Hannah Arendtová

**Hannah Arendtová** (* 14. október 1906, Hannover, Nemecko† 4. december 1975, New York, USA) bola nemecko-americká politologička a filozofka. Venovala sa širokému množstvu tém súvisiacich s politickou teóriou a je považovaná za jednu z najvýznamnejších politických teoretičiek 20. storočia. Bola žiačkou Edmunda Husserla, Karla Jaspersa, Rudolfa Bultmanna a Martina Heideggera. Spoluvydavateľka Kafkovho diela (1946 an.).

## Život
náhľad|Hannah Arendtová v roku 1933
Hannah Arendtová sa narodila ako **Johanna Cohn Arendt** v Hannoveri. Pochádzala zo sekularizovanej židovskej rodiny zo strednej triedy. Jej otec zomrel, keď mala sedem rokov a vyrastala so svojou matkou Marthou Cohn Arendtovou. Arendtova strávila väčšinu jej mladosti v Königsbergu vo východnom Prusku. V rokoch 1924 až 1929 študovala na univerzite v Marburgu. Tu začal jej epizodický vzťah s filozofom Marti Heideggerom, ktorý trval až do jej smrti. V roku 1926 sa presťahovala do Heidelbergu, kde získala doktorát, pričom sa vo svojej práci venovala konceptu lásky u svätého Augustína. Pri práci ju viedol filozof Karl Jaspers. V roku 1929 sa zosobášila s Güntherom Sternom, novinárom a filozofom. Keď sa v roku 1933 dostal k moci Adolf Hitler, Arendtova bola zatknutá a uväznená gestapom kvôli výskumu antisemitskej propagandy. Po prepustení emigrovala do Paríža.

V Paríži pracovala pre židovské organizácie pomáhajúce židovským emigrantom. V roku 1937 sa rozviedla so svojim prvým manželom. V roku 1936 sa Arendtová zoznámila s komunistom Heinrichom Blücherom, s ktorým sa v roku 1940 zosobášila. Vo Francúzsku sa zoznámila a spriatelila s filozofmi Walterom Benjaminom a Raymondom  Aronom. Po vypuknutí vojny bola uväznená v detenčnom tábore v meste Gurs na juhozápade Francúzska. S priateľmi spoločne utiekli z okupovaného Francúzska a emigrovali do USA.

Arendtovej kariéra verejnej intelektuálky začala v roku 1941 v New Yorku, kde písala články pre nemeckojazyčné židovské periodikum *Aufbau*. Po skončení vojny sa venovala zhromažďovaniu židovského kultúrneho dedičstva. Venovala sa pritom aj dielu Franza Kafku.

V roku 1951 publikovala svoju významnú prácu *Origins of Totalitarism*, v ktorej dokazuje, že fašizmus a stalinizmus majú spoločné intelektuálne a historické korene.

V roku 1958 vyšla jej práca The *Human Condition* a v roku 1963 kniha *On Revolution*, v ktorej analyzuje inštitucionálne a kultúrne podmienky politickej slobody.

Stala sa prvou ženou, ktorá bola menovaná za profesorku na univerzite v Princetone. Prispievala do periodík ako napríklad *The New York Review of Books*, *Commonweal*, *Dissent* a *The New Yorker.*

V roku 1961 cestuje do Jeruzalemu na proces s Adolfom Eichmannom, vysokým dôstojníkom SS, ktorý spoluorganizoval množstvo aktivít súvisiacich s holokaustom. Jej reportáže vychádzali najprv v periodiku The New Yorker a potom v roku 1964 vyšli ako samostatná kniha pod názvom *Eichmann in Jerusalem*. Kniha vyvolala množstvo polemík a kontroverzií. Jej opis procesu sa stal najviac známym kvôli podtitulu a pojmu „banalita zla“. Kontroverzie vyvolali aj jej tvrdenia ohľadne konania židovských lídrov počas druhej svetovej vojny. 

V rokoch 1963 – 1967 vyučovala na univerzite v Chicagu a v rokoch 1967 – 1975 na univerzite v New Yorku. 

Zomrela v roku 1975 v New Yorku.

## Dielo

### Pôvod totalitarizmu
náhľad|Počas prednášky v Nemecku,1955
Kniha, vďaka ktorej bola Arendtová uznaná ako významná politická mysliteľka, vyšla prvýkrát v roku 1951 (orig. *The Origins of Totalitarism*)  a čoskoro vzbudila značnú pozornosť. Dielo sa skladá z troch častí: Antisemitizmus, Imperializmus a Totalitarizmus. V prvej časti rekonštruuje vývoj antisemitizmu v 18. a 19. storočí. Všíma si počiatky antisemitizmu, postavenie Židov v európskej spoločnosti a veľkú pozornosť venuje taktiež Dreyfusovej afére. V druhej časti sa zaoberá rasizmom a imperializmom v 19. a začiatkom 20. storočia. Všíma si ekonomické vzťahy v kapitalistických spoločnostiach a rôzne formy rasizmu. V tretej časti skúma dve formy totalitnej vlády a to nacizmus a stalinizmus, pričom medzi nimi nachádza mnohé podobnosti. Všíma si otázky týkajúce sa más, totalitnej propagandy, organizácie, štátu a represie. Táto časť získala najviac pozornosti. Ako uvádza Arendtová v predhovore: *„Antisemitizmus, imperializmus, totalitarizmus – jedno po druhom, s väčšou a väčšou brutalitou demonštrovali, že ľudská dôstojnosť potrebuje novú záruku, ktorú je možné nájsť iba v novom politickom princípe, v novom zákone na zemi, ktorého platnosť musí tentokrát pochopiť celé ľudstvo, ktorého moc však musí zostať prísne obmedzená, zakorenená v novo definovaných územných entitách a nimi kontrolovaná.“* 

## Práca podľa Arendtovej
Základnými rozmermi praktického života ako najhlbšej podmienenosti ľudskej existencie je práca, vyrábanie a konanie. Práca zodpovedá biologickej podmienenosti existencie ako telesnej, takže jej podmienkou je život sám; vo vyrábaní a zhotovovaní predmetov sa vyjavuje to, čím sa ľudská bytosť stavia proti svojej prírodnej a biologickej viazanosti. Vyrábaním vzniká oblasť protikladná oblasti prírodnej, je spredmetnením toho, čo je schopné pretrvať individuálny život: vyrábanie tak poukazuje na to, že k ľudskej existencii vždy patrí svet. Konanie je zakotvené v tom, že bytie človeka je zároveň spolubytím, teda zodpovedá faktu plurality. Konanie sa vždy odohráva ako vzťah medzi ľuďmi, je to činnosť verejná, v ktorej sa roztvára oblasť politického života.

Tieto tri základné rozmery ľudskej existencie chápe Arendtová ako prehĺbenie Heideggerových analýz starosti - sú teda podmienenosťou ľudskej existencie, ktorej základom je čas: práca je poukaz k minulosti a k situovanosti, vyrábanie a zhotovovanie vecí je rozmer prítomnosti, zatiaľ čo konaním sa človek ako bytosť politická otvára do budúcnosti - politická starosť je starosť o to, čo bude.

Základným zmyslom ľudského aktívneho života je premieňať to, čo je dané, na podmienky vlastnej existencie: čokoľvek sa v ľudskom svete vyjaví, stane sa vzápätí súčasťou ľudskej podmienenosti. Preto sa človek nestretáva s vecami ako cudzími, vonkajšími objektami, ale ako s tým, čo patrí do jeho života.

## Politickosť podľa Arendtovej
Politickosť je svojím pôvodným fenomenálnym obsahom pluralitou ľudí. V politickosti nesmie byť kvôli jej autenticite a integrite nijakým postupom odstránený moment odlišnosti, a to ani takými špekulatívnymi konštrukciami, ako je všeobecná vôľa. Politickosť konštituuje spoločenstvo tých, ktorí sú odlišní a odlišní zostanú. Nijaká jednota a zjednotenie množstva ľudí, ktoré si nezachováva rozličnosť ako svoj konštituujúci princíp, si nemôže robiť nárok na autenticky politický charakter.

K politickosti patrí význačný moment diferencie a diferencovanosti, a práve na tom sa zakladá jej autenticita a integrita. S týmto nevyhnutným momentom diferencie, s politickou úlohou diferencie, a teda zároveň s rôznymi mienkami súčasne sa pri zakladaní politických inštitúcii ráta v eminentnom prameni amerického politického myslenia - v súbore „The Federalist“. Ako to, čo je politicky spoločné, sa nechápe identita už zjednotených bytostí, ale to, na čom sa zjednotili bytosti odlišné a rôznorodé ako na tom, čo je im spoločné.

## Dielo
* *Der Liebesbegriff bei Augustin*, 1929
* *Sechs Essays*, 1948
* *The Origins of Totalitarianism*, 1951
* *Fragwrdige Traditionsbestände im politischen Denken der gegenwart. Vier Essays*, 1957
* *Rahel Varnhagen. The Life of a Jewess*, 1958
* *The Human Condition*, 1958
* *Die ungarische Revolution und der tatalitäre Imperialismus*, 1958
* *Between Past and Future. Eight Exercises in Political Thought*, 1961
* *Eichmann in Jerusalem. A Report of the Banality of Evil*, 1963
* *On Revolution*, 1963
* *Truth and Politics*, 1967
* *Men in Dark Times*, 1968
* *On Violence*, 1970
* *Lying in Politics*, 1971
* *The Life of the Mind, Vol. 1, Thinking*, 1971
* *Crises of Republic*, 1972
* *Lectures on Kant's Political Philosophy*, 1972
* *The Life of the Mind, Vol. 2, Willing*, 1977/1978
* *Hannah Arendt - Karl Japsers. Briefwechsel* 1926-1969, 1985
* *Zur Zeit. Politische Essays*, 1986

## Referencie

* 
* 

## Iné projekty

Kategória:Nemeckí filozofi
Kategória:Filozofi 20. storočia
Kategória:Filozofky
Kategória:Politickí filozofi
Kategória:Absolventi Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg
Kategória:Osobnosti z Hannoveru
Kategória:Preživší holokaust
Kategória:Osobnosti na nemeckých poštových známkach
Kategória:Osobnosti USA nemeckého pôvodu
Kategória:Osobnosti USA židovského pôvodu