelná úprava

Náuka o riešeniach sa nazýva rezolutika.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Rezolutika
Riešenie problému

**Riešenie problému** je hľadanie optimálneho obsahu a formy konania vzhľadom k určitým cieľom (funkciám, záujmom, programom ap.), kontextom, situáciám a podmienkam. Z iného hľadiska je to taká konečná postupnosť operátorov, ktorá, aplikujúc jej členy na stavy vznikajúce postupne zo začiatočného stavu riešeného problému, transformuje tento stav na niektorý spomedzi tých, čo patria do množiny cieľových; skrátene je to teda postupnosť operátorov transformujúca začiatočný stav na niektorý z koncových stavov.

## Zdroj
* 
* 

## Pozri aj
*problém
*teória riešenia problémov
*teória rozhodovania

Kategória:Informatika
Rozprava

**Rozprava** môže byť:
* vážny, dôkladný rozhovor, rokovanie, debata, diskusia, výmena názorov o niečom, pozri rozhovor, rokovanie, debata, diskusia (rozhovor)
* v jazykovede: viacslohový útvar, v ktorom sa vedecky rozoberá nejaký problém, pozri rozprava (jazykoveda)
* v politike: časť rokovania legislatívneho orgánu (parlamentu, obecného zastupiteľstva a pod.), kde sú vznesené pripomienky a návrhy členov orgánu k danému bodu rokovania, pozri rozprava (politika)
* zastarano: rozprávanie, správa, povesť, zvesť, pozri hovorenie, legenda (povesť), zvesť

## Referencie
Stephen Schneider

**Stephen Schneider** (* 11. február 1945,  New York – † 19. júl 2010, Londýn) bol profesor environmentálnej biológie a globálnych zmien, zaoberal sa výskumom atmosféry na Stanfordovej univerzite.
Zomrel počas letu zo Štokholmu do Londýna.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Biológovia USA
Kategória:Pedagógovia USA
Kategória:Osobnosti z New Yorku
Rozprávanie (kompozičný postup)

**Rozprávanie** alebo  (najmä prozaické a epické aj) **narácia** je makrokompozičný postup (aj slohový) pri výstavbe deja žánrov, ktorého základným prostriedkom je fabula.

V epických dielach je to základný slohový postup. Preferuje subjektívne prvky a možno v ňom rozlišovať priamu reč a všetky formy reči rozprávača. Dá sa definovať aj ako reťaz dejových zložiek textu, ktoré sú spojené časovo-príčinnými vzťahmi.

Genette odlišuje tri základné významy výrazu 'rozprávanie' (récit):
*naratívny obsah, t. j. 'označované' (signifié), pokrýva termínom 'príbeh'(histoire)
*'rozprávaním' (récit) v užšom zmysle slova rozumie naopak zložku 'označujúcu' (signifiant), t. j. naratívny prehovor, naratívny text
*termínom 'narácia' (narration) označuje rozprávací, naratívny akt (acte narratif producteur)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Kategória:Literatúra
Heuristické riešenie úlohy

**Heuristické riešenie úlohy** je v kybernetike riešenie objavované hodnotením čiastkových krokov z hľadiska ich prínosu ku konečnému výsledku. Používa sa v prípadoch, keď nie je známy všeobecný algoritmus riešenia problému, alebo známy algoritmus nemožno použiť na počítači. Heuristické programy riešia daný problém súborom pokusných riešení, pričom z výsledku každého pokusu odvodzujú, v akom smere je nutné spresniť ďalší pokus. Túto činnosť opakujú, kým riešenie nedosiahne prijateľné medze presnosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kybernetika
Albert Reble

**Albert Reble** (* 20. august 1910, Magdeburg, Nemecko – † 29. september 2000, Würzburg) bol nemecký pedagóg; prívrženec duchovednej pedagogiky; venoval sa dejinám pedagogiky.

S manželkou Hedwig (rod. Spiegel) mal štyri deti: dcéru Burghild (* 1942), synov Bernharda (* 1944), Martina (* 1947) a Friedricha (* 1951).

## Dielo (výber)
* *Geschichte der Pädagogik.* 4 Bände. Stuttgart:  Klett-Cotta. 1973–1999
* *Pestalozzis Menschenbild und die Gegenwart*, Klett, Stuttgart 1952
* *Schulgeschichtliche Beiträge zum 19. und 20. Jahrhundert*,  Klinkhardt, Bad Heilbrunn, 1995
* *Die historische Dimension der Pädagogik in Wissenschaft und Lehrerbildung*, Naumann, Würzburg, 1979

## Externé odkazy
* Albert-Reble-Sammlung am Institut für Pädagogik der Christian-Albrechts-Universität zu Kiel 
* 

Kategória:Nemeckí pedagógovia
Kategória:Osobnosti z Magdeburgu
Rozpriestranenosť

**Rozpriestranenosť** je matie dĺžky, šírky a hĺbky.

Podľa Descarta je to základný atribút hmoty. Rozpriestranenosť je podľa neho vyplnenosť priestoru, bytostné určenie telies. Rozpriestranenosť obsahuje možnosť pohybu.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Rozpúšťanie

**Rozpúšťanie** je proces, pri ktorom sa rozpúšťaná látka (solvendum) rozpúšťa v rozpúšťadle (solvens) a vplyvom ich interakcie prechádza do roztoku. (solutio)

Rozpúšťanie je samovoľný dej, ktorý prebieha až do stavu nasýtenia. V nasýtenom roztoku je za danej teploty rozpustená látka v rovnováhe so svojou nerozpustnou časťou. 

Vo farmaceutickej praxi rozumieme pod pojmom rozpúšťanie predovšetkým rozpúšťanie tuhých látok v kvapalinách. Rozpúšťanie jednej kvapaliny v druhej nazývame *miešanie*.

## Delenie
*fyzikálne (reverzibilné) – vratné – rozpustenú látku môžeme z roztoku získať naspäť
*chemické (ireverzibilné) – nevratné – prebehne chemická reakcia a pôvodnú látku už získať späť nemôžeme

## Externé odkazy

* 

Kategória:Chemické reakcie
Rozpustnosť

**Rozpustnosť** označuje schopnosť danej látky rozpúšťať sa v rozpúšťadle. Je kvantifikovaná ako maximálne množstvo rozpustenej látky rozpustené v rozpúšťadle v rovnovážnom stave. Vzniknutý roztok je nazývaný nasýtený roztok.

Za rôznych podmienok je možné prekročiť rovnovážnu rozpustnosť a dosiahnuť takzvaný presýtený roztok, ktorý je metastabilný a heterogénny. Rozpúšťadlo je zvyčajne kvapalina a môže ísť o chemické indivíduum alebo zmes. Rozpúšťaná látka môže byť plynná, kvapalná alebo tuhá. Rozpustnosti siahajú od hodnôt ako nekonečná rozpustnosť (miešateľnosť, napríklad etanolu vo vode) po veľmi málo rozpustné (napr. chlorid strieborný vo vode). U málo rozpustných látok sa často používa termín **nerozpustný**, v skutočnosti však existuje veľmi málo prípadov keď skutočne nedochádza k žiadnému rozpúšťaniu.

## Molekulárna úroveň
Proces rozpúšťania je pomerne jednoduchý pre kovalentné zlúčeniny ako je etanol. Keď sa rozpúšťa etanol vo vode zostávajú jeho molekuly neporušené, ale tvoria nové vodíkové väzby s molekulami vody. Keď je však vo vode rozpúšťaná iónová zlúčenina ako je chlorid sodný (NaCl), kryštál chloridu sodného disociuje na samostatné ióny, ktoré sú solvatované (obalené) obalom molekúl vody. Napriek tomu sa hovorí, že sa chlorid sodný rozpúšťa vo vode, pretože odparenie rozpúšťadla zanechá opäť kryštalický chlorid sodný.

Niekedy je pojem *rozpúšťanie* používaný pre nevratnú chemickú reakciu, ako napríklad rozpúšťanie železa v kyseline dusičnej, tu však neplatí termodynamický koncept rozpustnosti.

Pri rozpúšťaní môže vzniknúť viacero foriem rozpustenej látky. Napríklad voda nad kryštálmi oxidu železnatého (Fe(OH)2, bude v rovnovážnom stave obsahovať ióny Fe+, Fe(OH)+, Fe(OH)2, Fe(OH)3−, prípadne aj iné komplexy. Preto rozpustnosť hydroxidu železnatého závisí od pH. Vo všeobecnosti je možné určiť rozpustnosť len pre látky, ktoré sú termodynamicky stabilné. Rozpustnosť potom závisí na každom faktore, ktorý ovplyvňuje polohu rovnovážneho stavu reakcie rozpúšťania látky, a všetky reakcie, ktoré sú na ňu napojené.

## Rozpustnosť niektorých látok v 100g vody pri 20<sup>o</sup>C (100<sup>o</sup>C)
* Chlorid sodný - 36g (39g)
* Jodid draselný - 28g (92g)
* Dusičnan sodný - 85g (163g)
* Dusičnan strieborný - 218g (1024g)
* Hydroxid vápenatý - 0,165g (0,077g)
* Kyslík - 0,0009g (?)
* Oxid uhličitý - 0,1688g (?)

## Iné projekty

## Zdroj
*Atkins' Physical Chemistry*, 7th Ed. by Julio De Paula, P.W. Atkins ISBN 0-19-879285-9

Kategória:Fyzikálne vlastnosti materiálov
Rozsah

**Rozsah** môže byť:
* (maximálny) plošný obsah (rozloha) alebo objem (matematika)
* veľkosť, miera, stupeň; množstvo, počet
Schopnosť

**Schopnosť** je vlastnosť potrebná na vykonávanie niečoho. Ako psychická vlastnosť indivídua je schopnosť to, čo určuje jeho konanie a čo je podmienkou jeho životnej činnosti. Schopnosť je súbor predpokladov nevyhnutných pre úspešné vykonávanie určitej činnosti. Schopnosti sa vyvíjajú na základe vlôh, a to učením.

Schopnosti sú potenciálne dané organizáciou morfologických štruktúr, prispôsobených plneniu nejakej činnosti. Najvšeobecnejšia schopnosť človeka je citlivosť. V úzkom zmysle slova sa pod schopnosťami rozumie komplex psychických vlastností človeka, vďaka ktorým je schopný vykonávať určitú, historicky vzniknutú formu profesionálnej činnosti. Formovanie činností predpokladá, že si indivíduum osvojí spôsoby činnosti, ktoré vytvorilo ľudstvo v procese spoločensko-historického vývoja. Schopnosti človeka teda závisia nielen od činnosti jeho mozgu, od zdedených anantomicko-fyziologických osobitostí jednotlivca, od vlôh, zručností a návykov, ale predovšetkým od stupňa, ktorý dosiahlo ľudstvo v historickom vývoji. V tomto zmysle sú schopnosti človeka neoddeliteľne spojené so spoločenskou organizáciou práce a jej prispôsobeným systémom vzdelávania. Kvalitatívnu úroveň rozvoje schopností označuje výraz *[[Nadanie|talent]]* a *[[Genialita|geniálnosť]]*.

## Pozri aj
* Ars (latinské slovo) 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Rozsah pojmu

**Rozsah pojmu** alebo **extenzia pojmu** je významový konštituent pojmu, ktorý sa týka všetkých prvkov určitej množiny.

## Pozri aj
* delenie pojmu

## Externé odkazy
* 

Kategória:Klasifikácia
Rinológia

**Rinológia** je náuka o nosných chorobách a ich liečení.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Medicína
Reč

náhľad|Reč
**Reč** v univerzálnom zmysle je fyzicko-psychická činnosť človeka ako prírodno-spoločenskej bytosti vytvárať artikulované zvuky, spájať ich ako materiálnu formu s vnútornými psychickými ideálnymi obsahmi (vnemami, predstavami, pojmami, myšlienkami, citmi a vôľou) a pomocou týchto artikulovaných zvukov realizovať vzájomnú komunikáciu s inými členmi spoločenského celku. Reč v tomto univerzálnom zmysle je všeobecná ľudská schopnosť bez ohľadu na to, v akom spoločenskom útvare (rodine, kmeni, národnosti, národe) človek žije a pracuje. Touto schopnosťou spájať artikulované zvuky s obsahmi svojho vedomia ako odrazmi objektívnej reality a pomocou nich myslieť a komunikovať v spoločnosti sa človek podstatne odlišuje od nižších druhov živých bytostí. Pre reč v tomto univerzálnom zmysle použil zakladateľ modernej európskej jazykovedy Ferdinand de Saussure francúzsky termín *langage* (langaž). 

Reč v užšom zmysle je konkrétna realizácia abstraktného jazykového systému v praktickom dorozumievacom akte, v konkrétnom rečovom prejave. Výsledkom tejto realizácie je konkrétny jazykový text. Saussure pre reč ako konkrétnu realizáciu jazykového systému použil termín **parole**.

Reč je realizácia, použitie jazyka ako systému v konkrétnych dorozumievacích aktoch. Z hľadiska prenosu informácie je reč niekedy definovaná ako vlastné oznámenie, správa (jazyk je potom príslušný kód).

## Reč vo filozofii
Podľa Bühlera je reč v podstate vždy dialóg, styk aspoň medzi dvoma ľuďmi; týka sa obsahov, ktoré v nej nie sú zahrnuté, ale sú ňou iba označované, ukazované alebo zastupované.

Podľa Herakleita je reč daná od prírody; každá vec má teda jediné možné a správne meno.

Reč je podľa McLuhana a jeho klasifikácie médií chladné médium, pretože poslucháč dostáva málo a musí mnoho doplniť.

Podľa sofistov je reč vec konvencie.

## Druhy reči
* vnútorná - vnútorný dialóg
* vonkajšia - dialóg s iným človekom

## Referencie

## Zdroje
* ONDRUŠ, Š. - SABOL, J.: *Úvod do štúdia jazykov*. Bratislava, 3. vyd SPN 1987. 344 s.

## Iné projekty

Kategória:Jazykoveda
Kategória:Ľudská komunikácia
Kategória:Pragmatika
Kategória:Verbálna komunikácia
Recenzia (publicistický žáner)

**Recenzia** (lat.) je kritický rozbor umeleckého diela, odborného diela alebo vedeckého diela, ktorý obsahuje jeho odôvodnené hodnotenie. Patrí k publicistickým žánrom.

## Externé odkazy
* 
* Peter F. 'Rius Jílek  | webová stránka literárneho kritika.

Kategória:Žurnalistika
Kategória:Literárne žánre
Recepcia

**Recepcia** môže byť:
* všeobecne: 
**prijatie, prijímanie, preberanie
**vnímanie a chápanie, prijímanie (textu, diela a podobne), pozri napr. recepcia umenia
* oficiálne prijatie hostí obyčajne spojené s pohostením
* prijímacia kancelária v hoteloch a pod., pozri recepcia (prijímacia kancelária)
*v práve: prevzatie pravidiel, zásad alebo celej právnej sústavy (jednej krajiny druhou a podobne), pozri recepcia (právo)
Rinzai zen

**Rinzai zen** () je jedna z troch najväčších škôl zenového budhizmu v Japonsku, založená kňazom
Eisaiom (* 1141 – † 1215), ktorý našiel mnoho prívržencov medzi samurajmi. Rinzai zen zdôrazňuje náhle osvietenie, ktoré sa jeho stúpenci snažia dosiahnuť dlhotrvajúcim cvičením sa v riešení koanov.

## Rozdiely medzi školami Rinzai a Soto
V tradícii Rinzai je počas zazenu často objektom meditácie koan, zatiaľčo v škole Sótó je preferovaná  šikantaza (“iba sedenie”). Rinzai sa tiež zvykne označovať ako drsnejšia tradícia než Sótó, čo vyjadruje aj japonské príslovie: “Rinzai pre samurajov, Sótó pre sedliakov” ( *Rinzai Shōgun, Sōtō Domin*).

## Pozri aj
* sótó zen

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Školy budhizmu
Kategória:Zen
Kategória:Sótó
Kategória:Budhizmus v Japonsku
Roztoče

náhľad|vpravo|Roztoč druhu ''Hermannia phyllophora''
**Roztoče** (*Acari* alebo *Acarina*) sú  rad drobných článkonožcov z triedy pavúkovce (*Arachnida*).

Ich články tela splynuli do jediného celku. Ústne orgány sú bodavo-cicavé. Mnohé roztoče sú parazitické, nebezpečné, prenášače chorôb a alergie. Známych je asi 30&thinsp;000 druhov, u nás vyše 3&thinsp;000, napr. kliešťovce, roztočíky či svrabovce. 

Roztoče skúma akarológia.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Recepcia diela

**Recepcia diela** je prijatie, prijímanie diela receptorom diela. O recepcii diela možno hovoriť len vtedy, keď umelecké dielo dosahuje v inom vedomí svoju celsitvú významovú integritu.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Estetika
Kategória:Umenie
Roztok

**Roztok** (solutio) je dvoj- alebo viaczložková homogénna zmes, alebo zložka heterogénnej zmesi.

## Zloženie roztoku
* účinná látka – rozpúšťaná látka – solvendum
* pomocná látka – rozpúšťadlo – solvens
* ďalšie pomocné látky – látky sprostredkujúce rozpúšťanie, stabilizátory

## Pozri aj
* zmes

## Externé odkazy
* 


Kategória:Zmesi
Erwin Schrödinger

**Erwin Schrödinger** (* 12. august 1887, Viedeň, Rakúsko – † 4. január 1961, Viedeň) bol rakúsky fyzik, spolutvorca kvantovej mechaniky. Preslávil sa predovšetkým formuláciou nerelativistickej vlnovej rovnice pre popis hmotných častíc, ktorú na jeho počesť nazývame Schrödingerova rovnica. Za túto základnú prácu v roku 1933 obdržal Nobelovú cenu za fyziku (spolu s Paulom Diracom). Je taktiež autorom slávneho myšlienkového experimentu Schrödingerova mačka, ktorý asi najlepšie vystihuje Schrödingerov (a taktiež mnohých ďalších) skeptický postoj k všeobecne prijímaným interpretáciám kvantovej mechaniky.

Erwin Schrödinger prispel vo veľkej miere nielen ku kvantovej fyzike. Zaoberal sa aj históriou a filozofiou fyziky a vedy všeobecne a jeho kniha *What is life? (Čo je to život?)* z roku 1944, aj keď bola určená širokej verejnosti, ovplyvnila celý rad vedcov, ktorí stáli pri zrode molekulárnej biológie a medzi ktorými nechýbali objavitelia molekuly DNA Francis Crisk či James D. Watson.

## Biografia

### Mladosť a štúdium
Narodil sa v Rakúsko-Uhorsku vo Viedni ako jedináčik. Otec bol majiteľom továrne, venoval sa taktiež talianskemu umeniu a botanike. Jeho matka a teta ho zbožňovali a Erwin prežil ideálne detstvo. Pretože mali anglických predkov, Erwin hovoril dokonale po anglicky aj po nemecky. Najprv mal súkromných učiteľov, neskôr navštevoval akademické gymnázium so zameraním na literatúru a filozofiu. Gymnázium dokončil v roku 1906 a potom nastúpil na Viedenskú univerzitu. Veľmi ho ovplyvnili prednášky Friedricha Hasenöhrla z teoretickej fyziky, v matematike ho zaujala algebra prednášaná Franzom Mertensom. Jeho veľkým vzorom bol Ludwig Boltzmann.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Rakúski fyzici
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziku
Kategória:Rakúski nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Držitelia Radu Pour le Mérite
Kategória:Členovia Pápežskej akadémie vied
Kategória:Osobnosti z Viedne
Kategória:Úmrtia na tuberkulózu
Kategória:Osobnosti na rakúskych bankovkách
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Graze
Kategória:Absolventi Univerzity v Zürichu
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Zürichu
Recepcia hudby

**Recepcia hudby** je jedna z hlavných foriem hudobnej aktivity zahrnujúca celý spoločenský proces prijímania produkovanej hudby.

## Pozri aj
* hudba
* recepcia umenia

## Externé odkazy

* 

Kategória:Estetika
Kategória:Umenie
Roztržitosť

**Roztržitosť** je funkčná alebo organická porucha schopnosti vykonávať sústredenú, cieľavedomú činnosť. Roztržitosť niekedy vzniká pri intenzívnej duševnej činnosti ako dôsledok jednostrannej koncentrácie. Ako defekt zámernej pozornosti môže byť roztržitosť podmienená rôznorodými faktormi: od únavy a nedostatočnej motivácie až po rozličné klinické poruchy, ktoré často súvisia s poruchami myslenia.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychiatria
Recepcia umenia

**Recepcia umenia** je jedna z hlavných foriem umeleckej aktivity zahrnujúca celý spoločenský proces prijímania produkovaného umenia.

## Pozri aj
* recepcia hudby
* umenie

## Externé odkazy

* 

Kategória:Estetika
Kategória:Umenie
Ernst Schröder

**Ernst Schröder** (* 25. november 1841, Mannheim, Nemecko – † 16. jún 1902, Karlsruhe) bol nemecký logik a matematik, systematizátor algebry logiky.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Nemeckí matematici
Kategória:Osobnosti z Mannheimu
Hugo Ripelin

**Hugo Ripelin** (* cca 1200/1210 – † cca 1268) bol dominikánsky teológ z Alsaska. Bol bezprostredný žiak Alberta Veľkého. Je autorom diela *Compendium theologiae or Compendium theologicae veritatis*, významnej teologickej učebnice.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Francúzski teológovia
Kategória:Francúzski dominikáni
Kategória:Narodenia v 13. storočí
Kategória:Úmrtia v 60. rokoch 13. storočia
Čistý rozum

**Čistý rozum** je rozum, ktorý je nezávislý od zmyslovosti; nie je inštrumentalizovaný
empiricky motiváciou príjemného a nepríjemného; je to transcedendentalita a je sám osebe praktický.

## Čistý rozum podľa Kanta
Čistý rozum je schopnosť poznávania, ktorá je 'očistená' od akéhokoľvek zmyslového obsahu a nezávislá od skúsenosti, t. j. ktorá v nás spočíva a priori. Všetky funkcie čistého rozumu sú transcendentálne, čiže predskúsenostné, apriórne, nevychádzajúce za hranice skúsenosti. Čistý rozum je súbor všetkých tých transcendentálnych princípov, vďaka ktorým sme vôbec uschopnení k poznatkom.

Idey, ku ktorým dospieva čistý rozum, platia výlučne ako len regulatívne idey, t. j. idey, ktoré riadia proces poznania, ktorým však v skutočnosti nič nezodpovedá.

Výskumom týchto transcendentálnych funkcií schopnosti poznávania je kritika čistého rozumu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Ernst Friedrich Schumacher

**Ernst Friedrich Schumacher** (* 16. august 1911, Bonn, Nemecko – † 4. september 1977, Zug, Švajčiarsko) bol britský ekonóm, filozof a spisovateľ nemeckého pôvodu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Britskí ekonómovia
Kategória:Britskí filozofi
Kategória:Osobnosti z Bonnu
Kategória:Britské osobnosti nemeckého pôvodu
Recept

**Recept** môže byť:
* všeobecne: (písomný) návod na prípravu niečoho, rada, pokyn, pozri návod
* lekársky predpis
* návod na prípravu pokrmu alebo nápoja, pozri recept (kuchárstvo)

## Pozri aj
* predpis
* recepis

## Referencie
Receptor

**Receptor** môže byť:

*všeobecne: príjemca
*v jazykovede: príjemca, recipient
*vo fyziológii: časť orgánu alebo orgán reagujúca/-ci na zmeny prostredia, pozri receptor (fyziológia)
*v technike: snímač
*v automatizácii: vchod (časť samočinnej sústavy, ktorá preberá vonkajšie popudy a odovzdáva ich iným členom sústavy)
*v Maltézskom ráde tiež pokladník, správca aktív: receptor spoločnej pokladnice