Nimrod (expedícia)

[thumb|[Jameson Adams, Frank Wild a Eric Marshall (zľava doprava) vztýčili 9. januára 1909 na svojej najjužnejšej dosiahnutej pozícii, 88° 23' južnej šírky, vlajku Spojeného kráľovstva. Fotografiu zhotovil vedúci expedície Ernest Shackleton]]
thumb|Mapa expedície ''Nimrod''

**Expedícia ''Nimrod*** z rokov [[1907]][[1909]], známa tiež ako *'Britská antarktická expedícia*', bola prvou z troch výprav do [[Antarktída|Antarktídy]] pod vedením [[Ernest Shackleton|Ernesta Shackletona]] a jeho druhou expedíciou na tento [[kontinent]]. Jej hlavným cieľom, okrem rôznych geografických a vedeckých úloh, bolo dosiahnuť [[južný pól]] ako prvý. To sa síce nepodarilo, ale expedícia sa dostala až na 88° 23' [[zemepisná šírka|južnej šírky]], len 97,5 [[námorná míľa|námorných míľ]] (180,6 [[kilometer|km]]; 112,2 [[míľa|míle]]) od pólu, čo bol vtedy najväčší postup k pólu v histórii bádania. Dovtedy nikto nebol ďalej na juhu než oni. Samostatná skupina pod vedením [[Wales|walesko]]-[[Austrália (štát)|austrálskeho]] profesora [[geológia|geológie]] [[Tannatt William Edgeworth David|Edgewortha Davida]] dosiahla odhadovanú polohu [[magnetický pól Zeme|južného magnetického pólu]] a výprava tiež dosiahla [[prvovýstup|prvý výstup]] na [[Erebus]] (3 792 [[m n. m.]]), druhý najvyšší [[sopka|vulkán]] Antarktídy.

Výprava nemala vládnu ani inštitucionálnu podporu a spoliehala sa na súkromné pôžičky a individuálne príspevky. Bola sužovaná finančnými problémami a jej prípravy boli uponáhľané. Jej loď [[Nimrod (loď, 1867)|*Nimrod*]] bola menšia než polovica lode [[RRS Discovery|*Discovery*]], ktorú použil [[Robert Falcon Scott]] na [[Discovery (expedícia)|svojej expedícii]] v rokoch [[1901]][[1904]], a Shackletonova posádka nemala dostatočné skúsenosti. Kontroverzie vyvolalo Shackletonovo rozhodnutie umiestniť základňu expedície v [[McMurdo Sound|McMurdovom zálive]], blízko Scottovho starého veliteľstva, čo bolo v rozpore so sľubom, ktorý dal Scottovi, že tak neurobí. Hoci expedícia bola spočiatku oveľa menej známa ako Scottova výprava spred šiestich rokov, jej úspechy vzbudili široký záujem a Shackleton sa stal národným hrdinom. Vedecký tím, ktorého členom bol aj budúci vedúci [[Australázijská antarktická expedícia|Australázijskej antarktickej expedície]] [[Douglas Mawson]], vykonal rozsiahlu geologickú, [[zoológia|zoologickú]] a [[meteorológia|meteorologickú]] prácu. Shackletonove dopravné prostriedky, ktoré tvorili [[Mandžusko|mandžuskí]] poníci, štvorvalcový [[automobil]] a [[psie záprahy]] – boli na svoju dobu novinkou. Hoci nemali veľký úspech, Scott ich neskôr prevzal pre svoju nešťastnú výpravu [[Terra Nova (expedícia)|*Terra Nova*]].

Po návrate Shackleton prekonal počiatočný skepticizmus [[Royal Geographical Society|Kráľovskej geografickej spoločnosti]] voči svojim úspechom a získal mnoho verejných vyznamenaní, vrátane povýšenia do [[rytier (šľachtická hodnosť)|rytierskeho]] stavu kráľom [[Eduard VII.|Eduardom VII.]] Z expedície mal len malý finančný zisk a napokon bol odkázaný na vládnu dotáciu, aby pokryl jej dlhy. Do troch rokov bol jeho rekord v dosiahnutí najjužnejšieho bodu prekonaný, keď najskôr [[Roald Amundsen|Amundsen]] a potom Scott dosiahli južný pól. Vo svojej chvíli triumfu však Amundsen poznamenal: *„Meno sira Ernesta Shackletona bude navždy zapísané v dejinách výskumu Antarktídy ohnivými písmenami.“*

== Referencie ==


== Literatúra ==
* AMUNDSEN, Roald. *The South Pole (An Account of the Norwegian Antarctic Expedition in the "Fram", 1910-1912)*. Londýn : C. Hurst, 1976. 841 s. ISBN 978-0-903983-47-1.
* HUNTFORD, Roland. *Shackleton''. Londýn : Hodder and Stoughton, 1985. 774 s. ISBN 978-0-340-25007-5.

## Iné projekty

Kategória:Antarktické expedície
Kategória:Veda a technika v 1907
Kategória:Veda a technika v 1908
Kategória:Veda a technika v 1909