open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Difúzia

**Difúzia** je:
*vo fyzike:
**samovoľné prenikanie častíc jednej látky (roztoku, plynu) do druhej látky alebo pohyb častíc v jednej látke pod vplyvom spádu, napr. koncentrácie alebo teploty, pozri difúzia (fyzika)
**špecicky: prenikanie častíc do kryštálovej mriežky polovodiča, pozri difúzia (polovodič)
*v optike a podobne: rozptyl svetla a podobne, pozri rozptyl (elektromagnetické žiarenie)
*vo fotografii:
**prenikanie účinných látok z vývojky, resp. ustaľovača do fotograficky citlivej vrstvy, pozri difúzia (fotografia)
*v cukrovarníctve: výroba cukrovej šťavy vylúhovaním repných rezkov za tepla v difuzéroch, pozri difúzia (cukrovarníctvo)
*v sociológii: proces šírenia prvkov kultúry z jedného či viacerých ohnisiek, pozri difúzia kultúry
*pojem z kryptografie, pozri difúzia (kryptografia)
*v ekonómii: proces, ktorým trh akceptuje novú myšlienku alebo výrobok, pozri difúzia (ekonómia)
*v počítačovej grafike: odrazová intenzita farby simulovaného povrchu, pozri difúzia (počítačová grafika)
Difúzia kultúry

**Difúzia kultúry** je proces, pri ktorom kultúrne elementy spoločnosti (inštitúcie, technické invencie, prípadne celá kultúra)
prechádzajú do inej spoločnosti difúziou, t. j. rozptylom z jedného alebo viacerých centier podobne ako sa šíria rôzne látky vo fyzikálnochemickom prostredí.

Kultúrna difúzia sa vždy spája s migráciou populácií, a to v smere buď od centra, alebo do centra pôvodnej východiskovej kultúry.

Pozri aj: Difuzionizmus

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etnológia
Kategória:Sociológia
Difuzionizmus

**Difuzionizmus** je teória o šírení kultúrnych elementov a kultúr z pôvodného materského centra difúziou kultúry. Na konci 19. storočia a začiatkom 20. storočia väčšina difuzionistov pokladala za toto centrum staroveký Egypt.

Difuzionizmus vznikol ako reakcia na evolucionizmus, odmietal myšlienku evolúcie a zaviedol princíp difúzie. Na difuzionizme sa zakladá panegyptská teória a heliolitická teória, ktoré sa opierajú o existenciu kultu Slnka.

Zakladateľom difuzionizmu je Grafton Elliot Smith.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etnológia
Kategória:Sociológia
Digambara

**Digambara** (skt. दिगम्बर, dosl. *odetý vzduchom*) je pomenovanie jednej z dvoch najvýznamnejších podskupín džinistického náboženstva a jej príslušníkov, prevažne mníchov. Tí praktizujú prísnu askézu, dôsledne sa riadia princípom ahinsá, preto (na rozdiel od švetámbarov) nenosia žiadne šaty.

Od náuky švetámbarov sa digambarovia odlišujú aj v otázkach zloženai džinistického kánonu, používania misky na jedlo a možnosti spásy žien.

Kategória:Džinizmus
Digest

**Digest** je rezumujúci obraz prvovzoru prostrednictvom zhusťovania, koncentrácie
významového jadra originálu, vypúšťania niektorých segmentov textu,
kompozičných zmien.

## Externé odkazy
*
Dignitívny

**Dignitívny** je týkajúci sa hodnotenia alebo hodnoty, oceňovania alebo dôležitosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Diktatúra proletariátu

**Diktatúra proletariátu** je štátna moc proletariátu ustanovená po víťazstve socialistickej revolúcie. Je to pojem, ktorý používal sám Marx a významnú úlohu hrá aj v leninizme a stalinizme. Označovala sa ním forma vlády v prechodnom období medzi kapitalizmom a socializmom (v užšom zmysle), počas ktorého robotníci bezprostredne po proletárskej revolúcii násilne potlačujú kapitalistickú triedu a vytvárajú socialistickú ekonomiku. Jedna z foriem diktatúry proletariátu bola tzv. ľudová demokracia.

Kategória:Komunizmus
Kategória:Politika
Dilema

**Dilema** (gr.) je druh úsudku, ktorého premisy tvoria dva podmienkové a disjunktívny súd.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Diletant

**Diletant** (tal.) je kto sa niečím zaoberá zo záľuby alebo neodborne; povrchný znalec, nedouk.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Diogenes

**Diogenes** alebo **Diogenés** (*Diogenes*, iný prepis: *Diogenés*) môže byť:
* grécky filozof v 5. stor. pred Kr., pozri  Diogenes z Apollónie
* grécky filozof v 4. stor. pred Kr., pozri Diogenes zo Sinópy
* grécky filozof z prelomu 3. a 2. stor. pred Kr., pozri  Diogenes zo Seleukeie
* olympijský víťaz v 1. stor., pozri  Diogenes z Efezu
* grécky filozof v 2. stor., pozri  Diogenes z Oinoandy
* grécky historik a filozof v 3. stor., pozri  Diogenes Laertios
* grécky sochár za vlády rímskeho cisára Augusta, pozri  Diogenes z Atén
* biskup Byzantionu v rokoch 114 – 129, pozri  Diogenes (biskup Byzantionu)

**Diogenes** môže byť aj:
* prvé meno, pozri Diogenes (prvé meno)
* česká rocková skupina, pozri Diogenes (rocková skupina)
* opera českého skladateľa I. Hurníka, pozri Diogenes (opera)
Diogenes z Apollónie

**Diogenes/Diogenés z Apollónie** (* asi 400 pred Kr., Apollónia – † asi 390 pred Kr., Apollónia) je grécky filozof prírody, z ktorého spisu Peri fyseós (O prírode) sa zachovalo 10 zlomkov. Diogenes z Apollónie, ktorý písal zrejme po Empedoklovi a Anaxagorovi, sa pokúšal o obnovenie dôsledného monizmu. 

Kategória:Narodenia v 5. storočí pred Kr.
Kategória:Úmrtia v 4. storočí pred Kr.
Kategória:Predsokratici
Diogenes z Oinoandy

**Diogenes z Oinoandy** alebo **Diogenés z Oinoandy** (* okolo 200, Lýkia) bol grécky filozof, stúpenec Epikurovej filozofie. Z nadšenia pre Epikurovo učenie, ktoré považoval za spásonosný liek pre ľudstvo, a zo snahy, aby sa s ním zoznámilo čo najviac ľudí, dal Diongenes z Oinoandy na sklonku života vytesať vo verejne prístupnej stĺpovej hale svojho rodného mesta obrovský nápis, obsahujúci značne emocionálne podaný náčrt zásad epikureizmu. Prvé zlomky nápisu sa našli 1884.

Kategória:Filozofi starovekého Grécka
Dióné (bohyňa)

**Dióné** (iní názvy: **Dióna, Diona**, zastarano **Dione**; po grécky *Dióné*, po lat. *Diona*) bola starobylá grécka  bohyňa v Dodone. Bohyňa dažďa a prameňov. Tvorila s Diom snáď pôvodnú dvojicu (rovnaký koreň slova). K tejto božskej dvojici sa Gréci obracali s prosbou o veštbu (dosvedčuje to Demostenes).

Diona sa v mýtoch zaraďovala medzi Titanov, podľa Homéra splodila spolu 
Diom Afroditu. Neskôr bola Diana stotožnená s Hérou, ktorú všeobecne považovali za Diovu manželku.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Grécke bohyne
Kategória:Titani
Dionysios z Halikarnasu

**Dionysios z Halikarnasu** (iné mená: **Dionysios z Halikarnassu/Halikarnaský/Halikarnasský, Dionýsios z Halikarnasu/Halikarnassu/Halikarnaský/Halikarnasský**; * okolo 60 pred Kr. – † okolo 5 po Kr.) bol grécky rétor a historik. V roku 30 pred Kr. prišiel do Ríma a pôsobil tam viac ako 20 rokov ako učiteľ rétoriky. Naučil sa po latinsky, aby mohol pre svoje literárne diela využiť aj rímske pramene.

Dionysios z Halikarnasu bol význačný predstaviteľ prísne triezveho slohu – aticizmu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1. storočí pred Kr.
Kategória:Úmrtia v 1. storočí
Kategória:Historici starovekého Grécka
Kategória:Historici starovekého Ríma
Diopsid

**Diopsid** je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky kremičitan vápenato-horečnatý - CaMgSi2O6. Patrí do skupiny pyroxénu.

## Charakteristika
Vytvára prizmatické kryštály, dlhé niekedy aj 50&nbsp;cm, vyskytuje sa však aj v masívnej podobe. Je to minerál zvyčajne zelenej, alebo hnedej farby. Má sklený lesk a zelený vryp.

## Výskyt
Vyskytuje sa v ultramafických vyvretých horninách (kimberlitoch, peridotitoch), prípadne v mafických horninách (olivinických bazaltoch a andezitoch). tiež býva súčasťou metamorfovaných hornín (v skarnoch - kontaktne premenených dolomitoch). Diopsidy so zvýšeným obsahom chrómu, vyskytujúce sa v xenolitoch peridotitov bývajú indikátorom výskytu diamantov.

## Pozri aj
* Zoznam minerálov

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Diopsid na www.mindat.org

Kategória:Monoklinické minerály
Kategória:Inosilikáty
Kategória:Bodová grupa 2/m
Kategória:Minerály vápnika
Kategória:Minerály horčíka
Kategória:Minerály kremíka
Kategória:Minerály kyslíka
Kategória:Klinopyroxény
Diodóros Kronos

**Diodóros Kronos** (iné názvy: **Diodóros (Kronos) z Iasa, Diodoros Kronos, Diodoros (Kronos) z Iasa**; prelom 4. a 3. stor. pred Kr.) bol grécky filozof, predstaviteľ megarskej školy. Spájal učenie eleatov učením Sokratovým. 

Preslávil sa paradoxmi *Luhár* (Hovorí pravdu ten, kto hovorí, že klame?), *Hromada* (od koľkých zŕn začína hromada?); tieto paradoxy sa však pripisujú aj ďalšiemu členovi megarskej školy, čiže Eubulidovi z Milétu.

Kategória:Filozofi starovekého Grécka
Kategória:Megarská škola
Disciplína

**Disciplína** môže byť
*dodržiavanie príkazov a predpisov 
*zachovávanie stanoveného poriadku v práci, činnosti, celkovom správaní
*filozofický, športový, umelecký, vedný odbor alebo odvetvie.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Filozofická disciplína

**Filozofická disciplína** je filozofický odbor alebo časť filozofie, skúmajúca istú stránku miesta človeka vo svete. Filozofickou disciplínou je napríklad gnozeológia, etika, ontológia, axiológia, dejiny filozofie a pod.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Odvetvová právna disciplína

**Odvetvová právna disciplína** je súčasť vedy o práve, ktorej predmetom (na rozdiel od štátoprávnej teórie je to ktoré jednotlivé právne odvetvie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Teória práva
Sociologická disciplína

**Sociologická disciplína** je špeciálny sociologický výskum, ktorý sa vyčlenil v procese diferenciácie empirickej sociológie.

## Pozri aj
*sociológia
*demografia
*demoskopia
*sociálna patológia
*sociálna psychológia
*ekologická sociológia
*sociológia hospodárstva
*kriminálna sociológia
*sociológia kultúry
*sociológia mesta
*sociológia rodiny
*sociológia politiky
*sociológia poznania
*sociológia práva
*sociológia religiozity
*sociológia vedenia
*sociológia výchovy
*výskum verejnej mienky

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Športová disciplína

**Športová disciplína** je odbor alebo odvetvie športu.

## Pozri aj
* Zoznam športových disciplín

## Externé odkazy
* 

Kategória:Športová terminológia
Disident

**Disident** (), odštiepenec, odpadlík je označenie toho, kto myslí inak, kto sa odchyľuje od prevládajúcich spôsobov myslenia. Disident (predovšetkým náboženský alebo politický) je v politickom slova zmysle človek odlišne zmýšľajúci, aktívny odporca proklamovaných názorov či existujúceho režimu.

## Vznik a vývoj pojmu
Výraz pochádza z roku 1573 a je spojený s Varšavskou konfederáciou protestantov, ktorá nepatrila k štátnemu náboženstvu. V 17. storočí sa v Anglicku výraz „disident“ používal na označenie skupín protestantov, ktoré odmietali integráciu do Anglikánskej cirkvi. V 18. storočí už označoval aj každého, kto nebol príslušníkom žiadneho organizovaného náboženstva. Neskôr bol pojem spájaný aj s inými oblasťami, napr. za disidenta bol v oblasti psychiatrie považovaný aj neskôr mimoriadne uznávaný psychoanalytik Sigmund Freud. Približne od roku 1970 sa pojem ujal na označovanie opozičných umelcov a intelektuálov, ktorí vyjadrovali verejný nesúhlas s existujúcim spoločenským systémom. Ich činnosť bola spojená následne s prenasledovaním a represiou existujúcej moci. V 2. polovici 20. storočia sa vo východnej Európe disidenti snažili odporovať oficiálnym režimom napr. vydávaním tzv. samizdatovej literatúry, organizovaním petičných akcií, protestných zhromaždení a pod. Disidenti bývali sledovaní tajnou políciou (ŠtB) a trestaní alebo zastrašovaní trestnými procesmi, vyhostením z krajiny, ale aj dlhoročnými pobytmi na psychiatriách. V ZSSR protisovietske politické správanie, najmä otvorená opozícii voči úradom, demonštrovanie za reformu alebo dokonca písanie kníh bolo súčasne definované ako trestný čin (porušenie článkov 70 alebo 190-1), symptóm ( napr. „klam reformizmu“) a psychická diagnóza (napr. „plazivá schizofrénia“) s odôvodnením *„Kto vyjadruje kritiku systému, je chorý.“* Ruský disident Vladimir Bukovskij v roku 1972 priniesol fakty o zneužívaní psychiatrie počas sovietskeho režimu voči oponentom. 

V širšom zmysle slova možno nazvať disidentom aj každého intelektuála, ktorý kritizuje vládu, aj keď nikdy nebol postihnutý represiami. V súčasnosti disidenti vo veľkej miere využívajú pri svojej činnosti internet. V roku 2005 bolo registrovaných celosvetovo 70 tzv. , roku 2007 podľa údajov Reportérov bez hraníc len do konca októbra až 64. Slovensko je podľa Reportérov bez hraníc v roku 2022 na 27. mieste spomedzi 180 krajín v index slobody tlače (), čo predstavovalo mierne zlepšenie oproti roku 2021, kedy bolo na  35 mieste.

## Referencie

## Pozri aj

* Komunistický režim a Česko-Slovensko v rokoch 1948 až 1989
* Nežná revolúcia
* Charta 77
* Emigrant 
* Samizdat

Kategória:Politika
Kategória:Politológia
Kategória:Spoločnosť
Kategória:Sloboda slova
Kategória:Disidenti v komunistickom Česko-Slovensku
Diplomatika

**Diplomatika** (gr. *diploma* - listina) je pomocná historická veda zaoberajúca sa spracovaním starých listín a dokumentov ako historického materiálu. Diplomatika v súčasnosti skúma aj ďalšie diplomatické kategórie a to mandáty, listy, knihy, spisy a účtovné písomnosti. 
* Listiny sú „písomné svedectvá o určitom právnom pokonaní zachovávajúce formálna náležitosti, ktoré im dávajú právnu silu a záväznosť.“

* Mandáty sú  „nariadenia vrchností, najmä panovníkov inštitúciam alebo osobám, majú však len jednorázovú alebo dočasnú platnosť.“

* Listy sú „jednoduché oznámenia o verejných alebo súkromných záležitostiach. Zachovávajú si síce určitú formu ale nemajú silu právneho svedectva.“

* Knihy sú „zápisy o úradnej činnosti a rozhodnutiach vedené v knižnej forme pre internú potrebu úradu.“

* Spisy sú „písomnosti ktoré  vznikajú v priebehu vybavovania úradných záležitostí a sú vedené pre internú potrebu úradu.“

* Účtovné písomnosti sú „úradné záznamy o príjmoch a výdavkoch.“ 
Zakladateľom diplomatiky ako vedeckej disciplíny bol Jean Mabillon so svojím dielom *De re diplomatica libri sex* (Šesť kníh o diplomatike), v ktorom sa venuje rôznym druhom stredovekého písma a rukopisov. 

## Referencie
Výkonné direktórium

**Výkonné direktórium**, skrátene **direktórium**, bolo francúzske päťčlenné vedenie vlády v rokoch 1795-1799 (po termidorskom prevrate). Direktórium môže byť v širšom zmysle synonymum pre direktoriát, teda celý mocenský systém Francúzska počas vlády výkonného direktória.

Existovali celkovo 3 výkonné direktóriá:
* Prvé direktórium (27. októbra 1795 - 4. septembra 1797)
* Druhé direktórium (4. september 1797 – 18. jún 1799 )
* Tretie direktórium (18. jún 1799 – 10. november 1799)

Podrobnosti pozri pod Veľká francúzska revolúcia.

Kategória:Francúzska revolúcia
Diskont

**Diskont** môže byť:
* úrok zrazený z hodnoty pohľadávky splatnej až neskôr, ak je pohľadávka odkúpená či splnená pred termínom splatnosti (napr. pri eskonte zmeniek), t.j. úrok vyplývajúci z diskontnej sadzby, pozri napr. obchodný diskont
* rozdiel medzi budúcou hodnotou kapitálu a súčasnou hodnotou kapitálu, t.j. súčet úrokov medzi dneškom a nejakým konkrétnym budúcim časovým okamihom, synonymum: matematický diskont, pozri pod diskontovanie
*skrátene: diskontná sadzba (pri obchodnom diskonte resp. eskonte zmeniek)
*eskont zmenky (ako operácia)
* pri devízových operáciách: rozdiel medzi spotovým a termínovým kurzom, ak sa očakáva pokles devízového kurzu
* (najmä v obchodnom styku:) zrážka z platby, ak je zaplatená pred termínom splatnosti, synonymum: skonto, pozri skonto
* (anglicizmus:) zľava 
* diskontná predajňa

## Referencie
Diskontinuita

**Diskontinuita** je nesúvislosť, prerušovanosť, opakom je kontinuita.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Fyzika
Conradova diskontinuita

**Conradova diskontinuita** je lokálne vyvinuté rozhranie v zemskej kôre, hranica medzi vrchnou (granitovou) a spodnou (bazaltovou) vrstvou pevninskej kôry. Pomenovaná je podľa nemeckého geofyzika V. Conrada, ktorý ju objavil v roku 1923. Jej hĺbka je v rozsahu 5-30&nbsp;km a na jej rozhraní sa mení rýchlosť prechádzajúcich zemetrasných P-vĺn z 5,6&nbsp;km.s-1 v granitoch na 6,5&nbsp;km.s-1 v oceánskych bazaltoch.

## Pozri aj
* Stavba Zeme

Kategória:Štruktúra Zeme
Diskurz

**Diskurz** môže byť:
*traktát, rozprava; prednáška
*rozhovor, konverzácia, dialóg, diškurz
*v jazykovede:
**text; (realizovaný) jazykový prejav; jazyk a jeho používanie
**jednotka  alebo výsek súvislej reči alebo písaného textu, ktorá je dlhšia ako konvenčná veta
*vo filozofii: rôzne definície, v súčasnosti: usporiadaný súbor viet o danom predmete, konkrétna podoba vedenia, pozri diskurz (filozofia)
Diskusia

**Diskusia** môže byť:
*výmena názorov medzi ľuďmi na nejakú tému,  ktorá má obyčajne za cieľ vyjasniť alebo vyriešiť nejaký problém, pozri diskusia (rozhovor)
*v novinárstve: publicistický žáner v rozhlase aj televízii (diskusné štúdio) aj v novinách, pozri diskusia (publicistický žáner)
*v matematike:  rozbor, úvaha o možnosti riešenia úlohy vzhľadom na dané podmienky, pozri diskusia (matematika)
*v informatike: skrátene: online diskusia (najmä internetová diskusia)
Panelová diskusia

**Panelová diskusia** je poster - organizovaný rozhovor stálej skupiny osôb (panel) na danú tému v pravidelných alebo nepravidelných intervaloch.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ľudská komunikácia
Diskurzívny

**Diskurzívny** (lat.) je úsudkový, sprostredkovaný, logický, demonštratívny, na rozdiel od zmyslového, bezprostredného, intuitívneho.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Disparita

**Disparita** (lat.) je:
* rôznorodosť, rôznosť
* nerovnosť, nerovnomernosť, rozdielnosť
* v logike: neporovnateľnosť

Prídavné meno znie **disparátny** (najmä pre význam 1 a 3) alebo **disparitný** (najmä pre význam 2)
Dispozícia

**Dispozícia** môže byť:
*(voľné) nakladanie/používanie; možnosť (voľného) nakladania/používania 
*v lekárstve: náklonnosť, sklon (napr. k chorobe)
*v biológii: citlivosť organizmu na napadnutie patogénnymi mikroorganizmami
* v psychológii a biológii: vrodené anatomicko-fyziologické a psychické predpoklady na činnosť, špecifické pre  biologický druh či jedinca, pozri dispozícia (psychológia)
* celkový duševný alebo telesný stav, nálada
*smernica, pokyn, najmä: 
**v diplomatike: obsahom najdôležitejšia formula listiny obsahujúca vlastný pokyn
**v práve: časť právnej normy určujúca príslušné správanie subjektu, pozri dispozícia (právo)
**v obchode: spresnenie objednávky, príkaz na expedíciu materiálu z vlastného skladu alebo príkaz na prepravu, pozri dispozícia (obchod)
*rozloženie (jednotlivých častí niečoho), najmä:
**plán rozvrhnutia stavebného diela, pozri dispozícia (architektúra)
**celková zostava stroja
**osnova, návrh niečoho
*v hudbe: zvukové vybavenie organu registrami, ich kombináciami a zvukovým charakterom jednotlivých manuálov, pozri dispozícia (organ)
*v informatike: činnosť, ktorá sa má vykonať so súborom po skončení práce, pozri dispozícia (informatika)

## Pozri aj
*indispozícia
Dissens

**Dissens** (z lat. *dissensio* - nesúhlas, rôznosť zmýšľania, spor, nezrovnalosť) je uchovávanie hybného nesváru plurality, esenciálny stav postmodernej spoločnosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Dištancia

**Dištancia** alebo **dištanc** môže byť:
* vzdialenosť, odstup; medzera v priestore alebo čase
* odmeranosť
*v športe: trestné vylúčenie športovca zo športovej činnosti

**Dištancia** znamená aj traťový úsek železnice.

## Iné projekty
Dištinkcia

**Dištinkcia** (lat. distinctio - rozlíšenie) môže byť:
*rozlišovanie
*vo filozofii aj: akt vedomia, ktorým sa zisťuje rozdiel medzi vecami alebo prvkami vedomia (pocitmi, pojmami atď.)
*odlišnosť, rozdiel
*distingvovanosť
*odznak hodnosti na nejakej uniforme alebo hodnosť vôbec, pozri hodnosť
České divadlo

**České divadlo** je súčasť českého umenia, ktorej začiatky tkvejú v divadelných prvkoch predslovanských a slovanských zvykov a obradov. Od 12. storočia sa hrali latinské liturgické hry. Od 14. storočia sa hralo po česky a nastúpila svetskej tematiky. V 16. storočí sa hralo latinské humanistické divadlo. V pobielohorskom období bolo české divadlo iba na vidieku.  V 17. a 18. storočí hrali anglické, talianske a najmä nemecké divadelné spoločnosti a stavali sa divadelné budovy. Predstaviteľmi sú divadlo Bouda (bratia Thámovci), Nosticovo divadlo (J. N. Štěpánek), dramatik V. K. Klicpera, potom generácia Josefa Kajetána Tyla). Významnú úlohu najmä na vidieku malo bábkové divadlo (Matěj Kopecký).

Strediskom českého divadla je Praha. V roku 1862 bolo prvé stále divadlo. Popri činohre zaujíma významné miesto česká opera (Bedřich Smetana, Antonín Dvořák, Leoš Janáček). Roku 1883 bolo založené Národné divadlo v Prahe, v roku 1884 v Brne.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Divadlo v Česku
Diskordancia

**Diskordancia** (lat.) môže byť:
*nesúhlasnosť
*nesprávne spojenie
*nesrdečnosť
*v geológii: nesúhlasnosť dvoch geologických jednotiek, pozri diskordancia (geológia)
*v biológii: nezhoda v určitom sledovanom znaku členov daného súboru jedincov (napr. dvojčiat), pozri diskordancia (biológia)
*v hudbe: nesprávne tvorenie a spájanie akordov, pozri diskordancia (hudba)

## Zdroj
*
Djaus

**Djaus** alebo **Djaus Pitar** (*Nebeský otec*) alebo **Djaušpitr** je indický boh nebies, významný boh védskeho náboženstva (rgvédskeho panteónu), manžel bohyne Prithví a otec Agniho a Indru.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Indickí bohovia
Kategória:Bohovia nebies
Milovan Đilas

**Milovan Đilas** (alebo **Djilas**) (* 4. jún 1911, Podbišće, Čierna Hora† 20. apríl 1995, Belehrad, Srbsko) bol juhoslovanský komunistický politik a teoretik, jeden z prvých disidentov. Bojoval v 2. svetovej vojne proti nemeckým okupantom za komunistickú Juhosláviu po boku partizánskeho vodcu Josipa Broza Tita. Syn kráľovského policajného dôstojníka z Čiernej hory pracoval s Titom už v tridsiatych rokoch v ilegálnej komunistickej strane a po skončení oslobodzovacieho boja sa vypracoval na jeho zástupcu.

Po vojne formálne podpredseda Titovej vlády, minister bez kresla vo zväzovej vláde, fakticky viedol propagandu a dohliadal na tlač, umenia a kultúru. Vďaka zodpovednosti za propagandu vytvoril platformu pre nové myšlienky a založil nový časopis Nova Misao („Nová myšlienka“), v ktorom publikoval sériu článkov, ktoré boli čoraz viac voľnomyšlienkárske. 

Đilas bol všeobecne považovaný za možného Titovho nástupcu a v roku 1953 mal byť zvolený za prezidenta Juhoslávie. Stal sa predsedom Federálneho zhromaždenia Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávia, úrad však vykonával iba od 25. decembra 1953 do 16. januára 1954. V období od októbra 1953 do januára 1954 napísal pre časopis Borba 19 článkov. Boli to oficiálne noviny komunistov Juhoslávie, v ktorých s podporou Tita rozvíjal juhoslovanskú kritiku prebyrokratizovaného stalinizmu v Sovietskom zväze. Vyjadroval sa za prechod od centrálneho plánovania k väčšej ekonomickej autonómii.

Djilas ako azda nijaký iný Juhoslovan vniesol svoje myšlienky do juhoslovanského modelu tretej cesty k socializmu: nezávislosť od blokov, samospráva pracujúcich a socialistická demokracia. To boli cieľové predstavy, ktoré viedli k rozchodu s Titom. Djilas stratil svoje postavenie a za svoju rebéliu proti vedúcej úlohe strany (Nová trieda) zaplatil dovedna jedenástimi rokmi väzenia.

Stal sa disidentom a jedným zo svetovo najznámejších kritikov komunistického politického systému. Jeho rozsiahle práce sú zdrojom informácií o historickom vývoji Juhoslávie v polovici 20. storočia. Žil v Taliansku ale aj tam sa venoval rozvíjaniu myšlienok marxizmu a odstránenie triednych rozdielov. Mnohé jeho práce mali publicistický charakter. Bol ale tiež aj aktívnym spisovateľom. Đilasův román Crna Gora (1980), preklad Miltonova Strateného raja (1989) a román Izgubljene bitky (1994), boli preložené do viacerých jazykov. 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Juhoslovanskí politici
Kategória:Juhoslovanskí spisovatelia
Kategória:Teoretici marxizmu
Kategória:Disidenti
Dlaň

náhľad|Ľavá ruka človeka.
**Dlaň** je vnútorná časť ruky od zápästia po prsty; opak: chrbát ruky.

## Pozri aj
* cheiromantia
* ruka

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Anatómia
Dĺžka tónu

**Dĺžka tónu** je jedna zo základnych vlastností tónu. Podľa toho, ako dlho tóny znejú,
rozlišujeme ich rôznu dľžku. Tóny môžu byť krátke, dlhé, veľmi krátke, rovnako dlhé, kratšie alebo dlhšie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hudba
Dlžník

**Dlžník** ( po latinsky debitor) je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá je veriteľovi zaviazaná peňažným, vecným alebo iným plnením (v službách alebo výkonoch).

## Pozri aj
*dlžobný úpis
*veriteľ

## Externé odkazy
* 

Kategória:Právo
Kategória:Financie
Doba

**Doba** môže byť

*časový úsek (najmä dlhší), vymedzený čas, obdobie, vek
*vo fyzike (a pod.): časový úsek trvania nejakého fyzikálneho (a pod.) deja
*nespisovne: čas vôbec
*v literatúre: rytmická jednotka v časomernej alebo (sylabo)tonickej prozódii, pozri doba (verš)
*v hudbe: jednotka taktu
*v geológii: geochronologická jednotka, konkrétne:
** časový ekvivalent horizontu, pozri doba (geológia)
** starší názov periódy, pozri perióda (geológia)
*obec v Maďarsku, pozri Doba (obec)

## Iné projekty
Stredná bronzová doba

**Stredná bronzová doba** alebo lingvisticky nesprávne **stredná doba bronzová** (Blízky východ cca: 2000 – 1600 pred Kr.; Slovensko: 1450 – 1250 al. 1600 – 1200 al. 1500 – 1200 pred Kr.) je rôzne datovaný časový úsek bronzovej doby.

V barbarskej Európe bol prelom starej a strednej bronzovej doby (okolo 1500 pred Kr.) výrazným dejinným medzníkom. Úplne sa zmenila kultúra a ekonomika spoločnosti, a to smerom k úpadku. Charakteristické je najmä (už predtým známe) pochovávanie pod mohylovým násypom, ktoré sa rozšírilo natoľko, že prešlo do názvu viacerých archeologických kultúr. Vznikli teda tzv. mohylové kultúry.

## Slovensko

Na Slovensku boli v tomto období tieto kultúry:
*západné Slovensko:
**stredodunajská mohylová kultúra
**karpatská mohylová kultúra
*stredné a východné Slovensko:
**pilinská kultúra
**kultúra Suciu de Sus

Kategória:Bronzová doba
Halštatská doba

**Halštatská doba** (lingvisticky nevhodne: **doba halštatská**) je názov starej železnej doby (najmä) v širokej strednej Európe. Na Slovensku trvala od 850/800/750/700 pred Kr. do 450/400 pred Kr.

Pomenovaná je podľa halštatskej kultúry, ktorá ovplyvnila vtedy aj okolité kultúry, ale pojem halštatská doba je širší ako pojem halštatská kultúra, pretože zahŕňa aj iné kultúry.

## Slovensko

Doba sa začala početnými konfliktmi, zvýšeným pohybom obyvateľstva a poklesom počtu obyvateľov. Výsledkom bol vznik novej spoločnosti.Na Slovensku v halštatskej dobe existovali tieto kultúry:
* kalenderberská kultúra (súčasť halštatskej kultúry) – len na juhozápadnom Slovensku
* lužická kultúra
* vekerzugská kultúra
* kuštanovická kultúra – východné Slovensko

V tomto období sa vytvorila náčelnícka a bojovnícka vrstva (dôkaz: kniežacie hroby s hodnotnými predmetmi). Útoky kočovníkov z čiernomorských stepí podnietili využívanie koňa na jazdu, ovplyvnili celkový vývoj na Balkáne a v Karpatskej kotline.

## Poznámky


## Referencie

## Iné projekty
.

Kategória:Archeologické kultúry v Česku
Kategória:Archeologické kultúry v Maďarsku
Kategória:Archeologické kultúry v Rakúsku
Kategória:Archeologické kultúry v Rumunsku
Kategória:Archeologické kultúry na Slovensku
Kategória:Archeologické kultúry na Ukrajine
Kategória:Archeologické kultúry zo železnej doby
Dlh

::*V účtovníctva sa niekedy ako dlh označuje záväzok v účtovníckom zmysle, pozri [[záväzok (účtovníctvo)]].*
**Dlh** alebo **dlžoba** je záväzková povinnosť dlžníka.  Predmetom dlhu môžu byť peniaze, cenné papiere, materiálne úžitkové hodnoty, výkony, služby a podobne. 

## Dlh podľa marxistov
V otrokárskom, feudálnom a kapitalistickom zriadení je dlh jedným z najčastejších prostriedkov vykorisťovania, ktoré sa v určitých formáciách prejavilo zvlášť drasticky (úžernícky úver, dlhové otroctvo a podobne).

## Pozri aj
* dlžník
* umorovanie
* dlžobný úpis
* veriteľ

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obchodné právo
Dĺžka

**Dĺžka** je rozmer útvaru v smere dlhšej osi.

Vo všeobecnosti je to rozmer predmetu v smere predozadnej osi pri pohľade na predmet spredu. Niekedy je označovaný aj ako hĺbka predmetu.

## Fyzikálna veličina
Dĺžka je fyzikálna veličina. Jej značka je l (sú aj iné), a jej základná jednotka je meter (m).

## Pozri aj
* meter
* Angström
* svetelný rok

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Kamenná doba

[náhľad|Kamenné sekáče kultúry [Olduvan pochádzajúce spred 1,7 milióna rokov BP, objavené na nálezisku Melka Kunture v údolí rieky Awaš v Etiópii.]]
**Kamenná doba** (lingvisticky nevhodne: **doba kamenná**) je najstaršie a najdlhšie obdobie praveku aj celých dejín ľudstva. Trvalo od cca 2,6 [príp. 3,3] miliónov rokov do cca 3000/2000/1500 [príp. v užšom zmysle 5500/4500] pred Kr. Je nazvané podľa hlavnej suroviny používanej na výrobu pracovných nástrojov – kameňa. 

## Dejiny skúmania
Kamennú dobu vyčlenil dánsky múzejník Christian Jürgensen Thomsen na základe toho, že podľa zachovaných archeologických nálezov v tomto období človek používal kameň ako hlavnú surovinu na výrobu pracovných nástrojov a iných predmetov.

## Datovanie začiatku a konca
Presný začiatok kamennej doby nie je istý, pretože nie je istý presný moment, kedy človek (*Homo*) alebo australopitek (*Australopithecus*) začal cieľavedome zhotovovať pracovné nástroje na zabezpečenie vlastných potrieb. Podľa najstarších dochovaných nálezov sa kladie približne do 2,6 miliónov rokov pred súčasnosťou (BP) (podľa jedného novšieho nálezu je možný sporný začiatok už 3,3 miliónov rokov BP). V minulosti sa namiesto uvedených 2,6 miliónov rokov nesprávne uvádzal dátum 2,8 alebo 3 milióny rokov BP. 

Kamenná doba predchádza bronzovej dobe resp. podľa niektorých delení medenej dobe.  Ak sa za koniec kamennej doby pokladá začiatok bronzovej doby, kamenná doba sa končí okolo roku 2000 pred Kr. alebo okolo 3000 pred Kr.. Ak sa za koniec kamennej doby pokladá začiatok medenej doby, kamenná doba sa končí o niekoľko storočí skôr, približne okolo 5500 pred Kr. na Strednom východe a 4500 pred Kr. v strednej Európe

## Periodizácia
Kamenná doba:
* paleolit (stará/staršia kamennú dobu)
* mezolit (stredná kamenná doba)
* neolit (mladá/mladšia kamenná doba)
* eneolit (neskorá kamenná doba), resp. medená doba

### Periodizácia na Slovensku
* do 8300 pred Kr.: paleolit:
** najstarší paleolit,
** starý paleolit,
** stredný paleolit,
** mladý paleolit,
** neskorý paleolit,
* 8300 pred Kr. – 5700 pred Kr.: mezolit,
* 5700 pred Kr. – 4400 pred Kr.: neolit,
* 4400 pred Kr. – 2300 pred Kr.: eneolit.

## Charakteristika
Človek kamennej doby na výrobu predmetov aj na rozloženie ohňa používal predovšetkým tvrdý štiepny kameň označovaný ako pazúrik, ktorý je druhom silicitu. Okrem toho sa používal aj kvarcit, obsidián či rádiolarit a v neolite predovšetkým bázické premenené horniny (amfibolit, serpentinit, zelené bridlice). Okrem kameňa využíval drevo, kosť, parožie, mamutie kly a v eneolite aj prvé človekom spracované kovy, predovšetkým meď.

## Poznámky


## Referencie

## Použitá literatúra
* 

## Iné projekty


Kategória:Pravek
Laténska doba

**Laténska doba** (lingvisticky nevhodne: **doba laténska**) je názov mladej železnej doby v oblastiach Európy, kde sa ako hlavná kultúra vyskytovala laténska kultúra.

## Slovensko

Na Slovensku je to prvá fáza protohistorického obdobia. Kultúry vyskytujúce sa na Slovensku v tomto období boli:
* Kelti (laténska kultúra),
* lužická kultúra – oravská skupina (sever stredného Slovenska),
* púchovská kultúra (sever stredného Slovenska),
* Dákovia (okolo prelomu letopočtu).

## Poznámky


## Referencie

Kategória:Železná doba
Kategória:Kelti
Osová doba

**Osová doba** (iné názvy: **etický zlom**, **axiálna doba**; z nem. *Achsenzeit* - „osová doba“) je pojem, ktorý používal Karl Jaspers pre obrat v dejinách ľudstva, ktorý sa odohral približne v období medzi rokmi 800 pred Kr. a 300 pred Kr. (alebo užšie vymedzené: 600 pred Kr.–500 pred Kr.) a pri ktorom vo všetkých kultúrach Eurázie (Čína, India, Irán, Judea, Grécko) nastúpilo nové myslenie a kritická reflexia; vystupujú náboženskí reformátori alebo mysliteľské či etické osobnosti, ktoré prinášajú zlom v doterajšom duchovnom vývine:
*Lao-c’ a Konfucius v Číne,
*Budha a Mahávíra v Indii,
*Zaratustra v Iráne,
*najvýznamnejší izraelskí proroci v Judei
*milétska škola v Grécku

Vo všetkých vyššie uvedenych krajinách bol v čase etického zlomu čulý náboženský život a rozvinutý panteón. Ľudia uctievali mnoho bohov a snažili sa ich primäť intenzívnym kultom k tomu, aby im dávali hojnosť všetkého potrebného k životu, čiže jedlo a úrodu, úspech a šťastie, a vôbec životnú silu, ktorá by ich bola schopná chrániť pred hladom, biedou, chorobami a smrťou, jednoducho pred všetkým, čo dajako ohrozuje život.

Vo všetkých spomenutých krajinách dochádza k hlbokej kríze a s ňou k biede, hlasu a rozháraným pomerom. Ľudia tak na mnohých miestach začali poznávať, že starí bohovia nefungujú; aspoň nie tak, ako by sa od nich čakalo.

V mnohých starých kultúrnych okruhoch sa objavujú príznaky metafyzického skepticizmu a mravného relativizmu, ktorý asi najlepšie poznáme v podobe gréckych sofistov. Kult, postupne stále dôslednejšie magizovaný (pozri napr. staroindickú obeť koňa a vôbec zásady epochy brahmanizmu), nedokáže ovplyvniť bohov tak, aby boli človeku po vôli požadovaným spôsobom.

Ako vonkajšia príčina etického zlomu sa tak ukazuje tlak spoločenskej situácie a neúspechy v dovtedajšom spôsobe náboženského zvládavania ľudskej biedy pomocou magicky koncipovaného kultu. Vzniká vnútorná prázdnota, ktorá volá po novej odpovedi na novo doliahajúcu otázku ľudskej existencie. A tu prichádzajú myslitelia, ktorí chcú premeniť človeka a jeho vzťah k súcnu alebo k bohu, a nie v prvom rade ovplyvniť bohov.

Všetkým novým systémom je vlastná výzva k mravnému postoju, k tomu, aby človek pracoval predovšetkým sám na sebe a nečakal, že mu šťastie podľa jeho predstáv a požiadaviek dodajú podplatení bohovia alebo kozmický zákon, podmanený magickým ritom.

## Externé odkazy
* 

Kategória:História
Rímska doba

**Rímska doba** (linvgisticky nevhodne: **doba rímska**) je časový úsek prvých štyroch storočí po Kr. v krajinách strednej a severnej Európy, ktoré neboli priamo súčasťou Rímskej ríše. Niekedy sa používa termín **doba rímskeho cisárstva**, a to aj pre oblasti, ktoré Rimania prechodne vojensky obsadili (napr. Slovensko).

Po rímskej dobe nasleduje doba sťahovania národov.

## Slovensko

Periodizácia na Slovensku:
* stará rímska doba (prelom letopočtu/6/10 po Kr. – 180) – niekedy sa z nej vyčleňuje Obdobie markomanských vojen (166 – 180) ako tretie obdobie rímskej doby,
* mladá rímska doba (180 – 375/380).

Na Slovensku v rímskej dobe sídlili (nie vždy počas celého obdobia):
* rímsko-provinciálna kultúra, Rimania,
* Kvádi, Svébi, rímsko-barbarské kultúry,
* lipická kultúra, Dákovia, (spočiatku),
* púchovská kultúra, Kelti (spočiatku),
* skupina Kostolná-Sládkovičovo-Zohor, skupina Očkov-Stráže-Pobedim,
* przeworská kultúra (=Slovania??),
* stupeň Blažice-Ostrovany, Vandali,
* Severokarpatská skupina, Sarmati (ku koncu).

V tomto období vzniklo aj Vanniovo kráľovstvo.

## Poznámky


## Referencie
Súčasné dejiny

**Súčasné dejiny** alebo **súčasná doba** je voľné označenie pre poslednú, stále sa posúvajúcu, časť najnovších dejín (udáva sa od roku 1918, 1945 a podobne), prípadne synonymum pre moderné dejiny (na slovensku spravidla od roku 1848). 

Kategória:Obdobia svetových dejín
Železná doba

**Železná doba** (jazykovedne nevhodne **doba železná**) je obdobie dejín ľudstva, ktoré nasledovalo po konci bronzovej doby. Tento termín zaviedol dánsky múzejník Christian Jürgensen Thomsen na základe toho, že podľa zachovaných archeologických nálezov v tomto období človek všeobecne používal železo na výrobu pracovných nástrojov a zbraní.

Aj keď je definícia železnej doby splnená aj pre Blízky východ a niektoré iné oblasti Zeme, pojem sa ako označenie epochy spravidla používa len pre Európu, lebo napríklad v Egypte či Mezopotámii už v tomto období bolo historické obdobie (písomne doložené štáty, dynastie a podobne) a delenie dejín týchto oblastí sa teda opiera o iné charakteristiky.

## Časové zaradenie
Železná doba nenastúpila všade rovnako – na Prednom východe sa železo začalo používať už v polovici 3. tisícročia a širšie uplatnenie našlo v druhej polovici 2. tisícročia (od 1600 pred n.l., ešte viac od 1200 pred n.l.). Tradične za začiatok železnej doby na Blízkom východe považujeme rok 1200 pred n.l. Železo bolo rozšírené v Mezopotámii, u Chetitov aj v Egypte. Chetiti si technológiu výroby železa starostlivo strážili, po páde ich ríše (okolo 1200 pred n.l.) sa technológia rozšírila aj do Európy. Napríklad v Grécku sa železná doba začína okolo 1100 pred n.l. Do Ruska železo priniesli Skýti, ktorí ho asi prevzali od balkánskych Trákov. V Indii sa železo objavuje okolo 1100 až 1000 pred n.l. Na Slovensku sa železo rozšírilo v 9-/8. storočí, v západostrednej Európe v 7./6. storočí, v severnej v 6. storočí.

Železná doba sa skončila v Európe s nastúpom helenizmu (Grécko), začlenením do alebo pod vplyv Rímskej ríše (južná a stredná Európa) alebo až včasným stredovekom (severná Európa).

## Periodizácia v Európe
Železná doba sa rozdeľuje na starú a mladú.

Kým v niektorých krajinách strednej a západnej Európy (vrátane Slovenska) sa zvykne považovať starú železnú dobu za zhodnú s halštatskou dobou, vo viacerých krajinách najmä západostrednej Európy sa začiatok halštatskej doby (do roku 700 pred n.l.) zaraďuje ešte do bronzovej doby.

Mladá sa v celej Európe obsadenej Keltmi zhoduje s laténskou dobou, v ostatných častiach Európy sa nazýva predrímska železná doba.

### Periodizácia na Slovensku
Železná doba:
* halštatská doba (stará železná doba, staršia železná doba) (850/800/750/700 – 450/400 pred n.l.)
* laténska doba (mladá železná doba, mladšia železná doba) (450/400 pred n.l. – prelom letopočtu/6/10 po Kr.)

Halštatskou dobou sa na Slovensku a okolí končí pravek v pravom zmysle slova (=predhistória) a laténskou dobou sa začína protohistorické obdobie (=raná dejinná doba; 450/400 pred n.l.- 833 po Kr.).

## Slovensko
*Pozri [[halštatská doba na Slovensku]] a [[laténska doba na Slovensku]].*

## Poznámky


## Referencie

## Iné projekty

## Zdroje
* 
* železná doba. In:
Spoločné dobro

**Spoločné dobro** je to (hmotné i duchovné), čo je žiadúce pre nejaké spoločenstvo.

## Pozri aj
*Dobro

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Nikolaj Alexandrovič Dobroľubov

**Nikolaj Alexandrovič Dobroľubov** (;* 5. február 1836, Nižný Novgorod – † 29. november 1861, Petrohrad) bol ruský literárny kritik a publicista. 

Filozoficky zaujímal pozíciu antropologizmu stavajúceho na princípe jednoty prírody a človeka. Za najdôležitejšie kritérium historického pokroku považoval uspokojovanie potrieb a záujmov národov a rozvoj ich tvorivosti.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ruskí literárni kritici
Kategória:Literárni teoretici
Kategória:Úmrtia na tuberkulózu
Josef Dobrovský

**Josef Dobrovský** (* 17. august 1753, Balážske Ďarmoty, Maďarsko – † 6. január 1829, Brno, Česko) bol český filológ, historik, zakladateľ slavistiky, jedna z vedúcich osobností českého národného obrodenia a predstaviteľ osvietenstva.

## Galéria

Image:Josef_Dobrovsky_-_bust.jpg|Josef Dobrovský
Image:Prague - Josef Dobrovsky.jpg|Dobrovského busta na Kampě v Prahe


## Externé odkazy
* 

Kategória:Českí historici
Kategória:Českí filológovia
Kategória:Českí slavisti
Kategória:Osobnosti na českých poštových známkach
Kategória:Českí slobodomurári
Dobytok

**Dobytok** je súhrnné označenie veľkých hospodárskych zvierat, najmä tura domáceho, ošípanej, koní, oviec a kôz.

V užšom ponímaní označuje hovädzí dobytok.

## Pozri aj
* poľnohospodárstvo
* plemeno (chovateľstvo)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Poľnohospodárstvo
Kategória:Zootechnika
Mladá železná doba

**Mladá železná doba** (Iné názvy: **mladšia železná doba**, lingvisticky nesprávne **mladá doba železná**, **mladšia doba železná**) je:

*v širšom zmysle: rôzne vymedzené časové obdobia rôznych miest na svete, bližšie pozri železná doba
*v užšom zmysle: začiatok protohistorického obdobia v Európe, pozri laténska doba
**pre toto obdobie na území dnešného Slovenska, pozri laténska doba na Slovensku

Kategória:Železná doba
Stará železná doba

**Stará železná doba** (Iné názvy: **staršia železná doba**, lingvisticky nesprávne **stará doba železná**, **staršia doba železná**) je:

*v širšom zmysle: rôzne vymedzené časové obdobia preddejinej doby rôznych miest na svete, bližšie pozri železná doba
*v užšom zmysle: úsek preddejinej doby v Európe a jej posledná etapa, pozri halštatská doba
**pre toto obdobie na území dnešného Slovenska, pozri halštatská doba na Slovensku

Kategória:Železná doba
Docent

**Docent** (z , teda z particípia od *docere*„učiť, vyučovať“; skratka **doc.**) je vedecko-pedagogická alebo umelecko-pedagogická hodnosť vysokoškolského pedagóga a zároveň označenie nositeľa takejto hodnosti. Hodnosť (alebo činnosť) docenta sa označuje tiež ako **docentúra**. Na Slovensku je podmienkou jej získania úspešné absolvovanie habilitačného pokračovania v príslušnom odbore, t. j. habilitácia. Titul docenta priznáva rektor.

V Česko-Slovensku až do vyhlásenia zákona č. 58/1950 Zb. zo dňa 18. mája 1950 o vysokých školách 3. júna 1950 platilo rozlišovanie medzi vedecko-pedagogickými hodnosťami **súkromný docent** (staršie **privátny docent**) a **honorovaný docent**, zdedené z rakúsko-uhorskej zákonnej úpravy. Súkromný docent bol vysokoškolský pedagóg, ktorý habilitáciou získal od profesorského zboru príslušnej fakulty právo verejne prednášať na vysokej škole (*[[venia docenti]]*) v odbore, pre ktorý bol habilitovaný, ale s vysokou školou nemal zamestnanecký pomer (tzn. bol externým prednášajúcim). Za svoju prácu na škole mu neprislúchal riadny plat, no dostával kolegiálne taxy od svojich poslucháčov. Hodnosť honorovaného docenta udeľoval profesorský zbor danej fakulty bez habilitácie. Bol zamestnancom fakulty a spravidla viedol špecifické prednášky a praktické cvičenia, ktoré nezabezpečovali profesori fakulty. Zákonom č. 58/1950 Zb. boli obe hodnosti zlúčené a docentúru udeľoval minister školstva.

## Referencie

Kategória:Vysokoškolské tituly
Národný dôchodok

**Národný dôchodok** (ako výraz bez prívlastku) môže byť:
*v národných účtovníctvach trhových ekonomík: 
**čistý národný dôchodok v nákladoch faktorov
**čistý národný dôchodok v trhových cenách
**hrubý národný dôchodok v trhových cenách (resp. hrubý národný dôchodok v trhových cenách vypočítaný dôchodkovou metódou)
**čistý národný dôchodok v trhových cenách alebo hrubý národný dôchodok v trhových cenách 
*v národných účtovníctvach socialistických štátov: ukazovateľ približne zodpovedajúci západoeurópskemu čistému národnému produktu v trhových cenách, ale s vynechaním väčšiny spotreby služieb (rus. nacionaľnyj dochod, nem. produziertes Nationaleinkommen, angl. net material product), pozri národný dôchodok (socialistické národné účtovníctvo)

## Referencie

## Zdroje
*národný dôchodok in: *[[Encyklopédia Slovenska]]*
*Filit
Docta ignorantia

**Docta ignorantia** (lat., doslova: *učená nevedomosť*) je filozofický termín, ktorým sa v scholastike (resp. už od sv. Augustína) označuje poznanie (hlavne poznanie Boha), ktoré sa vzdáva nároku na časť rozumového poznania.

Podľa Mikuláša Kuzánskeho nie je možné preniknúť k Božej podstate v jej nekonečnosti skrze hromadenie racionálneho poznania.

Kategória:Teológia
Kategória:Scholastika
Dodávateľ

**Dodávateľ** je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá má odberateľovi dodať, alebo mu dodáva za odplatu v dohodnutom čase alebo lehotách, určitý výrobok alebo službu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obchodné právo
Kategória:Obchod
Dodona

200px|náhľad|Dodona na mape
**Dodona** bola prastará Diova veštiareň v strednom Épeire na úpätí pohoria Tomaro
(dnešného pohoria Olytsikas).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Grécka mytológia
Katolícka dogmatika

**Katolícka dogmatika** je systematické rozvinutie a podloženie kresťanskej viery v katolicizme.

## Externé odkazy
* 
*vieralogicky.sk - doc. Štefan Paločko

Kategória:Kresťanská teológia
Kategória:Dogmatika
Právna dogmatika

**Právna dogmatika** je právny odbor. Ide o poznávanie len platného (pozitívneho) práva podľa hľadiska de lege lata. Obmedzuje predmet svojho poznania na právo ako normatívny systém.
Ako cieľ si kladie poznanie obsahu práva. Jednou z metód právnej dogmatiky je analýza právnych textov (exegeze).

## Pozri aj
*dogma

## Externé odkazy
*
Dogmatizmus

**Dogmatizmus** (z gr. *δόγμα* *(dógma)* – názor, učenie, uznesenie) je spôsob myslenia, pri ktorom sa narába nemennými pojmami, formulami a poučkami bez toho, aby sa prihliadalo na nové skúsenosti, na nové podmienky
miesta a času.

Prívrženci antického skepticizmu pokladali za dogmatizmus každé pozitívne učenie o svete: napr. stoicizmus, epikureizmus, peripatetizmus. Dogmatizmus, na rozdiel od kriticizmu, predpokladá platnosť nášho poznania bez preverenia.

## Dogmatizmus v katolíckej cirkvi
V súčasnej podobe cirkevnej terminológie, ktorá je používaná približne od 19. storočia, označuje dogma výrok, o ktorom cirkev svojím riadnym magistériom alebo pápežskou či koncilnou definíciou prehlásila, že je zjavený Bohom tak, že jeho popieranie je heréziou (definované 1. vatikánskym koncilom, 3. zasadanie, dogmatická konštitúcia *[[Dei Filius]]*, 24. apríl 1870, DS 3011).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Teológia
Dohoda

**Dohoda** môže byť:
* dohodnutie, dorozumenie, dohovor
* v práve: 
** dohodnutie, pozri dohoda (právo)
** zmluva
**skrátene: dohoda o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru
* Dohoda (prvá svetová vojna)
* spojenci (v zmysle spojenecké krajiny v nejakej vojne)
Dohoda (prvá svetová vojna)

thumb|Vojenské spojenectvá v Európe pred 1. svetovou vojnou
thumb|Ruský plagát znázorňujúci Trojdohodu
**Dohoda** (zastarano **Antanta** z ) bol vojensko-politický blok, systém spojeneckých zmlúv uzavretých proti Trojspolku. Pôvodne sa volala aj **Trojdohoda** (Rusko, Francúzsko, Spojené kráľovstvo), neskôr počas prvej svetovej vojny aj **Štvordohoda** alebo **Veľká päťka**.

Základom boli zmluvy: 
* rusko-francúzska (1893)
* britsko-francúzska (tzv. srdečná dohoda) (1904) 
* britsko-ruská (1907)

Počas prvej svetovej vojny sa Dohoda rozrástla na koalíciu 11 štátov (pribudlo Srbsko, Belgicko,
Taliansko, USA, Rumunsko, Grécko, Japonsko, Čína).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Prvá svetová vojna
Kategória:Vojenské spojenectvá
Dojem

**Dojem** je výsledok vnímania, pozorovania, hodnotiaceho uvažovania, rozmýšľania, zdania.

Ide o celkový viac-menej neurčitý pocitový obraz skutočnosti utvorený na základe skúsenosti a vnímania určitých predmetov alebo javov. Prvý dojem vzniká pri prvom stretnutí situáciou, javom, človekom, často ale obsahuje nesprávne postrehy a vytvára predsudky. Je akoby zložený z viacerých čiastkových skúseností, napr. oči pozorovaného nám pripomínajú otca, jeho čelo zas nášho učiteľa, hlas konkrétneho herca a pod. Chyby prvého dojmu spočívajú v tendencii zjednodušovať (haló efekt), prisudzovať vlastné chyby posudzovanej osobe a spriemerňovať pozorovaného. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Epistemológia
Nepriamy dôkaz (logika)

**Nepriamy dôkaz**  je v logike dôkaz pomocou schémy usudzovania modus tollens, teda  dôkaz podľa vzorca: ak platí "z A vyplýva B" a súčasne vieme, že platí opak B, tak platí opak A. Príklad: Ak platí "ak mám peniaze, tak si kúpim auto" a auto si nekúpim, tak nemám peniaze.

Inými slovami je to konečná postupnosť správnych krokov, z ktorých každý vyplýva z predchádzajúcich, pričom prvým krokom je negácia záveru tvrdenia a výsledkom posledného kroku je negácia predpokladu alebo iného platného tvrdenia. 

Špecifická forma nepriameho dôkazu, spravidla považovaná za zvláštnu formu dôkazu, je dôkaz sporom. 

Čiže na to, aby sme dokázali, že platí A \rightarrow B, stačí dokázať, že platí \neg B \rightarrow \neg A.

## Externé odkazy
* 
* Nepriamy dôkaz na  pohodovamatematika.sk 

Kategória:Logika
Kategória:Matematika
Kategória:Dôkazy
Dôkaz

**Dôkaz** môže byť:
* všeobecne: zdôvodnenie/zistenie pravdivosti alebo prostriedok tohto zdôvodnenia/zistenia
* v logike: systematické zdôvodnenie pravdivosti výroku/vety a pod. odvodením z iných výrokov, o ktorých je známe, že sú pravdivé, alebo výrokov, ktoré sa nedokazujú, pozri dôkaz (logika)
* v práve:
** dôkazový prostriedok (právo)  (prostriedok, ktorým možno zistiť stav vecí)
** podanie dôkazného prostriedku o určitej skutočnosti
** poznatok získaný dokazovaním
*v chémii: identifikácia chemického prvku alebo zlúčeniny v nejakej látke chemickou analýzou, pozri dôkaz (chémia)
*v matematike: skrátene matematický dôkaz
*Dôkaz (film z roku 1991)
*Dôkaz (film z roku 2005)
*Dôkaz (kniha)

## Iné projekty