open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bielopavučinovec

Súbor:Gatunek jadalny.svg **Bielopavučinovec** () rod húb z čeľade čírovkovité (*Tricholomataceae*). Jeho jediným druhom je **bielopavučinovec hľuznatý** (lat. *Leucocortinarius bulbiger*).

## Systematika
Do polovice 20. stor. sa považoval za súčasť iných rodov, najmä rodu čírovka (*Tricholoma*), pavučinovec (*Cortinarius*) alebo rodu *Cortinellus*. 

Staršie sa niekedy radil do čeľade pavučinovcovité (Cortinariaceae).

## Opis
Plodnica bielopavučinovca hľuznatého má 512 cm široký klobúk, najprv klenutý, neskôr plochý, hladký, holý, nehygrofánny, plavý až plavočervenkastý, za mladi na okraji ovešaný bielymi hodvábnymi zvyškami plachtičky. Lupene sú 510 mm široké, dosť husté, najprv biele alebo krémové, neskôr s hnedastým nádychom a často aj s hrdzavoškvrnitým ostrím. Hlúbik je 36 cm dlhý, 0,72 cm hrubý, takmer valcovitý, dolu zúžený, plný, často trochu excentrický, belavý. Dužina je belavá, nemeniaca sa, nevýraznej chuti a bez nápadnej vône. Výtrusy sú elipsoidné, hladké, bezfarebné, 79 × 4,55 μm veľké. Výtrusný prach je krémový alebo bledookrový.

## Výskyt
Vyskytuje iba v Európe.

Bielopavučinovec hľuznatý rastie od augusta do novembra  zvyčajne v početných skupinách v humuse suchších ihličnatých (najmä v smrečinách) alebo zmiešaných lesoch, predovšetkým v teplejších oblastiach. U nás nie je hojný.

## Praktický význam
Je to chutná huba, vhodná na úpravu začerstva i na konzervovanie v octovom náleve. 

## Možnosť zámeny
Zámena je možná s pavučinovcami, ktorých lupene sú však v dospelosti hrdzavé alebo tmavohnedé. 

## Galéria

Белопаутинник луковичный.jpg|staršia plodnica

 
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Jedlé huby
Kategória:Čírovkovité
Obliehanie Nových Zámkov

**Obliehanie Nových Zámkov** môže byť:
* obliehanie mesta s kuruckou posádkou vernou Gabrielovi Betlenovi cisárskym vojskom pod vedením Karla Bonaventuru Buquoya v máji až júli 1621, pozri Obliehanie Nových Zámkov (1621)
* obliehanie mesta s habsburskou posádkou pod vedením Adama Forgáča osmanským vojskom pod vedením veľkovezíra Ahmeda Köprülüa v auguste až septembri roku 1663, pozri Obliehanie Nových Zámkov (1663)
* obliehanie mesta s osmanskou posádkou pod vedením Hasana pašu cisárskym vojskom pod vedením Karola Lotrinského v júli až auguste 1685, pozri Obliehanie Nových Zámkov (1685)
Korunný svedok

**Korunný svedok** môže byť v trestnom práve:
*páchateľ či účastník trestného činu, ktorý vypovedá v prospech obžaloby proti sebe alebo proti tretej osobe, spravidla výmenou za zmiernenie alebo zrušenie trestu či podobnú úľavu, pozri korunný svedok (denunciant)
* neodborne: 
** hlavný svedok, pozri pod svedok (svedčiaca osoba)
** chránený svedok
** ohrozený svedok
* v Spojenom kráľovstve: svedok Koruny (t.j. svedok štátu, čiže obžaloby), pozri napr. pod svedok (svedčiaca osoba)

## Zdroje
Kučierka veľká

Súbor:Gatunek jadalny.svg **Kučierka veľká** () je jedlá huba z čeľade kučierkovité (*Sparassidaceae*).

## Opis
Plodnice kučierky veľkej sú 830 cm široké a  520 cm vysoké, bežné s hmotnosťou 0,51,5 kg (bývajú však i väčšie a niekedy dosahujú váhu až 6 kg), s nepravidelne oválnym až guľovitým tvarom. Skladajú sa z veľkého počtu rozlične zrastených  konárikov (na konci lupeňovito sploštené a zvlnené), ktoré majú na obidvoch stranách plodné rúcho. Lupene sú laločné, zvlnené alebo kučeravé, na okrajoch zúbkaté, zamladi belavé, neskôr žltkasté a napokon v starobe hnedasté, od výtrusného prachu oranžovo poprášené. Konáriky vyrastajú z hrubej černastej hlúbikovitej bázy, ktorá je často hlboko ponorená do pôdy (upína sa na hrubé korene stromu). Dužina je biela a pružná, intenzívne korenisto vonia a má príjemnú orieškovú, niekedy trochu pálivú chuť. Výtrusy sú krátko elipsoidné, hladké, bledožltkasté, 67 × 45 μm veľké. Výtrusný prach je okrový.

## Výskyt
Kučierka veľká rastie od augusta do októbra, v ihličnatých lesoch, najmä pri boroviciach. Podhubie žije v koreňoch stromu a plodnice vyrastajú pri báze živých kmeňov alebo v ich blízkosti. Na infikovaných stromoch sa opakovane objavujú niekoľko rokov. Rozšírená je v celom miernom pásme severnej pologule, nie je však hojná.

## Praktický význam
Je to výborná jedlá huba, vhodná najmä do polievok, na vyprážanie i na sušenie.

## Možnosť zámeny
Zámena je možná s jedlou kučierkou hladkou (Sparassis laminosa), ktorá nemá kučeravé konce konárikov a rastie najmä na báze dubov. Trochu sa jej podobá odporne páchnuca nejedlá plesňovka smradľavá (Thelephora palmata), ktorá má dosť mohutné husto rozkonárené tmavohnedé trsy (rastie tiež v ihličnatých lesoch).

## Galéria

Sparassis crispa 20519779.jpg|detail plodnice
Glucke Krause (2).jpg|veľká plodnica

 
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Jedlé huby
Kategória:Kučierkovité
Strapačka koralovitá

Súbor:Gatunek jadalny.svg **Strapačka koralovitá** (staršie: **strapačka koralová**, do roku 1954: **kuriatka jarmusové**; ) je jedlá huba z čeľade  lievikovcovité (*Gomphaceae*).

## Opis
Plodnice strapačky koralovitej sú 512 cm široké a  1015 cm vysoké, majú pomerne hrubý, krátky a holý bazálny kmeň, ktorý je najprv belavý alebo biely, neskôr od výtrusov okrový až kožovožltkastý. Bazálny kmeň plodnice sa rozkonáruje na väčší počet konárov a opäť rozdeľuje viacnásobne na nepravidelne rozložené tenké vzpriamené belavé až krémové konáriky, zakončené krátkymi ostňami. Ostnaté (či zúbkaté) konce sú za mladi vínovočervené, v dospelosti hnedasté. Dužina je belavá až žltkastá, krehká a šťavnatá. Má slabú vôňu a nevýraznú, v starobe horkastú alebo kyslastú chuť. Výtrusy sú elipsoidné, na povrchu šikmo pásikavé, bledookrové so škoricovohnedým odtieňom, 1118 × 46 μm veľké. Výtrusný prach je bledožltookrový.

## Výskyt
Strapačka koralovitá rastie od júla do októbra v listnatých lesoch, najmä v podhorských oblastiach (zriedkavejšie v ihličnatých lesoch). Rozšírená je v celom miernom pásme severnej pologule. U nás je miestami veľmi rozšírená, inde zas úplne chýba.

## Praktický význam
Je to jedlá huba strednej chuťovej kvality (zo strapačiek je však najchutnejšia), vhodná najmä do polievok. Na jedenie odporúčajú zbierať len mladé plodnice, ktoré sú chutnejšie. Pri kuchynskej úprave treba konce konárikov odrezať, pretože v dospelosti bývajú horké.

## Možnosť zámeny
Zámena je možná s inými druhmi strapačiek. Staršie plodnice všetkých druhov strapačiek majú takmer rovnakú farbu a ich rozlišovacie znaky takmer miznú. Preto zbierame len mladé plodnice, ktoré možno spoľahlivo určiť.

## Galéria

Ramaria botrytis 702590.jpg|plodnica s bazálnym kmeňom
Bresadola - Clavaria botrytes Pers.png|typické znaky plodnice

 
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Jedlé huby
Kategória:Lievikovcovité
Spojená škola (Bratislava, Pankúchova 6)

**Spojená škola** na Pankúchovej ulici 6 v Bratislave sa nachádza sa v bratislavskej mestskej časti Petržalka.

## Rozdelenie
Škola je rozdelená na gymnázium a základnú školu. 

Gymnázium pripravuje absolventov na štúdium na vysokých školách v triedach s päťročným štúdiom, ktoré sa orientujú na bilingválne štúdium (7902 J 74), triedy osemročného štúdia so vzdelávacím programom Európske štúdiá (7902 J 16) a medzinárodné programy International Baccalaureate (PYP, MYP, DP). 

Cieľom školy je realizovanie uceleného systému kvalitného jazykového vzdelávania od prvého ročníka základnej školy až po maturitu. Keď sa Spojená škola, Pankúchova 6 zaradila medzi IB školy, stala sa jednou z dvoch škôl na Slovensku, ktoré ponúkajú kontinuum troch medzinárodných vzdelávacích programov pre deti a mládež od 6 do 19 rokov. 

Cieľom všetkých programov IB je rozvoj ľudí s medzinárodným zmýšľaním. Medzinárodné zmýšľanie je mnohostranný a komplexný koncept, ktorý zachytáva spôsob myslenia, bytia a konania, ktoré sa vyznačuje otvorenosťou voči svetu a uznaním našej prepojenosti s ostatným svetom. Každý z programov IB odráža ústrednú túžbu poskytnúť vzdelanie, ktoré pretína disciplinárne, kultúrne, národné a geografické hranice.

Programy IB poskytujú študentom príležitosti na bádanie v mnohých národných, či globálnych problémov a nápadov. Vzdelávanie IB podporuje medzinárodné zmýšľanie tým, že pomáha študentom premýšľať o ich vlastnej perspektíve, kultúre a identite. Študenti IB nadobúdajú porozumenie, premýšľajú a spolupracujú naprieč kultúrami a disciplínami, ktoré sú potrebné na dosiahnutie pokroku smerom k mierovejšiemu a stabilnejšiemu svetu.

## Riaditelia školy
Aktuálnou riaditeľkou [2024] školy je PaedDr. Zuzana Butler.

Kategória:Gymnáziá v Bratislave
Kategória:Petržalka
Leopold I. (Rakúsko, Babenberg)

**Leopold I.** (iné mená: **Luitpold I.** či **Liutpold I.**, **Liutpald**; * okolo 940† 10. júl 994, Würzburg) bol prvý markgróf Východnej marky (vlastného Rakúska) v rokoch 976 až 994. Leopoldovou vládou sa začalo 270-ročné obdobie vlády Babenbergovcov v Rakúsku.

## Životopis
Leopoldov pôvod je neistý. Neskorší príslušník rodu Babenbergovcov Otto z Freisingu ho vo svojej *Babenberskej kronike* nespomína, keďže sa začína až vládou Adalberta. Je však isté, že Babenbergovci patrili k poprednej cisárskej aristokracii a zastávali dôležité svetské i cirkevné úrady. Leopoldov brat alebo blízky príbuzný Berthold bol markgróf bavorskej Severnej marky. Rané zmienky o Leopoldovi sú strohé. Prvé zmienky o ňom pochádzajú z roku 962/3, keď ho v jednom privilégiu pre cirkev zmieňuje cisár Otto II. Pred rokom 976 sa tiež spomína ako gróf v bavorskom Donaugau východne od Regensburgu.

[náhľad|vľavo|Margróf Leopold I. Výňatok z rodokmeňa Babenbergovcov, [Kláštor Klosterneuburg]]
### Prvý markgróf
Leopold stál na cisárovej strane pri vzbure bavorského vojvodu Henricha II. v roku 975/976, za čo Leopold dostal bohatú odmenu. Okrem iného mu bol udelený hrad v Melku a okolité krajiny. Podľa miestnej kroniky bol pred tým pánom na tamojšom hrade gróf Sizo, ktorého Leopold vyhnal. Melk sa následne stal rezidenciou. Leopold v Melku založil kanonickú nadáciu, ktorá sa stala miestom posledného odpočinku Babenbergovcov.

Za markgrófa (*marchio Liutpalus*) je Leopold po prvý krát označený 21. júla 976, keď mu bola cisárom Ottom II. udelená v léno bavorská Východná marka. Tento dátum býva označovaný významný medzník v dejinách Rakúska. Marka spočiatku pozostávala z úzkeho pásu územia pozdĺž Dunaja medzi lesom východne od mesta Enns. Podľa istých zmienok v rokoch 977 alebo 979 tiež pôsobil ako gróf v pohraničných Traungau a Sundergau. Leopoldovou hospodárskou základňou tak boli stále prevažne bavorské a nie rakúske majetky. Na území dnešného Rakúska však započal dlhý a náročný proces integrácie prerušený niekoľkými pohraničnými konfliktami so starými Maďarmi. Za jeho života došlo k prieniku cez Viedenský les, svoje územie tak s pomocou Henricha II. posunul ďalej na východ až k rieke Fische v Dolnom Rakúsku.

8. júla sa Leopold zúčastnil omše na počesť svätého Kiliána vo Würzburgu, kam ho pozval tamojší biskup. Počas omše bol Leopold tragicky zavraždený strelou z luku. Útok bol o to nešťastnejší, že cieľom útoku bol pravdepodobne Heinrich von Scfaweinfurt a nie Leopold. Malo ísť o pomstu za oslepenie Eberharda, biskupovho bojovníka. Leopold sa stačil vyspovedať a zomrel o dva dni neskôr. V 15. storočí mu bola udelená prezývka Slávny ().

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Od Východnej marky po Rakúske vojvodstvo – Avari, Maďari a Babenbergovci (na Historyweb.sk)

## Zdroj

Kategória:Babenbergovci
Kategória:Obete atentátov
Strapačka zlatožltá

**Strapačka zlatožltá** (staršie **strapačka zlatá**, do roku 1954: **kuriatka zlatožlté**; ) je jedlá huba z čeľade  lievikovcovité (*Gomphaceae*).

## Opis
Plodnice strapačky zlatožltej sú 612 cm široké a približne rovnako vysoké. Krátky, 25 cm hrubý, mäsitý bazálny kmeň plodnice sa rozkonáruje na väčšie množstvo konárov a konárikov, ktoré bývajú na koncoch vidlicovité alebo zúbkaté. Celá huba okrem bledoružovej bázy je za mladi lososoružová až oranžová, na končekoch citrónovožltá a v dospelosti od výtrusov celá žltookrová. Dužina je špinavokrémová, mäkká, chuť a vôňu má príjemnú. Výtrusy sú elipsoidné, trochu drsné, bledookrové so škoricovohnedým odtieňom, 1118 × 46 μm veľké. Výtrusný prach je žltookrový. 

## Výskyt
Strapačka zlatožltá rastie od augusta do októbra v ihličnatých lesoch, najmä pod smrekmi alebo v listnatých lesoch pod bukmi. Rozšírená je v celom miernom pásme severnej pologule. U nás je miestami dosť rozšírená, najmä v podhorských oblastiach.

## Praktický význam
Je to jedlá huba priemernej chuťovej kvality (niekedy sa uvádza ako nejedlá), vhodná najmä do polievok. Na jedenie sú však dobré len mladé plodnice (mladé plodnice, ktoré majú na reze ešte zreteľné vodnaté mramorovanie). Pri kuchynskej úprave treba konce konárikov zrezať, pretože bývajú horkasté. Dužina je ľahšie stráviteľná, ak sa zomelie. Avšak rozlišovanie jedlých a nejedlých strapačiek je neľahké, preto ani jedlé druhy nemožno odporúčať na konzum. 

## Možnosť zámeny
Okrem s inými nejedlými druhmi strapačiek je zámena možná aj s mierne jedovatou strapačkou úhľadnou, ktorá zapríčiňuje žalúdočné ťažkosti a hnačky (tento druh strapačky má dužinu bielu, na reze červenejúcu, horkastú, pri varení väčšmi horknúcu).

## Galéria

A fungus (Ramaria aurea); fruiting body. Watercolour by C. B Wellcome V0043373.jpg|plodnica s bazálnym kmeňom
Bresadola-Clavaria aurea Schaeff.png|typické znaky plodnice

 
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Jedlé huby
Kategória:Lievikovcovité
Kajúcnik

**Kajúcnik** môže byť:
*osoba, ktorá sa kajá v náboženskom zmysle, čiže koná pokánie, pozri pokánie
*osoba, ktorá sa kajá v prenesenom význame, čiže ľutuje svoje previnenia, pozri pod ľutovanie
*v práve: korunný svedok, pozri korunný svedok (denunciant)

## Referencie
Strapačka úhľadná

**Strapačka úhľadná** (do roku 1954: **kuriatka pekné**; ) je druh nejedlej huby z čeľade  lievikovcovité (*Gomphaceae*).

Niektoré zdroje namiesto tohto druhu uvádzajú dva druhy: **strapačka úhľadná** (*Ramaria formosa*) v užšom zmysle a ***Ramaria neoformosa***; druh Ramaria neoformosa bol vytvorený v roku 1976.

## Opis
Plodnice strapačky úhľadnej sú 615 cm široké a 620 cm vysoké. Dolná bazálna časť plodnice je mäsitá, 23 cm hrubá, čiastočne ponorená v zemi a niekedy takmer zakoreňujúca. Hore sa bohato rozkonáruje na predĺžené konáre, ktoré sú zakončené rozdvojenými alebo zúbkatými konárikmi. Sfarbenie hlavných konárikov a hornej časti bazálneho kmeňa je ružovooranžová alebo lososovoružová, kým koncové konáriky sú na vrchole sýtožlté. V dospelosti je huba od výtrusov celá žltookrová. Dužina je za mladi ružovkastá, v dospelosti biela a mäsitá (po poranení niekedy sčervenie). Chuť má nepríjemne horkastú. Výtrusy sú elipsoidné, trochu drsné, žltookrové, 912 × 45,5 μm veľké. Výtrusný prach je žltookrový. 

## Výskyt
Strapačka úhľadná rastie od júla do októbra v listnatých lesoch, najmä pod bukmi, jednotlivo alebo v skupinách (najviac v podhorských oblastiach). Rozšírená je v celom miernom pásme severnej pologule. U nás sa nevyskytuje veľmi hojne.

## Praktický význam
Je to nejedlá, horká huba (aj po tepelnej úprave zostáva horká), ktorá môže citlivým osobám zapríčiniť žalúdočné ťažkosti a hnačky, preto sa často označuje ako mierne jedovatá. 

## Možnosť zámeny
Zámena je možná s inými druhmi strapačiek. Staré vyblednuté plodnice sa dosť podobajú na jedlé druhy strapačiek, najmä na strapačku zlatožltú. 

## Galéria

Ramaria formosa Alan Rockefeller.JPG|plodnica s bazálnym kmeňom
Bresadola-Clavaria formosa Pers.png|typické znaky plodnice

 
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Nejedlé huby
Kategória:Lievikovcovité
Strapačka borovicová

**Strapačka borovicová** () je v starších systémoch druh nejedlej huby z čeľade lievikovcovité (*Gomphaceae*).

## Systematika
V súčasnosti sa *Ramaria invalii* považuje za súčasť (prípadne úplné synonymum) druhu *Phaeoclavina eumorpha* (iný názov: *Ramaria eumorpha*). V slovenských textoch potom *P. eumorpha* (*R. eumorpha*) spravidla preberá názov bývalého druhu *R. invalii*, čiže strapačka borovicová.

Odlišná bola situácia v nedávnej minulosti, v druhej polovici 20. stor. sa totiž v systémoch obyčajne:
* buď uvádzali dva samostatné druhy  **strapačka borovicová** (Ramaria invalii) v užšom zmysle a *Ramaria eumorpha*, 
* alebo sa uvádzal len druh strapačka borovicová (*Ramaria invalii*) v užšom zmysle a druh *Ramaria eumorpha* sa považoval za súčasť druhu strapačka kožovožltá (*Ramaria flaccida*, =dnes: *Phaeoclavulina flaccida*), 
* alebo sa *invalii* aj *eumorpha* považovali za súčasť druhu strapačka kožovožltá. 

## Opis
Plodnice strapačky borovicovej majú tvar trsov dorastajúcich do výšky a do šírky 38 cm. Ich konáriky sú pomerne tenké, vzpriamené, za mladi okrovožlté, neskôr hnedookrové, na konci rozdelené na viac zahrotených odnoží. Vyrastajú z tuhého, často hľuzovito zväčšeného, belavo plstnatého útvaru, z ktorého prenikajú do pôdy biele, bohato rozkonárené povrazce podhubia. Dužina je krehká, biela, na reze sa jemne sfarbuje do okrovožlta (okrovožltá zastáva aj po vysušení). Má horkastú chuť a nevýraznú vôňu. Výtrusy sú elipsoidné, jemne, husto ostnaté, bledo okrovožlté, 810 × 45,5 μm veľké. Výtrusný prach je žltookrový. 

## Výskyt
Strapačka borovicová rastie od júna do novembra v ihličnatých aj zmiešaných lesoch, najmä pod borovicami, často v čarovných kruhoch. U nás je dosť hojná. 

## Praktický význam
Je nejedlá, pretože má horkú chuť (niekedy sa uvádza ako jedlá, ale tuhá). 

## Možnosť zámeny
Zámena je možná s inými druhmi strapačiek (väčšina druhov je mierne jedovatá, iba niekoľko je jedlých). Staršie plodnice sa dosť podobajú na jedlé druhy strapačiek, napr. na strapačku zlatožltú. 

## Galéria

P002006 Ramaria invalii.jpg|skupina plodníc

 
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Nejedlé huby
Kategória:Lievikovcovité
Tomás Luis de Victoria

**Tomás Luis de Victoria** (* 1548, Ávila, Španielsko - † 27. august 1611, Madrid)  bol španielsky katolícky kňaz, kapelník a slávny polyfonický hudobný skladateľ španielskej renesancie. 

Bol považovaný za jedného z najrelevantnejších a najpokročilejších skladateľov svojej doby s inovatívnym štýlom, ktorý ohlasoval blížiace sa baroko. Jeho vplyv siaha až do 20. storočia, kedy si ho ako vzor zobrali ceciliáni.
náhľad| „Missa alma redemptoris“, omša '', magnifikát, motéty, žalmy a iné rôzne kompozície'', Madrid, tipografía regia, 1600.

## Dielo (výber)
* *Los motetes O vos omnes y Vidi speciosam* (1572)
* *Ave maris stella* (1576)
* *El monumental Officium hebdomadae sanctae* (1585) 
* *O magnum mysterium* (1592)
* *Laetatus sum* (1600)

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Rádio Proglas.cs, Tomás Luis de Victoria

Kategória:Narodenia v 1548
Kategória:Úmrtia 27. augusta
Kategória:Úmrtia v 1611
Kategória:Španielski rímskokatolícki kňazi
Kategória:Španielski hudobní skladatelia
Kategória:Oratoriáni
Andrea Karnasová

**Andrea** „**Karny**“ **Karnasová** (* 29. január 1974, Bratislava, ČSSR) je slovenská televízna a dabingová herečka.

## Kariéra
Študovala na konzervatóriu v Bratislave. Už počas posledných dvoch rokov štúdia na konzervatóriu hosťovala spolu so Zuzanou Fialovou vo Vojenskom umeleckom súbore. A hoci si podala prihlášku na VŠMU na skúšky neprišla, v ten deň mali predstavenie v Prahe.

K dabingu sa dostala v šestnástich rokoch. Pod prezývkou „Karny“ ju pozná najviac ľudí a pochádza zo seriálu *[[Priatelia (seriál)|Priatelia]]*, kde dabovala perfekcionistku Monicu. Dnes má za sebou desiatky filmových postáv, jej hlas mohli počuť v seriáloch ako *[[C.S.I.: Kriminálka New York]]*, *[[Monk]]*, *[[Zúfalé manželky]]* alebo *[[JAG]]*. V trilógii *[[Matrix (film)|Matrix]]* nadabovala Trinity.

Viac priestoru na obrazovke dostala až nedávno. Hrala v *[[Ordinácia v ružovej záhrade|Ordinácii v ružovej záhrade]]* aj v *[[Odsúdené|Odsúdených]]*. Pomerne pokojnú hladinu slovenských seriálov rozvírila postavou lesby Denisy, ktorú stvárnila v seriáli *[[Panelák (seriál)|Panelák]]*.

## Osobný život
Karnasovej stroskotalo manželstvo s Ladislavom Hrušovským, ktorý bol ústrednou postavou televízneho seriálu *[[Aféry]]*. Majú spolu dcéru Lujzu.

## Filmografia
### Filmy
* 1995: Za vrchom vrch
* 1996: Zázračná láska
* 1997: V zajatí lásky
* 1998: A ešte dve frašky...
* 1999: Zločin
* 2002: Blue Moon
* 2009: Nebo, peklo… zem
* 2011: Čerešňový chlapec
* 2011:	Filmoviedky: Zradení

### Seriály
* 20162022: Naši (Andrea „Andy“)
* 2017: 1890
* 2020: Hniezdo
* 2022: Priznanie (*Marta Fialová*)
* 2022súčasnosť: Nemocnica (Angelika)

## Zdroje
* Andrea Karnasová na osobnosti.cz
* 

Kategória:Slovenské televízne herečky
Kategória:Slovenské dabingové herečky
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Absolventi Konzervatória v Bratislave
Strapačka vzpriamená

**Strapačka vzpriamená** () je druh nejedlej huby z čeľade  lievikovcovité (*Gomphaceae*).

## Opis
Plodnica strapačky vzpriamenej je kríkovitá,  25 cm široká a 38 cm vysoká. Z dolnej krátkej belavokrémovej bázy sa hore bohato rozkonáruje na tenké, rovnobežne vzpriamené odnože, ktoré sú za mladi bledožlté až okrové a neskôr od výtrusov hnedookrové až škoricovohnedasté, s bledšími rozdvojenými končekmi. Dužina je pružná, kožovožltkastá (na otlačených miestach vínovohnedá), má nepríjemne korenisto horkastú chuť a nevýraznú vôňu. Výtrusy sú elipsoidné, na povrchu drsné, hrdzavookrové, 710 × 3,54 μm veľké.  

## Výskyt
Strapačka vzpriamená rastie od augusta do novembra jednotlivo alebo v malých skupinách na odumretom dreve (na rozkladajúcich sa konároch a pňoch) listnatých a ihličnatých stromov.

## Praktický význam
Je to netoxická, ale nejedlá huba, pretože má horkú chuť.   

## Možnosť zámeny
Zámena je možná s inými druhmi strapačiek (aj s mierne jedovatými). Podobný je jej aj korunovec svietnikovitý, ktorý rastie na konároch a pňoch tvrdého dreva.  

## Galéria

Ramaria stricta-Ejdzej-2006.jpg|skupina plodníc strapačky vzpriamenej

 
## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Nejedlé huby
Kategória:Lievikovcovité
Strapačka zadymená

**Strapačka zadymená** () je druh alebo varieta nejedlej huby z čeľade  lievikovcovité (*Gomphaceae*).

## Systematika
Tento taxón sa zaraďuje buď ako samostatný druh *Ramaria fumigata* alebo ako varieta (prípadne alternatívne ako úplné synonymum) druhu strapačka fínska (*Ramaria fennica*); ak sa radí ako varieta, volá sa *Ramaria fennica var. fumigata*.
Strapačka zadymená niekedy zahŕňa všetky alebo niektoré z nasledujúcich taxónov (tu sú uvedené ako druhy, ale u niektorých autorov sú niektoré z nich chápané ako variety nejakého druhu):
**[[Ramaria versatilis]]*
**[[Ramaria violaceibrunnea]]*
**[[Ramaria asiatica]]*
**[[Ramaria himalayensis]]*
**[[Ramaria purpurissima]]*
**[[Ramaria cedretorum]]*
**[[Ramaria velenovskyi]]* (po slovensky strapačka Velenovského)
Aj ak sa vyššie uvedené taxóny klasifikujú ako samostatné taxóny, sú všetky veľmi príbuzné, a preto sa aj často spolu so strapačkou zadymenou a strapačkou fínskou zaraďujú do jedného komplexu druhov (či skupiny druhov či sekcie) v rámci rodu *Ramaria*.
V minulosti niektorí autori nevhodne nazývali strapačku zadymenú vedeckým menom *Ramaria fennica* (správne ide o vedecke meno strapačky fínskej).
Niektorí autori v minulosti nazývali vedeckým menom *Ramaria fumigata* špeciálne len druh, ktorý vo vyššie uvedenom zozname zodpovedá taxónom *Ramaria violaceibrunnea* a *Ramaria asiatica*.

## Opis
Plodnica strapačky zadymenej je kríkovitá,  512 cm vysoká a 58 cm široká. Masívna báza huby, hrubá 2,55 cm, sa koralovite rozdeľuje na husté konáriky. Báza je biela, zvyšná časť plodnice je za mladi červenofialová, neskôr od výtrusného prachu špinavookrová až hnedastá, okrem koncov konárikov, ktoré zostávajú dlho fialové. Dužina je tvrdá, biela, má nepríjemnú horkastú chuť a nevýraznú vôňu. Výtrusy sú vretenovité, na povrchu jemne bradavičnaté, okrové, 8,512,5 × 3,75,5 μm veľké. Výtrusný prach je okrovohnedastý.  

## Výskyt
Strapačka zadymená rastie koncom leta a v jeseni v listnatých lesoch (na odumretých tvrdých drevinách). Je to dosť zriedkavá huba a je nerovnomerne rozšírená v celom miernom pásme severnej pologule a v južnej Austrálii.  

## Praktický význam
Je to nejedlá huba, pretože má horkú chuť.   

## Možnosť zámeny
Zámena je možná s inými druhmi strapačiek (aj s mierne jedovatými). Starším plodniciam je na prvý pohľad najviac podobná strapačka koralovitá.  
 
## Referencie

Kategória:Nejedlé huby
Kategória:Lievikovcovité
Catedral Metropolitana de la Ciudad de México

náhľad|Plaza de la Constitución s katedrálou

**Metropolitná katedrála Nanebovzatia Panny Márie na nebesiach v Mexico City** (špan. *Catedral Metropolitana de la Asunción de la Santísima Virgen María a los cielos de la Ciudad de México*) je rímsko-katolícka baroková katedrála a sídlo arcidiecézy Primada de México. Je najväčšou barokovou katedrálou sveta.

Nachádza sa na severnej strane námestia Plaza de la Constitución v historickom centre mesta Mexico City. Od roku 1987 je miestom svetového kultúrneho dedičstva UNESCO.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Kostoly v Mexiku
Kategória:Korunovačné kostoly
Kategória:Kostoly zasvätené Panne Márii v Mexiku
Kategória:Stavby v Mexiku (meste)
Kategória:Barokové stavby v Mexiku
Peter Sakmár

Mgr. **Peter Sakmár** (* 12. október 1978, Levoča) je rímskokatolícky kňaz Spišskej diecézy a apoštolský administrátor *ad nutum Sanctae Sedis* Apoštolskej administratúry v Atyrau v Kazachstane.

## Životopis
Po kňazskej formácií a teologických štúdiách v Kňazskom seminára biskupa Jána Vojtaššáka v Spišskej Kapitule bol 17. júna 2006 vysvätený za kňaza spišským diecéznym biskupom Františkom Tondrom v Katedrále sv. Martina v Spišskej Kapitule. V rokoch 20062008 pôsobil ako kaplán v Oravskej Polhore.

Vo farnosti Uralsk v Kazachstane pôsobil od 5. júla 2008 do 19. júna 2011 ako kaplán, neskôr od 20. júna 2011 do 30. júna 2017 ako farár.

Od 1. júla 2017 pôsobil ako špirituál v interdiecéznom Kňazskom seminári v Karagande v Kazachstane.

Pápež František ho dňa 8. decembra 2020 vymenoval za apoštolského administrátora *ad nutum Sanctae Sedis* Apoštolskej administratúry pre katolíkov latinského obradu v Atyrau v Kazachstane. Na Slávnosť Zjavenia Pána 6. januára 2021 kánonický prevzal úrad apoštolského administrátora pri slávnostnej svätej omši v Chráme Premenenia Pána v Atyrau v Kazachstane.

## Referencie

Kategória:Slovenskí rímskokatolícki kňazi
Kategória:Osobnosti z Levoče
Strapačka žltá

**Strapačka žltá** () je druh jedlej huby z čeľade  lievikovcovité (*Gomphaceae*).

## Opis
Plodnica strapačky žltej je kríkovitá,  1020 cm vysoká a 715 cm široká. Masívna báza huby sa bohato rozkonáruje na nedlhé husté konáriky. Bazálny kmeň je belavý, na otlačených miestach sa sfarbuje na hnedočerveno, konáriky sú za mladi sírovožlté alebo citrónovožlté, v dospelosti okrové, na koncoch tupé (chutia horkasto). Dužina je biela, veľmi krehká, má nevýraznú chuť a zatuchnutú vôňu. Výtrusy sú takmer valcovité, na povrchu jemne bradavičnaté, bledožltkasté, 1118 × 46,5 μm veľké. Výtrusný prach je bledokrémový.  

## Výskyt
Strapačka žltá rastie v letných a jesenných mesiacoch v listnatých lesoch, najmä v bučinách, vzácne i v ihličnatých lesoch, pod jedľami.

## Praktický význam
Aj keď sa tento druh strapačky niekedy uvádza ako nejedlý, pomerne často sa kuchynsky upravuje v zmesi s inými hubami alebo zavára v octovom náleve.   

## Možnosť zámeny
Zámena je možná s inými druhmi žlto sfarbených strapačiek (aj s mierne jedovatou strapačkou úhľadnou), napr. so strapačkou zlatožltou.

## Zaujímavosti
Strapačiek žltej farby je viac druhov a sú medzi sebou ťažko rozlíšiteľné. K ich presnému určeniu je niekedy nutné urobiť podrobné mikroskopovanie.
 
## Galéria

Ramaria flava a1 (10).JPG|detail konárika plodnice
AD2009Sep06 Ramaria flava 01.jpg|skupina plodníc
Ramaria flava a1 (7).JPG|plodnice na dreve

   
## Referencie

Kategória:Jedlé huby
Kategória:Lievikovcovité
Brilantná zelená BS

**Brilantná zelená BS** (tiež známa ako zelyonka alebo zelenka) je jedným z triarylmetánových farbív. Úzko súvisí s malachitovou zeleňou.

## Použitie
vľavo|náhľad|216x216bod|Ruská zelyonka
Brilantná zelená sa používala na zafarbenie hodvábu a vlny.

Je indikovaná na dezinfekciu čerstvých pooperačných a poúrazových jaziev, pupočnej šnúry novorodencov, odrenín, porezaní a iných narušení celistvosti pokožky, pri liečbe purulentno-zápalových procesov pokožky - hordeolum („jačmeň“), meibomit, blefaritída, pyodermia, lokálna furunkulóza, karbunkulóza, stafylokoková infekcia. Aplikuje sa zvonka, liečivo sa nanáša na poškodený povrch, pričom sa prichytáva na okolité zdravé tkanivo. 

Brilantná zelená je v organickej syntéze fotokatalyzátor aktivovaný viditeľným svetlom.

## Bezpečnosť a toxicita
Brilantná zelená je účinná proti grampozitívnym baktériám. Hlavnou výhodou brilantnej zelenej oproti bežnejším antiseptikom, ako je jód, je to, že pri náhodnom kontakte nedráždi tak silno sliznice. Sovietska lekárska doktrína usúdila, že „nie je určená na použitie na sliznici“, a varuje, že môže spôsobiť poškodenie očí a chemické očné popáleniny a popáleniny, prinajmenšom v typických formuláciách určených na lekárske použitie. 

Brilantná zelená pri požití vyvoláva zvracanie a pri požití je toxická. Táto zlúčenina môže pri kontakte s okom viesť k vážnym poraneniam, dokonca môže mať za následok bilaterálnu slepotu v dôsledku zakalenia rohovky.

## Politika
V Rusku a niekedy aj na Ukrajine sa Briliantová zelená používala na fyzický útok na politických oponentov. Od roku 2016, mnoho odporcov ruskej vlády Vladimíra Putina boli postriekaný roztokom obsahujúcim Briliantovú zelenú.

## Zdroj

Kategória:Anilíny
Kategória:Sírany
Kategória:Antiseptiká
Kategória:Triarylmetánové farbivá
Kategória:Fotografické chemikálie
Kategória:Organické zlúčeniny dusíka
142
Novozélandská heraldická spoločnosť

**Novozélandská heraldická spoločnosť** (Anglicky: *The Heraldry Society of New Zealand*) je hlavnou novozélandskou učenou spoločnosťou zaoberajúcou sa vedeckým štúdiom erbov, heraldického práva a heroldov.

## História
Spoločnosť bola založená v roku 1962 a do novembra 2007 bola známa ako Novozélandská pobočka britskej Heraldickej spoločnosti (*The Heraldry Society*). V súčasnosti je dnes prevádzkovo a ústavne úplne nezávislá od britskej Heraldickej spoločnosti. Patrónom spoločnosti je Dáma Patsy Reddy, GNZM QSO DStJ, Generálna guvernérka Nového Zélandu. Členovia spoločnosti majú za menom nárok na tzv. postnominálne písmená (*Post-nominal letters*) v tvare "FHSNZ" (*Fellow of The Heraldry Society of New Zealand*). Postnominálne písmená všeobecne vyjadrujú príslušnosť k určitej pozícii, členstvu, alebo sú skratkou nejakého titulu či vyznamenania. Používajú sa najmä v krajinách Spojeného kráľovstva a v krajinách Spoločenstva národov. Píšu sa vždy za menom.

### Poslanie
Cieľom spoločnosti je informovať členov i nečlenov o najnovších správach, názoroch a udalostiach týkajúcich sa sveta heraldiky, ale so zvláštnym zameraním na heraldiku Nového Zélandu. Spoločnosť vydáva štvrťročník, odborný časopis s názvom *The New Zealand Armorist*.

#### Členské poplatky
Ročné predplatné riadneho člena je v súčasnosti (2020) 30 NZD, zahraničného člena 35 NZD.

## Referencie

Kategória:Heraldika
Kategória:Nový Zéland
Metropolitná divízia (NHL)

**Metropolitná divízia** bola založená v roku 2013 v rámci reorganizácie NHL a je súčasťou Východnej konferencie. Divízia je zložená z ôsmich tímov. Päť z nich bolo presunutých z Atlantickej divízie, a to New Jersey Devils, New York Islanders, New York Rangers, Philadelphia Flyers a Pittsburgh Penguins. Tímy Carolina Hurricanes a Washington Capitals boli presunutí zo zaniknutej Juhovýchodnej divízie a Columbus Blue Jackets bol presunutý z Centrálnej divízie.
## Zoznam tímov
### 2013 - súčasnosť
* Carolina Hurricanes
* Columbus Blue Jackets
* New Jersey Devils
* New York Islanders
* New York Rangers
* Philadelphia Flyers
* Pittsburgh Penguins
* Washington Capitals
## Divízni víťazi
* 2014 - Pittsburgh Penguins (109 bodov)
* 2015 - New York Rangers (113 bodov)
* 2016 - Washington Capitals (120 bodov)
* 2017 - Washington Capitals (118 bodov)
* 2018 - Washington Capitals (105 bodov)
* 2019 - Washington Capitals (104 bodov)
* 2020 - Washington Capitals (90 bodov)
## Víťazi Stanley Cupu
* 2016 - Pittsburgh Penguins
* 2017 - Pittsburgh Penguins
* 2018 - Washington Capitals
## Referencie

Kategória:National Hockey League
Chinatown (Thin Lizzy)

***Chinatown*** je desiaty štúdiový album írskej rockovej skupiny Thin Lizzy. Vyšlo v októbri 1980 prostredníctvom Vertigo Records a spolu s členmi skupiny ho produkoval Kit Woolven. Oproti predchádzajúcemu albumu došlo k zmene na poste druhého gitaristu, ktorým je na tomto albume Snowy White.

Obal albumu je dielom írskeho umelca Jima Fitzpatricka.

## Zoznam skladieb
# „We Will Be Strong“ – 5:11
# „Chinatown“ – 4:43
# „Sweetheart“ – 3:29
# „Sugar Blues“ – 4:22
# „Killer on the Loose“ – 3:55
# „Having a Good Time“ – 4:38
# „Genocide (The Killing of the Buffalo)“ – 5:06
# „Didn't I“ – 4:28
# „Hey You“ – 5:09

### Deluxe edícia
Nová remastrovaná a rozšírená edícia albumu *Chinatown* bola vydaná 27. júna 2011. Toto nové vydanie je dvoj-CD s pôvodným albumom na disku 1 a bonusovým materiálom na disku 2.

# „Don't Play Around“ (B-strana singla „Killer on the Loose“) – 3:09
# „We Will Be Strong“ (single version) – 4:10
# „Sugar Blues“ (live at Cork City Hall, 13 April 1980) – 5:39
# „Whiskey in the Jar“ (live at Cork City Hall, 13 April 1980) – 5:47
# „Are You Ready“ (live at RDS Hall, Dublin, Ireland, 7 June 1980) – 3:10
# „Chinatown“ (live at RDS Hall, Dublin, Ireland, 7 June 1980) – 5:06
# „Got to Give It Up“ (live at RDS Hall, Dublin, Ireland, 7 June 1980) – 6:07
# „Dear Miss Lonely Hearts“ (live at RDS Hall, Dublin, Ireland, 7 June 1980) – 5:24
# „Killer on the Loose“ (live at Hammersmith Odeon, London, 26 November 1981) – 5:39
# „Chinatown“ (edited version)	 	3:40
# „Chinatown“ (soundcheck, Cork, 1980) – 4:50
# „Don't Play Around“ (soundcheck, Hammersmith Odeon, 1980) – 3:57
# „Sweetheart“ (soundcheck, Hammersmith Odeon, 1980) – 4:22
# „Didn't I“ (soundcheck, Cork, 1980) – 5:56
# „Hey You“ (soundcheck, Cork, 1980) – 6:46

* Skladba č. 3 pôvodne vyšla ako B-strana na singli „Chinatown“.
* Skladba č. 4 bola pôvodne vyšla ako B-strana singla Phila Lynotta „Nineteen“.
* Skladby č. 5 a 8 pôvodne vyšli na EP *Killers Live*.
* Skladby č. 6–7 pôvodne vyšli ako B-strany singla „Killer on the Loose“.
* Skladbu č. 9 pôvodne obsiahli ako bonusovú skladbu v dvoj-LP a kazetových verziách albumu *[[Thunder and Lightning]]*.
* Skladby č. 11–15 neboli predtým vydané

## Obsadenie
* Phil Lynott – spev, baskytara, klávesy
* Scott Gorham – gitara, spev
* Snowy White – gitara, spev
* Brian Downey – bicie, perkusie

;Sprievodní umelci
* Darren Wharton – klávesy, sprievodný spev
* Midge Ure – sprievodný spev
* Tim Hinkley – elektrický klavír
* Fiachra Trench – aranžmá sláčikov

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Albumy skupiny Thin Lizzy
Kategória:Hudobné albumy z 1980
Kategória:Albumy Vertigo Records
Kategória:Albumy Warner Bros. Records
Základňa nasaditeľných komunikačných a informačných systémov

**Základňa nasaditeľných komunikačných a informačných systémov**, (skrátene **Základňa nasaditeľných KIS** alebo **ZaNKIS**) je „základným prvkom mobilného komunikačného spojovacieho systému a veliteľských stanovíšť, ktorá svojimi technickými a prevádzkovými vlastnosťami a možnosťami umožní prenos informácií všetkých druhov vojsk a služieb, operačnej a taktickej úrovne velenia, pri ich vyvedení do priestorov bojovej činnosti.“ Základňa je podriadená Brigáde spoločnej podpory. a dislokovaná v Ružomberku. Od 1. marca 2022 je veliteľom základne pplk. Ing. Miroslav Lengvarský.

## Dejiny
Základňa svoje dejiny odvíja od 3. spojovacej brigády, ktorá vznikla 1. januára 1992 Plzni, k 1. augustu 1992 bola dislokovaná do Ružomberka. K 1. októbru 2001 bola 5. spojovacia brigáda preorganizovaná na Výcvikovú základňu spojovacieho vojska. K 1. júlu 2002 vznikol Spojovací prápor Pozemných síl, ten bol k 1. aprílu 2007 prevelený pod Spojovacie veliteľstvo Nové Mesto nad Váhom. K 1. októbru 2007 vznikla Základňa mobilných, komunikačných a informačných systémov. K 1. júlu 2009 bola prepodriadená pod Veliteľstvo Síl výcviku a podpory, ale k 1. júlu 2014 bola opäť prepodriadená pod Veliteľstvo Pozemných síl. Od 30. novembra 2022 je Základňa prepodriadená do Brigády spoločnej podpory.

## Činnosť
### Hlavné úlohy
Medzi hlavné úlohy základne patrí zabezpečenie komunikačného a informačného prostredia, interoperabilita s telekomunikačnými prostriedkami NATO, zabezpečenie tranzitných komunikačných systémov, podporovať spojenie v pri operácii brigády a práporu, poskytovať spojenie pri misiách v zahraničí či nevojenských operáciach a podieľať sa na doplňovaní a posilňovaní rezortnej telekomunikačnej siete.

### Oddelenia základne
Základňa sa delí okrem iného na:
* 1. centrum
* 2. centrum
* Centrum správy NKIS
* Centrum riadenia prevádzky NKIS
* Operačné oddelenie

## Velitelia základne
* plk. Ing. Ivan Borovský 1. január 199231. október 2001
* pplk. Ing. Dušan Žitný1. november 200130. september 2003
* pplk. Ing. Peter Boháč1. október 200330. september 2004
* pplk. Ing. Štefan Slovák1. júl 200230. november 2003 (Veliteľ Spojovacieho práporu)
* pplk. Ing. Jiří Ladra1. december 200331.október 2005
* plk. Ing. Štefan Pobijak1. november 200528.február 2018
* plk. Ing. Marián Šanta1. marec 201830. septembra 2020
* pplk. Ing. Peter Berník1. október 202028. februára 2022 (predtým zástupca veliteľa)
* pplk. Ing. Miroslav Lengvarský1. marec 2022

## Referencie

Kategória:Slovenské vojenské jednotky
Nickelodeon

**Nickelodeon** (často skracované na ***Nick***) je americká káblová televízna stanica, ktorú vlastní spoločnosť Paramount Global. Sídlo spoločnosti sa nachádza v New Yorku. Stanica je programovo zameraná prevažne na divákov vo veku 5 až 10 rokov a v ranných hodinách cez víkend na divákov vo veku 2 až 5 rokov. Stanica vysiela televízne seriály a niekedy aj filmy zo svojej vlastnej či cudzej produkcie.

## História
Stanica vznikla 1. decembra 1977 pod názvom **Pinwheel** a od 1. apríla 1979 používa názov **Nickelodeon**. Počas 90. rokov 20. storočia expandovala stanica Nickelodeon do Európy a Ázie.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Česká oficiálna webstránka (po česky)
* Oficiálna webstránka
Nickelodeon (rozlišovacia stránka)

**Nickelodeon** môže byť:
* americká televízna stanica, pozri Nickelodeon
* pomenovanie prvých kín, pozri Nickelodeon (kino)
* film z roku 1976, pozri Nickelodeon (film)
Veľké Arménsko

**Veľké Arménsko** alebo **Veľká Arménia** môže byť:
* staroveké arménske kráľovstvo, pozri Arménske kráľovstvo (starovek)
* politická koncepcia zjednotenia všetkých území obývaných Arménmi, pozri arménsky iredentizmus
 
## Pozri aj
* Arménsko
* Arménske kráľovstvo
Yellow Submarine

**Yellow Submarine** môže byť:

* pieseň skupiny The Beatles z roku 1966, pozri Yellow Submarine (pieseň)
* celovečerný animovaný film z roku 1968 s hudbou skupiny Beatles, pozri Yellow Submarine (film)
* soundtrack k filmu z roku 1969, pozri Yellow Submarine (album)
Monica (radar)

náhľad|Zobrazovacia jednotka prístroja Monica
[náhľad|Pod zadnou streleckou vežou lietadla [Handley Page Halifax je viditeľná časť antény prístroja Monica]]

**Monica** bol radarový varovný systém používaný v bombardovacích lietadlách  Royal Air Force počas druhej svetovej vojny v rokoch 1943 - 1944. Radar sledoval kužeľ za lietadlom s vrcholovým uhlom 45° do vzdialenosti približne 900 metrov. Ak do sledovanej oblasti vlietlo iné lietadlo, v slúchadlách posádky sa ozvalo pípanie. Rýchlosť pípania závisela od vzdialenosti lietadla.   

## Nasadenie
*Monica* sa začala do bombardérov montovať začiatkom roku 1943 spolu s prístrojom Boozer. Systém nebol u posádok obľúbený, pretože vyvolával časté falošné poplachy. Nedokázal totiž rozlíšiť nepriateľskú stíhačku od iného bombardéra, ak leteli v tesnej skupine. Posádky prístroj často nechávali radšej vypnutý. 

## Protiopatrenia
*Monica* bol aktívny prístroj, preto bolo možné jeho vyžarovanie detegovať. Na to Nemci skonštruovali palubný radarový detektor Flensburg a začali ho montovať do nočných stíhačiek. Briti vedeli o existencii prístroja s takýmto označením, ale nepoznali jeho presný účel. 13. júla 1944 pristál omylom na letisku RAF vo Woodbridge nemecký Junkers Ju 88 s prístrojmi SN-2 a Flensburg. Briti mohli oba otestovať. Zistili, že Flensburg dokáže zachytiť signál *Monica* už zo vzdialenosti okolo 210 km a presne naviesť stíhača k bombardéru. Prístroj takisto nemal problém rozlíšiť jednotlivé lietadlá vo veľkej skupine bombardérov. Po vykonaní týchto testov vydal maršal Arthur Harris, veliteľ bombardovacieho veliteľstva RAF, príkaz všetky prístroje z lietadiel odstrániť.

## Referencie


## Zdroje
*

Kategória:Vojenské radary
Kategória:Royal Air Force
Kategória:Radary druhej svetovej vojny
Kategória:Palubné letecké radary
Boozer (radarový detektor)

**Boozer** bol varovný systém založený na detekcii radarového signálu, používaný v bombardovacích lietadlách  Royal Air Force počas druhej svetovej vojny. Prístroj bol naladený na vlnovú dĺžku používanú nemeckými radarmi Würzburg a Lichtenstein.   

## Nasadenie
*Boozer* sa začal do bombardérov montovať začiatkom roku 1943 spolu s prístrojom Monica. Na prístrojovej doske boli namontované dve kontrolky. Ak detektor zachytil signál pozemného radaru Würzburg, rozsvietila sa oranžová. Ak detektor zachytil signál palubného radaru Lichtenstein, rozsvietila sa červená. Pri letoch nad územím s hustou obranou sa oranžová kontrolka rozsvecovala príliš často. Naopak, zhasnutá červená kontrolka neznamenala bezpečie. Na lietadlo mohol zaútočiť stíhač bez radaru, alebo stíhač s radarom mal už cieľ zameraný vizuálne a pred zahájením útoku radar vypol.

Výhodou prístroja bol jeho pasívny režim, preto ho nebolo možné rušiť.

## Referencie


## Zdroje
*

Kategória:Elektronický boj
Kategória:Detekcia radarového signálu
Kategória:Royal Air Force
Andrej Reiser

**Andrej Reiser** je slovenský fotograf pôsobiaci v Nemecku, jeden zo zakladateľov fotoagentúry Bilderberg. Venuje sa sociálnemu dokumentu.

## Život
Narodil sa v roku 1949 v Žiline. V reakcií na sovietsku okupáciu Československa v roku 1968 vycestovala jeho rodina do Nemeckej spolkovej republiky, kde študoval fotografiu na prestížnej škole v Essene.

Jeho fotografie boli publikované v mnohých renomovaných časopisoch, ako Stern, Der Spiegel, FAZ-Magazin, Fortune, Epoca, Merian a ďalšie. Od roku 1987 vydáva súbory fotografií, z ktorých mnohé získali významné ocenenia. Bol dlhoročným porotcom súťaže Czech Press Photo.https://www.dofoto-magazine.com/2016/12/05/rozhovor-reiser/

V roku 1983 založil v Hamburgu fotoagentúru Bilderberg, ktorá je jedným z popredných zoskupení fotožurnalistov v Európe.https://www.osobnosti.sk/osobnost/andrej-reiser-1259  S ďalšími fotogrami tejto agentúry vydali knihu Neznáme Slovensko.http://www.pgu.sk/v%C3%BDstavy/andrej-reiser-fotografie/

## Knihy

* DOMENICA und die Herbertstrasse, 1981
* Neznáme Slovensko, 1992
* Andrej Reiser: Leningrad 1990, 2005

## Zdroje

* Osobnosti.sk 
* Považská galéria umenia v Žiline
* Dofoto.sk
LocoMania

**LocoMania** je unikátna logicko-počítačová hra z českého štúdia 7FX, ktorá vyžaduje rýchly a bystrý úsudok. Vašou úlohou je riadiť a organizovať prevádzku kompletnej železničnej siete. Cieľom hry pomocou výhybiek, semafórov a nastavenia smeru jazdy vlakov prehnať súpravy celou sieťou čo najrýchlejšie a čo najefektívnejšie.
Hra ponúka:
* rôzne herné modely s jedinečnými úlohami
* 26 typov modelov skutočných lokomotív (parné, elektrické a dieselové)
* 36 typov vagónov
* 12 rozličných máp z rôzneho prostredia európskych krajín
* ovládanie semafórov, výhybiek a smeru jazdy vlakových súprav
Hra bola vydaná 24. februára v roku 2006 pre krajiny nachádzajúce sa v regióne PAL. O jeden rok neskôr, 8. mája 2007 bola hra vydaná aj do Severnej Ameriky (tzv. regiónu NA).

## Referencie

## Zdroj
* 

Kategória:České videohry
Kategória:Počítačové hry z 2006
Kategória:Hry pre Windows
Chain Home

náhľad|Pokrytie pobrežia Veľkej Británie sústavou radarov ''Chain Home''
[náhľad|Radar ''Chain Home'' v [Sussex (Anglicko)|Sussexe. Vľavo stĺpy vysielačov, vpravo prijímačov.]]
**Chain Home** bol radarový varovný systém používaný na ochranu pobrežia Veľkej Británie počas druhej svetovej vojny.

## Technické parametre
*Chain Home* pracoval na frekvenciách medzi 20 - 52 MHz. Stĺpy radaru mali výšku 91 metrov. Dosah radaru bol približne 190 km, pokrýval pevný výsek s vrcholovým uhlom 120°. Dokázal určiť aj výšku približujúcich sa lietadiel.   

## Nasadenie
V septembri 1939 mala RAF k dispozícii 19 funkčných radarov. Údaje z radarov malo k dispozícii Stíhacie veliteľstvo, ktoré podľa nich rádiovo navádzalo stíhačov na prilietavajúce nepriateľské lietadlá.

## Referencie


## Zdroje
*

## Pozri aj
* Freya
* Würzburg

Kategória:Vojenské radary
Kategória:Royal Air Force
Kategória:Radary druhej svetovej vojny
Kategória:Pozemné letecké radary
Habsburské Španielsko

**Habsburské Španielsko** bolo Španielskom 16. a 17. storočia (1516 – 1700), kedy v ňom vládli králi z rodu Habsburgovcov (tiež sa to spájalo s jeho úlohou v dejinách strednej a východnej Európy). Habsburskí panovníci (hlavne Karol I. a Filip II.) dosiahli zenit svojho vplyvu a moci. Ovládali územie, ktoré zahŕňalo Ameriku, Východnú Indiu, Španielske Nizozemsko a územia v súčasnosti v Taliansku, Francúzsku a Nemecku v Európe, Portugalskú ríšu v rokoch 1580 až 1640 a rôzne ďalšie územia, ako napríklad malé enklávy ako Ceuta a Oran v severnej Afrike. Toto obdobie španielskych dejín sa tiež nazýva „vek expanzie“.

S Habsburgovcami bolo Španielsko po väčšinu šestnásteho a sedemnásteho storočia hlavnou politickou a vojenskou mocnosťou v Európe a vo svete. Habsburské roky zaviedli aj španielsky zlatý vek umenia a literatúry. V tomto období žili niektorí z najvýznamnejších svetových spisovateľov a maliarov, napríklad Terézia z Ávily, Pedro Calderón de la Barca, Miguel de Cervantes, El Greco, Domingo de Soto, Francisco Suárez, Diego Velázquez a Francisco de Vitoria.

Španielsko spočiatku pokrývalo celý Pyrenejský polostrov vrátane Aragónskeho, Kastílskeho kráľovstva, Leónu, Navarry a od roku 1580 aj Portugalska.

Manželstvo Izabely I. Kastílskej a Ferdinanda II. Aragónskeho v roku 1469 vyústilo do spojenia dvoch hlavných kráľovstiev, Kastílie a Aragónska, čo nakoniec viedlo k de facto zjednoteniu Španielska, po kulminácii reconquisty dobytím Granady v roku 1492. Izabele a Ferdinandovi udelil pápež Alexander VI. v roku 1496 titul najkatolíckejších panovníkov a pre monarchiu za španielskych Habsburgovcov sa naďalej používal výraz *Monarchia Catholicica* (katolícka monarchia, moderná španielčina: *Monarquía Católica*). Habsburské obdobie utvára pojem „Španielsko“ v tom zmysle, že bol inštitucionalizovaný v 18. storočí.

Španielsko ako jednotný štát vzniklo *[[de iure]]* po dekrétoch Nueva Planta z roku 1707, ktoré vystriedali viaceré koruny svojich bývalých sfér. Po smrti Karola II. v roku 1700 a po ukončení španielskej dynastie Habsburgovcov viedla španielska nástupnícka vojna s nástupom Filipa V. a inauguráciou dynastie Bourbonovcov, ktorá vyústila do nového centralizovaného právneho prostriedku pre nový vznik štátu.

## Zdroj

Kategória:Dejiny Španielska
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté kráľovstvá
Kategória:Habsburgovci
Bajkal (Bratislava)

náhľad|Budova v roku 2016
**Bajkal** je bývalá polyfunkčná budova na Bajkalskej ulici číslo 25B v Bratislave v mestskej časti Ružinov.

Vznikla v 70. rokoch 20. storočia ako mnohé budovy, ktoré boli postavené z dôvodu lepšej vybavenosti lokality. Nachádzala sa tu reštaurácia, služby a diskotékový klub. V 90. rokoch 20. storočia sa neslávne preslávila schôdzkami tzv. „prominentnej mládeže“ a mafiánov v klube **B-52**. Všetky prevádzky v budove zanikli okolo roku 2004 a odvtedy je opustená.

Od konca roka 2025 až do konca roka 2027 má spoločnosť Real Estate AGENCY s.r.o. namiesto súčasnej budovy Bajkal postaviť administratívnu budovu **Bajkal Office**.

## Referencie

Kategória:Stavby v Bratislave
Kategória:Ružinov
Asociácia (literatúra)

**Asociácia** alebo **asociatívnosť** je združovanie, radenie predstáv na základe určitej podobnosti, kontrastu alebo predchádzajúcej skúsenosti. Moderná poézia, ktorá sa ponárala dovnútra lyrického subjektu a popierala logické myslenie, postupne vypracovala metódu radenia asociácií zbavených kontroly rozumom.

Napríklad v básni „Topole“ od Ivana Kraska: pohľad na topole vyvolá rad predstáv a autor zachytí, čo všetko v ňom obraz topoľov vyvoláva.

## Referencie

Kategória:Literárne pojmy