Viliam Figuš-Bystrý

**Viliam Figuš-Bystrý**, krstený Viliam Daniel Figusch (* 28. február 1875, Banská Bystrica – † 11. máj 1937, Banská Bystrica) bol hudobný skladateľ, hudobný pedagóg, klavirista, zbormajster a dirigent. Pseudonym: Ján Bystrý.

## Rodina
* otec Samuel Figusch
* matka Františka, rod. Heinleinová
* dcéra Elena Figušová (* 27. február 1902, Veľká (Zvolenská) Slatina)
* dcéra Marta Figušová (* 4. máj 1904, Padina)
* syn Viliam Figuš (* 16. september 1905, Padina – 1979)
* dcéra Oľga Figušová (* 10. august 1909, Banská Bystrica)

## Životopis
[alt=Pamätná tabuľa na rodnom dome|vľavo|náhľad|Pamätná tabuľa na rodnom dome skladateľa v [Banská Bystrica|Banskej Bystrici]]
V rokoch 1885 – 1889 študoval Viliam Figuš-Bystrý na gymnáziu v Banskej Bystrici. Ďalej pokračoval v štúdiách na Učiteľskom ústave v Banskej Štiavnici (1889 – 1893). V roku 1914 absolvoval skúšku na Hudobnej akadémii v Budapešti.

Od roku 1893 učiteľ v Pilisi (Maďarsko), v rokoch 1893-1895 v Ostrej Lúke, v rokoch 1895 – 1902 vo Zvolenskej Slatine a v rokoch 1903 – 1906 v Padine (Juhoslávia), Od roku 1907 začal pôsobiť v Banskej Bystrici, kde sa v roku 1921 stal profesorom hudby na tamojšom Učiteľskom ústave a na Hudobnej škole vo Zvolene. náhľad|Hrob Viliama Figuš-Bystrého v banskobystrickom evanjelickom cintoríne
Viliam Figuš-Bystrý bol reprezentantom novej vývinovej cesty slovenského hudobného umenia. Už počas štúdia v Banskej Štiavnici vystupoval na verejných koncertoch, hral na organe, dirigoval študentský spevácky zbor. Po maturite sa venoval salónnej hudobnej tvorbe, upravoval maďarské ľudové piesne pre spev a klavír, kurucké piesne a balady pre sóla a zbor so sprievodom klavíra. Na svojich učiteľských pôsobiskách zbieral slovenské ľudové piesne, ktoré upravoval a vydával (*Slovenské ľudové piesne z Veľkej Slatiny*, *1000 slovenských ľudových piesní*, *Púchovské piesne*, *Zbojnícke piesne*). V Banskej Bystrici oživil hudobnú kultúru. Oživil činnosť spevokolu Evanjelického spolku, pôsobil ako dirigent, korepetítor, organizoval hudobné podujatí a komponoval. Pre komorné združenie upravoval diela skladateľov európskeho baroka, klasicizmu a romantizmu. V rokoch 1922 – 1924 pracoval na opere *Detvan*, ktorej premiéra sa uskutočnila roku 1928 v Slovenskom národnom divadle v Bratislave.

Na začiatku 20 storočia rozvinul úsilie o vznik slovenskej národnej hudby. Ľudovú pieseň chápal ako zdroj špecifickosti národnej hudby. Popri komornej a zborovej tvorbe sa skladateľsky najviac realizoval v lyrickej piesni, zhudobnil texty slovenských básnikov. Popri invenčnej melodike uplatňoval aj novoromanticky orientovanú harmóniu, medzi jeho najlepšie diela patria cykly umelých piesní, zborové a klavírne skladby. Zakladajúci člen (1919), 1925 predseda Spolku slovenských umelcov.

## Diela

### Piesne pre spev a klavír/organ
* *Dalok, op. 6*, 6 pôvodných piesní na texty maďarských autorov (19011910)
* *Sny, op. 8*, 13 pôvodných piesní (I.IV. zošit) na texty slov. básnikov (19031933)
* *Po poliach a lúkach, op. 53*, 10 piesní na texty slov. básnikov (1920)
* *Náboženské piesne, op. 62*, 10 piesní pre spev a organ (19221935)
* *Túžby, op. 76*, 6 slovenských piesní na slová Hájomila (1926)
* *Drei Lieder, op. 81*, 3 piesne na text Willyho Weilla pre spev a klavír (1928)
* *Mati moja!, op. 85*, 6 piesní na slová P. Országha – Hviezdoslava a Fedora Ruppeldta (1929, 1932)
* *Jesenné piesne, op. 95*, 10 piesní na texty A. Klasa, I. Kraska a V. Roya (19321934)
* *Vlastenecké piesne, op. 100* (19341935)
* *Vojenské pochodové piesne, op. 106* (1936)
* *Žiale a radosti, op. 99*, 7 na texty V. Roya (19341937)
* *Svrčok a svätojánska muška, op. 9*, 2 ženské hlasy s klavírnym sprievodom na slová Andreja Sládkoviča (1903)
* *Slniečko zapadlo, op. 82*, dvojspev pre tenor a soprán so sprievodom klavíra na text Petra Belu – Horala (1929)
* *Herbst, op. 92, Jeseň*, pieseň pre sólový hlas so sprievodom klavíra na slová Hansa Tronnera (1932)

### Úpravy ľudových piesní pre spev a klavír
* *Slovenské ľudové piesne z Veľkej Slatiny*, 125 piesní v piatich zošitoch (18951903)
* *1000 slovenských ľudových piesní* (19231927)
* *Ľudové balady, op. 101* (1934)
* *Púchovské piesne, op. 102* (1934)
* *Zbojnícke piesne, op. 98* (19341935)

### Zborové skladby
* *Vallásos karok, op. 47*, mieš. zbory (19031918)
* *Náboženské zbory, op. 10*, mieš. zbory (19031936)
* *Miešané zbory, op. 60*, mieš. zbory (1922) – *Trávička zelená* (Hviezdoslav), *Vzkázala mi moja milá* (Kýčerský), *Pri tom jačnom, pri potôčku* (Dlhomír Poľský), *Sadol na mesiačik* (J. Petrovič), *Daj ma, mamka* (Hviezdoslav)
* *Mužské zbory, op. 49* (19141926) – *Zmráka sa, pôjdeme* (I. Krasko) a i.
* *10 chorálov, op. 84*, mieš. zbory (19321933)
* *Hojže, Bože*, mieš. zbor (A. H. Krčméry – nápev, A. Sládkovič – text), harmonizoval V. Figuš-Bystrý

### Ďalšie diela
* *Pieseň pokoja, lásky a mieru, op. 29*, na text P. O. Hviezdoslava pre sólo, zbor a klavír (1906)
* *Az egri leány, op. 30*, na text J. Aranya pre sóla, zbor a klavír (1907)
* *Rákocziné, op. 31*, na text J. Aranya pre sóla, zbor a klavír (1910)
* *Slovenská pieseň*, kantáta pre sóla, zbor a klavír na slová P. O. Hviezdoslava (1913), inštrumentované pre sóla, zbor a orchester (1917)
* *Sonáta e mol, op. 97*, pre husle a klavír (1934)
* *Z mojej mladosti, op. 56*, suita pre veľký orchester (1934)
* *Sonáta v dórskej stupnici, op. 103*, pre klavír (1935)
* *Sláčikové trio G dur, op. 58* (19211936)
* *Sláčikové trio e mol, op. 108* (1937)
* *Hudobné miniatúry, op. 89*, 12 skladieb pre klavír
* *Lístky do pamätníka*, 6 skladieb pre klavír
* *Pestré lístky, op. 54*, 10 skladieb pre klavír
* *Poľné kvietky, op. 96*, I. a II. zošit, 65 skladieb pre klavír
* *6 skladieb pre organ, op. 107* (19361937)

## Ocenenia
* v rodnej Banskej Bystrici je po ňom pomenovaná ulica
* vo februári 2025 Slovenská pošta vydala poštovú známku s jeho podobizňou

## Literatúra
* Slovenský biografický slovník
* MUNTÁG, Emanuel. Viliam Figuš-Bystrý. Život a dielo (1875-1937). Tematický katalóg hudobnej tvorby a bibliografia o živote a diele slovenského skladateľa. Martin: Matica slovenská, 1973. 328 s. + 12 s. obr.
* DOBRÍK, Dušan (ed.): *Viliam Figuš-Bystrý 1875-1975 : Zborník materiálov z konferencie a iných podujatí konaných v dňoch 24.-26. apríla 1975 v Banskej Bystrici pri príležitosti 100. výročia narodenia skladateľa.* Banská Bystrica : Literárne a hudobné múzeum , 1976, 134 s.
* BÁRDIOVÁ, Marianna (ed.): *Viliam Figuš-Bystrý (1875 – 1937): Zborník referátov zo seminára, ktorý sa uskutočnil 28. apríla 2000 v rámci XXII. ročníka Festivalu zborového spevu Viliama Figuša-Bystrého v Banskej Bystrici*. Banská Bystrica : Štátna vedecká knižnica – Literárne a hudobné múzeum, 2002. 68 s. .
* BÁRDIOVÁ, Marianna – ZEMKO, Ján, ed. *Vznik a vývin umelej piesne na Slovensku od 19. storočia* a jej integrácia vo vzdelávacích a prezentačných programoch umeleckého školstva 1. Zborník z muzikologickej konferencie konanej 20.10.2009 a z vokálno-interpretačného seminára konaného dňa 12.10.2009 v Banskej Bystrici v rámci grantového projektu KEGA č.3/7488/09. CDROM, 750 MB, . 144 s., s. 72 – 104.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovenskí hudobní skladatelia
Kategória:Slovenskí hudobní pedagógovia
Kategória:Osobnosti z Banskej Bystrice