Jakuti

**Jakuti** sú turkické etnikum, žijúce predovšetkým v Jakutsku a inde na ruskom Ďalekom východe. Patria k najpočetnejším domorodým etnikám na Sibíri, dnes sa ich počet odhaduje až na 500 000 ľudí.

## Etymológia
Jakuti sami seba nazývajú *Sacha*, pl. *Sachalar* (*Саха, Сахалар*), čo sa dá preložiť ako „slneční ľudia“ alebo „jasní ľudia“. Niekedy, najmä v mýtoch a ľudovej slovesnosti používajú Jakuti pre svoj národ aj iné, obrazné názvy ako *Uranchaj Sacha* alebo *Ajyy ajmaga* čo v preklade znamená „potomkovia nebeských duchov“. Označenie Jakuti, ktoré je používané v ruštine (*Якуты*) alebo v angličtine vzniklo z evenkského označenia *Jaku*, čo znamená chovatelia koní.

## História
Jakuti sa na svoje dnešné územie presťahovali z južnej Sibíri asi v 13. storočí, za ich predkov považujeme Kurykanov. Najstaršou pamiatkou na Jakuťanov sú petroglyfy v povodí rieky Leny. Asi v 16. storočí sa začali dostávať na územie Jakutov Rusi ktorí tu hľadali zlato a začali s Jakutmi obchodovať, hlavne s kožušinami. V týchto časoch začala kultúra Jakutov rozkvitať. S Rusmi však prišli aj epidémie osýpok, kiahní a ďalších chorôb. V dobe príchodu Rusov boli Jakuti rozdelení na 35 až 40 kmeňov – *[[ulus|ulusov]]*, ktoré medzi sebou často bojovali. Najväčšie *ulusy*, napríklad Kangalas, mali 2 000 až 5 000 ľudí. V tejto dobe sa vyznamenal jakutský náčelník – *tojon* – Tygyn Darchán, ktorý sa postavil na odpor proti útlaku kozákov. Počas vlády komunistov za stalinskej éry bola ich ekonomika kolektivizovaná a Jakuti boli nútení sa trvale usídliť a vzdať sa nomádskeho spôsobu života. Bývalý ruský prezident Jelcin sa im za túto politiku v roku 1994 oficiálne ospravedlnil.

## Jazyk
Jakuti hovoria jakutčinou, ktorá patrí do severovýchodnej skupiny turkickej vetvy altajskej jazykovej rodiny. Jakutčina je úradným jazykom republiky Jakutsko a okrem Jakutov ňou hovoria aj Evenkovia, Eveni, Dolgani a Jukagirovia. Jakuti a ostatní ktorí týmto jazykom hovoria sú v súčasnosti bilingválni a všetci ovládajú ruštinu.

## Náboženstvo a mytológia
Náboženstvo je dnes väčšinou pravoslávne kresťanstvo, ale časť Jakutov si uchovala aj pôvodný šamanizmus. Avšak mnohí formálne kresťanskí Jakuti zachovávajú staršie tradície, spojené zo šamanizmom.

Rozšírená je viera v priaznivých nebeských duchov *ajyy* (predkov ľudí), nebezpečných nebeských aj podzemných démonov *abaasy* , prízraky *üör* (duchovia predčasne zomretých alebo násilne zabitých šamanov) a miestnych duchov *ičči* (strážcov prameňa, hôr, duchov tajgy, zvierat, rastlín a stromov). K najpopulárnejším, dodnes uctievaným mytologickým bytostiam patria ženskí duchovia plodnosti – *Ajyysyt* a šťastia *Ijeechsit*, mužskí duchovia tajgy – *Bajanaj*, ohňa – *Temirije* a koní *Desegej*. Zachovali sa aj prvky totemizmu – každý klan mal zvieracieho „ochrancu“, ktorého bolo zakázané zabiť. Mohol ním byť orol, žeriav, krkavec či iný vták, z cicavcov los, medveď a iné. Každý mužský šaman *oyun* aj ženská šamanka *udangan* mala svojho ochranného ducha. Tento duch sa šamanovi zjavil v priebehu iniciácie, kedy si ho vybral za svojho služobníka. Častá bola jeho podoba *zvieracej matky*, ktorá kojila inicializovaného. *Zvieracia matka* potom bola jeho hlavným ochranným duchom. Šamani mali aj pomocných duchov  - *emeget*, ktorých podoba je stvárnená na ozdobách šamanovho odevu alebo namaľovaná na jeho bubne.

Svet sa v predstavách Jakutov delí na tri vrstvy: hornú, strednú a dolnú. Horný nebeský svet obývajú priaznivý duchovia *ajyy* a nebeský démoni *abaasy*, ktorý spôsobujú búrky a duševné choroby. Stredný svet obývajú ľudia (potomkovia nebeských duchov *ajyy*), zvieratá a duchovia *ičči*. Dolný svet, podsvetie, je ríša podzemných démonov *abaasy* alebo *aďaraj*, ktorí sú zákernejší ako ich nebeskí príbuzní. Vyzerajú príšerne a spôsobujú epidémie a iné ochorenia.

Najdôležitejšou náboženskou slávnosťou je pre nich oslava letného slnovratu *Yssyach* (niekedy prepisované tiež ako *Yhyach*). Počas *Yssyachu* sa oslavuje príchod leta a začiatok laktácie hospodárových zvierat, najmä kobýl. K tradíciám patrí kolový tanec *osuochaj*, spev piesní, rozprávanie eposov – Oloncho, hostina pod šírym nebom. Na tradičnej hostine sa podáva varené sobie alebo iné mäso a kumys, spestrujú ju tradičné športy ako zápas *chapsagai*, konské dostihy, lukostreľba a *kylyy* – šport, ktorého podstatou je skákanie po jednej nohe zo značky na značku.
 
## Tradičný spôsob života
Jakuti obývajú najchladnejšie miesta na Zemi, čo ovplyvnilo ich spôsob života. Tradične sa živili hlavne pastierstvom. Dodnes chovajú jakutské kone a soby, na juhu aj hovädzí dobytok. Najcennejším jedlom bolo mlieko a mliečne výrobky, napr. kumys a syry. Prebytočné mlieko sa zamrazuje v jamách, vykopaných až na večne zamrznutú pôdu, v zime sa z nich podľa potreby vysekáva sekerou. Ďalej sa živili lovom (k lovu používali luky, šípy a oštepy, dnes ručnice), najmä losov a vodných vtákov. K lovu kožušinovej zvery a zajacov dodnes slúžia psy (jakutská lajka) a rôzne pasce, hlavne oka a samostrely na princípe kuše. Menší význam mal rybolov a zber jedlých rastlín, hlavne bobúľ a koreňov. Cez leto žijú v jurtách alebo kužeľovitých stanoch ktoré sú pokryté kožami alebo brezovou kôrou. Tieto stany sa po jakutsky nazývajú *uras*, častejšie je však evenkské pomenovanie čum. V zime stavali Jakuti hlinené alebo drnové zemnice s dreveným komínom a sľudovými oknami, nezriedka kvôli tepelnej izolácii obložené konským hnojom – *balagany*. Súčasťou balaganu bol chliev *choton*, kde prezimovali kone, prípadne kravy. Kvôli prezimovaniu zvierat je veľmi dôležitá senoseč, prevádzaná tradičnou krátkou kosou v tvare hokejky.

## Folklór
Jakuti majú veľmi pestrý folklór, ktorý sa zachoval do súčasnosti v pomerne ucelenom stave. V južnej časti územia Jakutov sa objavuje viacej podobností s mytológiou a folklórom etnických skupín južnej Sibíri (Burjati, Tuvinci) a Mongolska. Naproti tomu predstavy severných Jakutov vykazujú zhody najmä s tradíciami Evenkov, Jukagirov a Dolganov. Existuje mnoho piesní, príbehov a tancov, ale najznámejším a vrcholným dielom ich ústnej tradície sú eposy Oloncho, ktoré rozprávajú o bojoch legendárnych bojovníkov s démonmi alebo o vlastnostiach a moci jednotlivých duchov.

## Kuchyňa
Jakutská kuchyňa pozostáva najmä z národného nápoja kumysu, ktorý sa vyrába zo sobieho a konského mlieka. *Stroganina* je solená ryba na plátky. Populárny dezert je *kuerčech*, ktorý sa pripravuje z konského mlieka alebo kyslej smotany s rôznymi ovocnými bobuľami.
thumb|Jakutské jedlo - Kuerchekh

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
Jakutské noviny 

## Zdroj
* 

Kategória:Turkické národy
Kategória:Etniká, národy a národnosti v Rusku