open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Okolie frazémy

**Okolie frazémy** sú slová, s ktorými sa frazéma spája pri svojej realizácii v reči. Potenciálne okolie je schopnosť frazémy spájať sa so slovami istého typu. Frazéma sa napríklad môže spájať so slovami vystupujúcimi vo vete vo funkcii podmetu, predmetu alebo príslovkového určenia (vtedy sa rozlišuje subjektové, objektové alebo okolnostné okolie), počet slov, s ktorými sa môže spájať a ich tematický okruh môžu byť presne ohraničené alebo neohraničené (vtedy sa rozlišuje lexikálne ohraničené alebo lexikálne neohraničené okolie) a môže sa spájať buď iba so slovami vymedzeného typu, napr. len so substantívami so sémantikou "osoba" alebo "ne-osoba", príp. "konkrétny predmet" alebo "abstraktný pojem", alebo sa môže spájať s typovo presne neohraničenými slovami, napríklad so slovami s významom "osoba" aj "ne-osoba" (vtedy sa rozlišuje jednotypové a rôznotypové okolie). Reálne okolie je spájateľnosť frazémy v každom konkrétnom prípade jej použitia. V rámci konkrétnej vety môže mať frazéma potenciálne i reálne okolie. Často sa prekrývajú. Súbor všetkých okolí, v ktorých sa daná frazéma vyskytuje, sa označuje ako distribúcia frazémy. Na skúmanie okolia frazémy existuje aj špeciálna metóda – metóda okolia (Tagijev, l966). Porov. distribúcia, lexikálno-frazeologická spájateľnosť. 

## Literatúra
* M. T. Tagijev, l966; V. P. Žukov, l986; A. G. Nazarian, l98l; N. N. Kurčatkina – A. V. Suprun, l98l. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Parémia

**Parémia** alebo **paremiologický útvar** je taký malý folklórny útvar, ktorý z jazykového hľadiska patrí do frazeológie (má teda vlastnosti frazém). Základnými útvarmi sú tu príslovie a porekadlo, ale patria sem aj početné ďalšie útvary, ako napr. úslovie, pranostika, povrávka, wellerizmus a hádanka (p.). Súhrn všetkých týchto jednotiek sa z frazeologického hľadiska nazýva paremiologická frazeológia. Sú to jednotky s osobitnými nielen jazykovými, ale aj folkloristickými aj kultúrnymi hodnotami. Parémie skúma paremiológia.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Periféria systému

**Periféria systému** je pomocná, ale dosť univerzálna charakteristika frazeológie. Zaradenie frazeológie na perifériu jazykového systému vyplýva z viacerých daností, ktoré k takejto charakteristike dosť jednoznačne vedú. Ide najmä o tieto fakty:
* a) frazeológia i jej jednotky sa zreteľne vymykajú zo stratifikačnej predstavy o jazykovom systéme,
* b) pre frazeológiu je najpríznačnejšou vlastnosťou anomálnosť – v protiklade s prevažujúcimi tendenciami po analógii v ostatných zložkách jazykového systému,
* c) medzi dôležité znaky frazeológie patrí nemodelovosť (alebo krajne limitovaná modelovosť),
* d) rôznorodosť jednotiek frazeológie z funkčného aj formálneho (konštrukčného) hľadiska tiež skôr oslabuje, ako podporuje systémovú predstavu o frazeológii. Všetky uvedené skutočnosti síce nevylučujú existenciu aj istých systémových prvkov vo frazeológii, ale naznačujú, že ony nie sú dominantné v celej frazeológii. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Petrifikovanosť frazémy

**Petrifikovanosť frazémy** je najvyššia miera lexikálnej, syntaktickej a morfologickej ustálenosti frazémy. V petrifikovaných frazémach nemožno nahrádzať nijaký komponent iným (majú úplne ustálené komponentové zloženie), nemožno v nich meniť poradie komponentov ani vložiť medzi ne nejaké slovo z kontextu a nemožno meniť ani podobu syntaktickej konštrukcie spojenia (majú úplne ustálenú syntax) a v nich sa ani jeden komponent nijako tvarovo nemení, neohýba (majú úplne ustálenú morfológiu). Petrifikované sú napríklad slovenské frazémy *malá hŕba pýta viac, cól sem cól tam, z hodiny na hodinu, márna sláva*. 

## Literatúra
* J. Mlacek, l984. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Plán pomenovania vo frazeológii

**Plán pomenovania vo frazeológii** sa prvotne prejavuje pri frazémach s nominatívnou funkciou. Význam takýchto jednotiek sa však pomenovaním nevyčerpáva, ale obsahuje – najmä vďaka svojej obraznosti, expresívnosti a konotatívnym zložkám – aj prvky výpovedné, ktoré sa tu uplatňujú druhotne. Vďaka takejto súhre prvotnej nominatívnej funkcie so sekundárnou výpovednou funkciou nie je nijaký bežný typ frazémy iba obyčajným pomenovaním (istou výnimkou sú tu okrajové typy, ktoré hraničia s lexikálnymi jednotkami a ktoré F. Čermák priliehavo nazval kvazifrazémami), a preto mohol F. Miko vysloviť tézu platnú o väčšine frazém, že "pomenúvajú vyjadrujúc". 

## Literatúra
* F. Miko, 1978; J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Plán usúvzťažnenia vo frazeológii

**Plán usúvzťažnenia vo frazeológii** je prvotne sa prejavuje pri frazémach s komunikatívnou funkciou a vetnou formou. Bežne sa teda vo frazeológii s ním počíta iba odvtedy, ako sa rozšírilo chápanie predmetu frazeológie i vymedzenie frazémy. Primárne vyjadrujú osobitné usúvzťažnenie práve vetné frazémy, ich zmysel (referencia) sa však nevyčerpáva iba usúvzťažnením, ale sekundárne obsahuje aj prvky pomenovacieho plánu (fráza, príslovie, povrávka "pomenúva" celú istú situáciu). Parafrázujúc Mikovu formuláciu o pomenovacích jednotkách, možno o frazémach s výpovednou platnosťou konštatovať, že "vyjadrujú pomenúvajúc". 

## Literatúra
* F. Miko, 1978. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Porovnávaco-diachrónna frazeológia

**Porovnávaco-diachrónna frazeológia** je oblasť frazeológie zaoberajúca sa spôsobom určenia (rekonštrukcie) písomne nedoložených predchádzajúcich frazém pomocou porovnávania so súčasnými frazémami. Týka sa jednak systému spôsobov skúmania frazeologického fondu zacielených na oživenie frazeologického fondu prajazyka, napr. celoslovanského frazeologického fondu, jednak neskorších období vývinu konkrétneho jazyka v porovnaní s jeho súčasným stavom. 

## Literatúra
* Tolstoj, 1973**.** je 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Potenciálny člen frazémy

**Potenciálny člen frazémy** je slovo zo zvyčajného kontextu frazémy, ktoré naznačuje tendenciu rozšíriť doterajšie zloženie frazémy a stať sa obligátnou zložkou frazémy. Takúto platnosť majú adjektíva pri menných zložkách frazémy a príslovky pri slovesných zložkách frazémy, napr. *ani malíčkom nepohnúť – ani len malíčkom nepohnúť, z prvej ruky – mať niečo z prvej ruky.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Povrávka

**Povrávka** je druh parémie, ktorý ustáleným spôsobom a ustálenými prostriedkami reaguje na istú situáciu, a to bez toho, aby vyjadroval nejaké zovšeobecňujúce závery, poučenia (ako príslovie) alebo obrazné hodnotenia (ako porekadlá). Niekedy sa blíži k prísloviam alebo porekadlám, ich závery, výroky však nemávajú "vážnu, serióznu" platnosť, ale sú skôr istým nadľahčeným prístupom k nejakej téme, často odrážajú humornú stránku veci. Pre výstavbu povrávky je príznačné, že okrem svojej základnej myšlienky, komického výroku obsahujú aj niektoré okolnosti, ktoré poukazujú na situáciu, v akej povrávka vznikala, alebo v ktorej platí. V uvedenom zmysle sa niekedy povrávka hodnotí ako zárodočná etapa vzniku príslovia alebo porekadla (keď sa v zložení takéhoto celku vyskytuje nielen sama myšlienka, ale aj sprievodné okolnosti) alebo naopak ako situačné, konkretizujúce zakotvenie príslovia alebo porekadla do jedinečnej situácie (teda ako etapa rozkladu, prípadne až zániku príslovia alebo porekadla). Pre svoje výstavbové aj myšlienkové súvislosti s príslovím a porekadlom, ale aj pre rozdiely v porovnaní s nimi sa povrávka chápe ako osobitný medzičlánok, ktorý stojí medzi väčšími útvarmi (napr. bájkami, povesťami a pod.) a prísloviami, resp. porekadlami, ktoré z nich vznikli. Príklady: *Keď sme len zdraví a na nás neprší! – Bol jeden mních, mal veľa kníh, a nič nevedel z nich. *Niektorými svojimi vlastnosťami sa povrávka blíži k byzantskému prísloviu (p.), inokedy k wellerizmu (p.) alebo k anekdote. 

## Iné projekty

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Pozičný variant frazémy

**Pozičný variant frazémy** je druh syntaktického (konštrukčného) variantu založený na možnosti ustáleného obmieňania v poradí komponentov, pričom sa nemení vecný ani kategoriálny význam príslušnej frazémy, napr. *byť koža a kosť – byť kosť a koža, neslaný nemastný – nemastný neslaný, rub a líce – líce a rub.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Pôvodné slovné spojenie

**Pôvodné slovné spojenie** je východisková podoba väčšiny súčasných frazém, ktorou bolo voľné spojenie. Porov. historický prototyp frazémy.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Pôvodný význam frazémy

**Pôvodný význam frazémy** je súhrn priamych významov jednotlivých komponentov predstavujúci pôvodný historický prototyp frazémy (porov.) v podobe voľného spojenia ešte pred frazeologizáciou (porov.). Napr. *vystaviť niekoho na pranier *– pripútať niekoho k stĺpu hanby, aby bol potrestaný. Porov. vnútorná forma frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Pragmatický aspekt frazeológie

**Pragmatický aspekt frazeológie** je postojová, hodnotiaca stránka frazém. Pragmatická stránka sa netýka hovoriaceho len ako jednotlivca, ale ako integrovaného člena jazykového a národného spoločenstva, v ktorom jednotlivec svoje postoje nadobudol, formuloval ich a príležitostne podľa potreby ich vyberá a používa. Postoje hovoriaceho sa utvárali na základe postojov, morálnych a iných hodnotení celého národného spoločenstva, odráža sa v nich nielen súčasná skúsenosť nášho etnika, ale aj skúsenosť našich predkov. Napríklad o dobrej žene Slováci konštatujú, že *"je do voza i do koča"*, Česi *"do tahu i kočára"*. U Poliakov je hodnotenie, že je to žena *"do tanca i do rožanca"*, Srbi a Chorváti sa vyjadria, že je to žena *"u vodu i u vatru" *(do vody aj do ohňa). V každom z týchto hodnotiacich postojov sa odzrkadľuje časť národnej histórie, spôsob života národa i osobitá črta národného temperamentu. Hodnotiace postoje však môžu byť aj špecifickejšie, krajové, profesijné, skupinové, dobové, situačné a pod., a tak aj pragmatický aspekt frazém predstavuje celú škálu veličín vplývajúcich na jazykové aj kmunikačné fungovanie frazeológie. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Preberanie frazeologických jednotiek

**Preberanie frazeologických jednotiek** je proces, pri ktorom sa frazeologický fond jazyka obohacuje o frazémy z iných jazykov. Najčastejším spôsobom je doslovný preklad cudzích frazém, ich kalkovanie, ktoré môže byť úplné alebo čiastočné, pričom sa viac alebo menej kopíruje aj ich syntaktická konštrukcia. Iným spôsobom je preberanie cudzích frazém bez prekladu. Preberané frazémy sa buď foneticky a graficky prispôsobujú systému preberajúceho jazyka (napr. franc. *table rase *z lat. *tabula rasa*) alebo sa čiastočne prispôsobujú, čiastočne si ponechávajú svoju originálnu podobu (napr. franc. *faire fiasco *z tal. *far fiasco*), prípadne sa frazéma preberá v jej pôvodnej grafickej i zvukovej podobe (*alma mater, enfant terrible, dolce far niente*). Posledný spôsob sa niekedy nepokladá za prevzatie a takéto spojenia sa považujú za zvláštnu skupinu frazém, citátové frazémy (Mlacek, l984), inokedy sa označujú ako "čisté prevzatia" (Gvozdariov, l977). Preberaním frazeologických jednotiek vzniká v preberajúcom jazyku osobitná vrstva frazeológie – prevzatá frazeológia. Porov. frazeologické kalky, polokalky, adaptované kalky, citátové frazémy, prevzatá frazeológia 

## Literatúra
* E. Smiešková, 1982; J. Mlacek, l984; J. A. Gvozdariov, l977; A. G. Nazarian, l976; A. M. Babkin, l97O; N. M. Šanskij, l985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Predikatívna frazéma

**Predikatívne frazémy** sú frazémy predovšetkým adjektívnej a adverbiálnej povahy, ktoré majú syntakticky podmienené významy a vystupujú len v predikatívnej funkcii. Typickým príkladom sú ustálené prirovnania, ktorým predikatívnu povahu dodáva sloveso ako relátor, napr. *byť na nevydržanie, bežať ako o dušu (spasenú), byť ako znovuzrodený *atď. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Pregnantné hodnotenie frazémou

**Pregnantné hodnotenie frazémou** je výstižné, jadrné, presné hodnotenie človeka pomocou ustálených obrazov metaforického alebo metonymického typu, t. j. pomocou frazém. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Polokalk

**Polokalk** je typ frazeologických kalkov, ktorý vzniká tým, že časť komponentov cudzej frazémy sa prekladá, časť sa preberá bez prekladu. Slovenčina takto prevzala z francúzštiny frazému *faire la scéne *ako *urobiť scénu*, francúzština z latinčiny *conditio sine qua non* ako *condition sine qua non*, angličtina z francúzštiny frazému *a propos de rien* ako *a propos nothing*, ruština z francúzštiny *faire la cour* ako *strojiť kury. *Porov. preberanie frazeologických jednotiek, internacionalizmy vo frazeológii, frazeologické kalky, adaptované kalky.  

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Premenlivý člen frazémy

**Premenlivý člen frazémy** je súčasť zloženia frazémy, ktorá sa podľa potrieb zapojenia frazémy do kontextu tvarovo obmieňa. Napr. vo väčšine slovesných frazém býva premenlivým členom práve konštrukčne kľúčové sloveso (*sedíš, sedí, sedia... si na ušiach*), v menných frazémach ním býva kľúčové substantívum (napr. *dvoch dvorov pes, dvoch dvorov psa*), alebo substantívum spolu s adjektiválnym členom (*kategorický imperatív, kategorického imperatívu *atď.). Premenlivý člen býva súčasťou paradigmatickej formy frazémy (p.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Podoba frazémy

**Podoba frazémy** je tvar, v akom sa môže frazéma vyskytovať pri rešpektovaní ustáleného významu. Mnohé (zmeravené) frazémy sa vyskytujú iba v jedinej podobe, väčšina frazém máva však viacej podôb, a to v dôsledku existencie rozličných variantov tej istej frazémy (napr. porekadlo *My o vlku a vlk za humny *máva popri uvedenej podobe aj tieto ďalšie morfologické varianty: *My o vlku a vlk za humnami. My o vlkovi a vlk za humny. My o vlkovi a vlk za humnami*. Menný výraz *pečený varený *máva aj pozičný variant s podobou *varený pečený *atď.) alebo v dôsledku existencie paradigmatických foriem frazémy (napr. *sedieť ako na ihlách, sedím, sedíš ako na ihlách*). Všetko toto sú ustálené podoby frazémy. Ich špecifickým prípadom je existencia rozšírenej a skrátenej podoby frazémy – sú to podoby, ktoré sa vydeľujú najmä pri fakultatívnych zložkách frazémy. Popri všetkých typoch uvedených ustálených podôb frazémy existujú aj aktualizované podoby, ktoré sú výsledkom aktualizačných zásahov do stvárnenia a zároveň aj do významu frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Profesionálna frazeológia

**Profesionálna frazeológia** je frazéma používaná v profesionálnej reči, žargóne. Porov. aj odborná frazeológia.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Propozičná frazéma

**Propozičná frazéma** je frazémy, ktoré majú podobu hotových viet. Sú vytvárané kombináciami autosémantických, synsémantických komponentov a na ich výstavbe sa môžu podieľať aj samotné kolokácie. F. Čermák rozlišuje propozičné frazémy a tzv. polypropozičné frazémy, ktoré člení na monosubjektové (viazané na jedného hovoriaceho) a intersubjektové (minimálne dve propozície, ktoré sa vzťahujú tiež aspoň na dvoch hovoriacich). Patria sem spojenia synsémantík (*To tak!, Že by?*), autosémantík (*Samochvála smrdí. Dílo chválí mistra. Jaképak řeči!*), ich kombinácie (*Tím to hasne! Tys tomu dal!*). Polypropozičné monosubjektové: *Jak si kdo ustele, tak si lehne. Vrána k vráně sedá, rovný rovného si hledá; *polypropozičné intersubjektové: A: *Děkuji. *B: *Není zač/Rádo se stalo*. A: *Jak se vede*? B: *Děkuji, ujde to*. K propozičným frazémam patria aj tzv. citátové frazémy, resp. okrídlené frazémy. 

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Psycholingvistický výskum frazeológie

**Psycholingvistický výskum frazeológie** je výskum procesov osvojovania, používania a porozumenia frazém, s cieľom zistiť spôsob kódovania a dekódovania frazém v sémantickej pamäti používateľov jazyka. 

## Literatúra
* I. Šípoš, 1982; I. Šípoš – V. Rosová, 1984; P. Ďurčo, 1990, 1992, 1994. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Publicistická frazeológia

**Publicistická frazeológia** je jeden z druhov široko chápanej knižnej frazeológie, a to typ charakteristický pre texty publicistického štýlu. Pre takéto jednotky je príznačné, že v nich častejšie ako v ostatnej frazeológii bývajú komponenty abstraktného charakteru, že v nich často ide o opisné pomenovanie, pri ktorom sa pomenúvaný objekt rozkladá na zložku so širším rozsahom a jej určujúci prívlastok, resp. iné určenie. Jednotky patriace do tejto kategórie sa nazývajú publicistické frazémy. Patria k nim napríklad takéto jednotky: *modrá armáda *(=železničiari), *biele zlato *(=cukor), *studená vojna, železná opona *a pod. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Rekonštrukcia historickej frazémy

**Rekonštrukcia historickej frazémy** je zistenie pôvodného historického pendantu frazémy zo staršieho obdobia vývinu nášho jazyka na základe porovnania so súčasným stavom vo všetkých formách nášho národného jazyka, príp. porovnaním s inými príbuznými i nepríbuznými jazykmi. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Replika – klišé

**Repliky – klišé** je pojem, ktorý sa používal na začiatkoch výskumu frazeológie popri troch základných typoch (frazeologické zrasty, frazeologické celky a frazeologické spojenia) ako 4 skupina. Zahŕňali sa medzi ne štruktúrne a sémanticky rôznorodé typy zvratov, ktoré spájal iba všeobecný komunikatívny príznak, že sa uplatňovali najmä ako ustálené repliky v dialógu.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Repliková vetná konštrukcia

**Repliková vetná konštrukcia** je ustálená expresívna vetná konštrukcia s úplným alebo väčším či menším stupňom frazeologizovanosti, ktoré sú príznakové lexikálnym obsadením i melodickým stvárnením. Delia sa na replikové vetné konštrukcie
:a) súhlasu (*Dobre teda., Nech je tak!), *b) odmietania *(Ale ba!, No, počkaj!, O tom potom!)*,
:c) nabádania *(Do toho!, Ber sa!, Hore sa!)*,
:d) počudovania *(Namojveru!, Namojdušu!, Čo nepovieš?)*. 

## Literatúra
* V. Lapárová, 1953; J. Mlacek, 1976; G. Horák, 1981, 1982. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Rozčlenenosť formy

**Rozčlenenosť formy** je vlastnosť frazém kolokačného typu. Spočíva v tom, že frazéma pri svojej významovej celostnosti pozostáva najmenej z dvoch slov: *mať ostrý jazyk, hra s ohňom, ani byľku, nič po nič, ešteže čo*. Porov. viacslovnosť/nadslovnosť frazémy 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Rozštiepenie frazémy

**Rozštiepenie frazémy** je jeden z druhov aktualizačných zásahov (p.), ktorý spočíva v tom, že sa do pevne ustáleného zloženia frazémy i do pevného poradia jej zložiek zasiahne tak, že sa medzi zložky frazémy vloží slovo z aktuálneho kontextu. Takýmto zásahom sa zvyčajne význam jednotky defrazeologizuje, konkretizuje sa a aktualizujú sa významy jednotlivých slov, ktoré boli zložkami pôvodnej frazémy. Zámerné rozštiepenie frazémy býva prostriedkom na rozvíjanie druhého významového plánu v texte, mimovoľné rozštiepenie môže eliminovať kvalitu frazémy a stáva sa chybou. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sarkastická frazéma

**Sarkastické frazémy** sú podľa J. Mihála (1959) štylisticky príznakové frazémy, ktoré vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky, napr. *narodiť sa v čepci, naťahovať gajdy, trafená hus zagágala *a i. Typická pre ne je výrazná záporná hodnotiaca séma, umocnená bežne práve obraznosťou frazémy. 

## Pozri aj
*sarkazmus

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sémantická nerozložiteľnosť frazémy

**Sémantická nerozložiteľnosť frazémy** je neodvoditeľnosť významu frazémy z významov slov, ktoré vystupujú ako jej komponenty. Je prejavom sémantickej neaditívnosti komponentov frazémy. Porov. celostný význam frazémy, lexikálna nedeliteľnosť, sémantická klasifikácia frazeologických jednotiek. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sémantická paradigma frazémy

**Sémantická paradigma frazémy** je trieda frazém, daná spoločnými funkčnými a významovými vzťahmi. Sémantickú paradigmu môžu tvoriť synonymické, antonymické frazémy, ale aj frazémy v rámci tematických skupín. Niekedy sa pod sémantickú paradigmu zaraďujú aj variantné vzťahy frazémy alebo významy polysémantickej frazémy. 

## Literatúra
* A. M. Emirova, 1972; V. P. Žukov, 1986. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sémantická variantnosť frazémy

**Sémantická variantnosť frazémy** je podľa starších predstáv premenlivosť významovej platnosti frazémy. Porov. aj sémantický variant frazémy.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sémantický variant frazémy

**Sémantický variant frazémy** je realizácia frazémy, ktorá sa od iných líši významovými osobitosťami. Je to prípad, že sa narúša jednotnosť frazémy. Pri významových premenách už nemožno hovoriť o variante frazémy. V novšej teórii sa ako druh variantu nevydeľuje. Voľnejšie sa tento názov používa na označenie sémantickej aktualizácie frazém. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sféra idiomatických prostriedkov

**Sféra idiomatických prostriedkov** je oblasť prostriedkov z rozličných rovín jazykovej stavby, ktoré sú typické pre daný jazyk. Idiomatickosť sa môže prejaviť už na rovine zvukovej stavby slova (p. naše *hmla *– a čes. *mlha*, naše *omša *- čes. *mše*), na rovine gramatických významov aj tvarov (p. napr. naše supletívne tvorenie plurálu pri niektorých slovách: *človek – ľudia*, supletívne vyjadrenie vidu: *brať-vziať*), na rovine odvodzovania aj skladania slov i na rovine slovných spojení. Nie všetko toto sa zaraďuje aj do frazeológie. Názov frazeológia treba rezervovať pre oblasť špecifických slovných spojení. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Semémová analýza frazém

**Semémová analýza frazém** je osobitná metóda výkladu frazémy a frazeológie spracovaná M. M. Kopylenkom. Frazéma sa v nej chápe ako výsledok kombinácie denotačných a konotačných semém. Metóda rozlišuje prvotnú a druhotnú denotačnú semému (D1 a D2), ďalej konotačnú semému motivovanú (K1), konotačnú semému nemotivovanú (K2) a konotačnú semému izolovanú (K3). Dvojčlennými a trojčlennými kombináciami určuje typológiu frazém podľa sémantickej povahy ich zložiek. Táto kombinatorika však zreteľne neurčuje, od ktorého typu spojenia sa začína frazeológia (je evidentné, že prvé typy spojení, napr. D1D1, D1D2 a pod., ešte nepatria do frazeológie. Neproduktívnosť tejto metódy spočíva v mylnej východiskovej hypotéze o možnosti určovať význam frazémy pomocou priraďovania významov jej zložkám. 

## Literatúra
* M. M. Kopylenko – Z. D. Popova, 1978. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sémiotická frapantnosť frazémy

**Sémiotická frapantnosť frazémy** je spočíva vo výraznosti, markantnosti, frapantnosti obrazu: *byť hlavou o múr, tancovať na tenkom ľade*. Obraz spriehľadňuje, takmer "odhaľuje" charakteristické znaky referenčnej skutočnosti mienenej výpoveďou. Malígne vedie snaha po frapantnosti k hyperbolizácii, často až do extrémne expresívnych, ba až vulgárnych polôh: *mať v hlave otruby, vykašlať sa na niekoho, dúchať s niekym do jedného vreca*. Paronymicky sa zosilňuje frapantnosť hláskovou podobnosťou slov označujúcich nesúmerné fakty (*robiť z komára somára*), pričom sa to akcentuje rýmom. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Slangová frazéma

**Slangové frazémy** sú frazémy, ktoré používajú príslušníci rôznych sociálnych skupín. Môže ísť o vekovo, pracovne alebo záujmovo odlíšené skupiny. Za najdynamickejší sa považuje žiacky a mládežnícky slang, k bohatým patrí aj vojenský a športový slang. Prakticky každá sféra ľudskej činnosti má svoje špecifiká, ktoré sa prejavujú aj v oblasti výrazových prostriedkov a možno hovoriť o poľovníckom, stavbárskom, rybárskom, kartárskom, kancelárskom, divadelnom, hudobnom slangu atď., napr.: *kockaté hlavy *(študenti matematiky), *mať ciťáka, mať veget, mať dlhé vedenie, dať si padáka, stáť si na kábli, potiť voloviny, to je bomba/špica, byť zbombovaný, mať Saharu *(mať smäd), *mám ťa na háku, mám ťa v paži *(nezáleží mi na tebe, si mi ľahostajný) atď. V tých prípadoch, keď slangová frazéma preniká za hranice svojho prvotného fungovania, keď sa dostáva do širšej komunikácie, stáva sa súčasťou tzv. subštandardnej frazeológie a po istých (potrebných) premenách môže prejsť až do frazeológie spisovného jazyka. Porov. slangový variant frazémy. 

## Literatúra
* J. Mistrík, 1985; M. Patáková, 1993. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Slangový variant frazémy

**Slangový variant frazémy** je druh nespisovného variantu frazémy, pri ktorom sa najmä uplatnením slangových prvkov zvyšuje nápadnosť, expresivita danej frazémy, napr. *vzala si čosi do hlavy – vzala si čosi do tej svojej mozgovnice *a pod. Porov. slangové frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Slogan

**Slogan** (zo ) je obchodné, manifestačné, náborové, agitačné heslo, resp. text hesla, ktorým sa niečo oznamuje, chváli alebo propaguje. Slogan je heslo, alebo motto, ktoré pomáha upútavať pozornosť k spoločnosti alebo k jej produktu. Slogan je používaný v reklame ako marketingový nástroj, ktorý má sprostredkovať firemný claim (tvrdenie). 

Niektoré slogany sa rýmujú. Sú to síce ustálené slovné spojenia, ale majú dočasnú platnosť, lebo častým používaním strácajú údernosť a nadobúdajú charakter klišé.   

Slogan slúži na budovanie povedomia o značke, je logom v textovej podobe, umožňuje firmu  jednoznačne identifikovať. Najlepšie slogany sa časom stávajú synonymami pre produkty. Efektívny slogan je stručný, zapamätateľný a výstižný. Mal by opisovať samotnú podstatu prezentovaného výrobky, či služby. 

## Príklady
* *Všetko naj, naj, naj – v obchodnom dome Dunaj!*
* *Jediné parohy, ktoré Vás postavia na nohy (Jagermeister)*
* *Kto sa bojí opozície, ten sa bojí o pozície.* 
* *Kto stojí na chodníku, nemiluje republiku. Všetci svorne v jednom šíku, ubránime republiku!* 
* *Kvalita za dostupné ceny (Lidl)* 
* *Vanish – škvŕn a špiny sa zbavíš* 

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Slovotvorný variant frazémy

**Slovotvorný variant frazémy** je druh lexikálneho variantu, ktorý spočíva v nahrádzaní istých komponentov ich derivátmi alebo ináč slovotvorne s nimi spätými slovami, napr. *vyrásť z detských nohavíc/nohavičiek, hlava maková/hlavička maková, vyvaľovať oči/očiská/okále na niečo*, *dračie zuby/zubále*; rus.: *protereť s peskom/pesočkom kogo, pod krylom/krylyškom u kogo *a pod. Aj pri zachovaní základného významu a jadra obraznosti frazémy s takouto variantnosťou existujú medzi slovotvornými variantmi nielen štylistické, ale aj badateľné vecné odtienky (rozličné pragmatické a ďalšie konotácie). Ak by sa uplatnením slovotvornej premenlivosti menil kategoriálny význam frazémy, vzniká nová jednotka, ktorá nemá platnosť variantu, ale je frazeologickým derivátom (p.). Medzi najbežnejšie typy slovotvorného variantu patrí deminutívny variant (p.). 

## Literatúra
* V. P. Žukov, 1986. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sociálna diferencia frazém

**Sociálna diferencia frazém** je frazeológia sa tradične chápe ako rečový fenomén idiomatickej povahy, spočívajúcej v tom, že nesie v sebe sociálny náter ľudovosti. V slovenských súvislostiach k tomu prispieval fakt, že spisovný jazyk sa tu značne prekrýva s rečovou sférou stredoslovenskej dedinskej pospolitosti, pritom príznačne práve v oblasti frazeológie. Aktuálne rastúci "dopyt" v súčasnom spoločenskom úze však jasne dokumentuje, že potreba frazeológie je v komunikácii systémová a že jej dnešné frekventovanie nie je už značené koloritom idiomatickosti, aj keď ten zrejme nechýba. Dnes cez to preráža naliehavejšia potreba samej funkčnej autentickosti, pričom sa tu prejavuje tendencia diferenciácie frazém podľa iných, pragmatických kritérií. Ak je základná vrstva frazém spojená so sférou neverejného občianskeho života v jeho osobnom styku ľudí, navrstvujú sa v zhode s profesionálnou diferenciáciou komunikácie na túto idiomatickú vrstvu osobitné jej vrstvy tzv. kultúrnej frazeológie. Stretávame sa s tým v osobnom styku intelektuálov, vedcov, odborníkov, novinárov, politikov, a v kultúrnych profesiách vôbec a to s jej istými špecifikami. Zdieľa ju potom aj denná a časopisecká tlač, ako aj rozhlasové a televízne médiá, spolkový, politický a ekonomický život, vrátane sféry čisto osobné styku v nich už na tejto úrovni. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Sociálny akcent

**Sociálny akcent** je funkčný aspekt frazémy. Súvisí s aktuálnou situáciou a komunikačnou aktivitou hovoriaceho. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Spisovná frazeológia

**Spisovná frazeológia** je súhrn frazém, ktoré vyhovujú základným kritériám spisovnosti. Ide najmä o kritérium zrozumiteľnosti, komunikatívnej a sémantickej zreteľnosti a ustálenosti. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Stály člen frazémy

**Stály člen frazémy** je súčasť zloženia frazémy, ktorá sa obligátne vyskytuje vo frazéme a pritom nemení svoje miesto v jej štruktúre ani svoj tvar. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Subfrazéma

**Subfrazéma** je novšie vydeľovaný druh frazém s nesyntagmatickou stavbou, ktorý sa od minimálnej frazémy odlišuje svojím zložením (v jeho stavbe nie je ani jedno pôvodne plnovýznamové slovo) aj svojou funkciou (na rozdiel od minimálnej frazémy má špecifickú výpovednú platnosť). S ohľadom na to, že je to jednotka ešte užšia ako minimálna frazéma, navrhol sa na pomenovanie takýchto jednotiek názov subfrazéma, napr. *že či, len aby, veď hej*. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Substitučná metóda

**Substitučná metóda** je 
* Metóda analýzy frazém na základe zámeny jedného komponentu frazém iným, pričom nedochádza k zmene významu frazém. Zisťuje sa ňou tzv. analytickosť, resp. syntetickosť frazém. 
* Metóda analýzy štruktúrno-sémantickej funkčnosti frazém voči iným paralelám v jazyku pomocou ich vzájomnéj zámeny v texte. 
* spôsob výpočtu neurčitého, prípadne určitého integrálu. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Súčasná frazeológia

**Súčasná frazeológia** je súhrn frazém súčasného jazyka, ktorý sa vymedzuje najmä týmito vzťahmi
* a) funguje/nefunguje v súčasnom jazyku (pojem súčasná frazeológia tu stojí v opozícii s historickými frazémami, napr. *platiť daň Kristovi *= žiť podľa jeho učenia, *egyptský pokrm *= nadbytok, hýrenie, aj s historickými variantmi, napr. *vyjsť na chudobu, vyjsť na veľké chudobstvo *– proti variantom súčasného jazyka *vyjsť na mizinu*, príp. *aj vyjsť na psí tridsiatok*),
* b) funguje v súčasnom jazyku so zreteľom na aktuálnu diferenciáciu na časovej osi (isté jednotky spomedzi všetkých, čo sa v živom jazyku uplatňujú, sa hodnotia ako nové, ako neologické frazémy, v súčasnom období napr. *stará štruktúra *= človek zapojený do nomenklatúrnych štruktúr za bývalého režimu, *rozmeniť niečo na drobné *a pod., iné zasa ako zastarávajúce alebo už zastarané, do súčasnej frazeológie teda patria aj frazémy, ktoré súčasný používateľ hodnotí ako zastarávajúce alebo zastarané, ale práve s takýmto zaradením ich jednako v živej komunikácii uplatňuje),
* c) funguje v súčasnom jazyku podľa súčasného štylistického hodnotenia (je napr. známe, že viaceré jednotky z frazeológie prevzatej, ktorá sa celkovo radí ku knižným prostriedkom, v súčasnosti prešli – po istých premenách alebo aj bez nich – do hovorovej frazeológie, napr. prirovnanie *stáť ako soľný stĺp *sa na pozadí biblického príbehu o Lotovej žene chápalo ako biblizmus a teda aj ako knižná frazéma, skrátený variant *stáť ako stĺp*, z ktorého vypadol práve komponent odkazujúci na biblický pôvod prirovnania, možno už pokladať za bežný hovorový typ prirovnania, do súčasnej frazeológie patrí táto frazéma práve v takomto pozmenenom štylistickom zaradení). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Horúca škvrna

**Horúca škvrna** () môže byť:
* v geológii: pozri horúca škvrna (geológia)
* v astronómii: oblasť vysokej teploty na povrchu hviezdy alebo akrečného disku, pozri horúca škvrna (astronómia)
* pri jadrovej syntéze: pozri horúca škvrna (jadrová syntéza) (synonymum: horúce miesto)

## Pozri aj
* miesto lokálneho tepelného preťaženia (jadrová energetika)
* hot spot
Sociolingvistika a frazeológia

**Sociolingvistika a frazeológia** je frazeológia stručne a výstižne vyjadruje charakteristické životné situácie, ľudské vzťahy, správanie, duševné stavy a pod. Je prejavom spoločenskej zhody v názoroch na hodnotení človeka a životného prostredia. Týmto spôsobom je spojená so sociolingvistikou, ktorá sa zaoberá sociálnymi aspektmi fungovania jazyka, vzťahom medzi jazykom a spoločnosťou a pod. Vo frazeológii by išlo napríklad o skúmanie štandardných a neštandardných prvkov, etického a neetického, o vzťah spoločenských skupín k frazémam, k ich používaniu (profesionáli, spisovatelia a i.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Somatická frazeológia

**Somatická frazeológia** je súbor frazém, ktoré v komponentovom zložení obsahujú slová pomenúvajúce časti ľudského tela (somatizmy), napr. *prerásť niekomu cez hlavu, postaviť niekoho na nohy, vziať/brať nohy na plecia, strážiť niekoho ako oko v hlave, na rukách nosiť niekoho.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Súslovie

**Súslovie** alebo **slovný pár** alebo **párové slová** je osobitný typ frazém, ktorý sa vyznačuje dvojčlennosťou, priraďovacím (spojkovým alebo bezspojkovým) spojením zložiek, zvukovou alebo tvarovou podobnosťou zložiek a zvyčajne aj nezameniteľnosťou poradia zložiek. Najčastejšie sú súslovia, ktoré vznikli spojením príslovkových zložiek (*pekne ruče, isto-iste*), menej často spojením adjektiválnych alebo substantívnych zložiek (*neslaný nemastný, hlava-nehlava*). Na rozdiel od niektorých iných jazykov (napr. nemčiny: *schalten und walten*) v slovenčine niet slovesných súsloví (je tu síce súslovie, ktoré vzniklo zo slovesných tvarov, ale to nemá slovesný, lež príslovkový charakter: *stoj čo stoj*). Ako starší názov sa na pomenovanie súslovia uplatňoval názov párové slová. Súslovie vzniká viacerými spôsobmi, najmä
:a) opakovaním toho istého slova s prípadným malým modifikovaním (*sväto-sväte, denno-denne*),
:b) intenzifikačným opakovaním toho istého slova (*skrz-naskrz, dávno-pradávno*),
:c) spojením synonymických výrazov (*pekne ruče, silou mocou*),
:d) spojením protikladných výrazov (*vstávajúc-líhajúc, skôr-neskôr*),
:e) spojením výrazov, z ktorých jeden nie je osobitným slovom, ale iba zvukovou alebo tvarovou paralelou k prvému členu (*tresky plesky*, tento typ sa nazýva aj označením *[[pseudoidióm]]*). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Súvzťažnosť frazémy so slovom

**Súvzťažnosť frazémy so slovom** je vlastnosť frazém, ktorá ukazuje, že paralelnosť medzi frazémou a slovom je väčšia, než býva medzi inými dvojicami jazykových jednotiek. Súvzťažnosť sa vidí najmä v paralelných funkciách obidvoch uvedených jednotiek. Teória súvzťažnosti sa vo frazeológii prijala na samarkandskej frazeologickej konferencii r. 1971, keď sa týmto príznakom frazém nahradilo dovtedy prevládajúce kritérium ekvivalentnosti frazémy so slovom. V porovnaní s ekvivaletnosťou sa súvzťažnosť chápe ako voľnejšia a dynamickejšia vlastnosť, ktorá pokrýva širšiu časť frazeológie, ako predtým pokrývala koncepcia ekvivalentnosti frazémy a slova. Prijatie kritéria súvzťažnosti frazémy so slovom znamenalo metodologický posun vo frazeológii smerom k jej oveľa širšiemu vymedzovaniu. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Synchrónna frazeológia

**Synchrónna frazeológia** je 
*  #redirect súčasná frazeológia 
* Opozícia k názvu historická frazeológia (p.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Synsémantický komponent frazémy

**Synsémantický komponent frazémy** je komponent frazém z kategórie tzv. neplnovýznamových, resp. pomocných, relačných slovných druhov. Patria sem predložky, spojky a častice a citoslovcia. Z hľadiska frazeológie zohrávajú dôležitú úlohu pri tvorbe a klasifikácii minimálnych frazém. Porov. minimálne frazémy, subfrazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Syntagmatická frazéma

**Syntagmatická frazéma** je frazéma, ktorá má syntagmatickú štruktúrnu bázu. Svojou povahou stoja medzi asyntagmatickými, resp. minimálnymi a vetnými, resp. propozičnými frazémami. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Syntaktická frazeológia

**Syntaktická frazeológia** je iba v novších frazeologických teóriách vydeľovaný typ, ktorý zahrňuje frazémy, pri ktorých frazeologizačný proces zasahuje nie konkrétne slovné spojenie, ale samotnú syntaktickú konštrukciu. Jednotky tohto typu sa označujú aj ako frazeologizované konštrukcie, resp. tautologické frazeologizované konštrukcie. Frazeologické slovníky takéto jednotky zvyčajne nezachytávajú. Problematika syntaktických frazém sa častejšie spracúva pri opisoch syntaktickej roviny, a to ako osobitné prípady príslušných konštrukcií. Zriedkavejšie sa tu uplatňuje aj názov frazeoschéma.

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Syntaktická variantnosť frazémy

**Syntaktická variantnosť frazémy** je ustálená premenlivosť syntaktickej stavby frazém, ktorá nenarúša vecný ani kategoriálny význam frazémy. Treba ju odlíšiť od premenlivosti, ktorá mení denotatívny význam (tu už ide o syntaktickú aktualizáciu, i od premien kategoriálneho významu (tu ide o frazeologické deriváty (p.). Porov. aj syntaktický variant. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Syntaktický variant frazémy

**Syntaktický variant frazémy **i **konštrukčný variant frazémy** je ustálená podoba frazémy, ktorá sa od iných podôb odlišuje nejakými konštrukčnými odchýlkami, pričom však nenarúša identitu frazémy, jej význam ani obraznosť. Konštrukčné odchýlky sa môžu dotýkať rozličných stránok výstavby frazémy, a tak aj syntaktických (konštrukčných) variantov je viacej typov, predovšetkým transpozičný variant frazémy (p.), pozičný variant frazémy (p.) a modálny variant frazémy (p.). Od syntaktických variantov ako ustálených premien vo výstavbe frazémy treba odlišovať syntaktickú aktualizáciu (ako neustálené, individuálne, aktuálne zmeny v stavbe, ktoré potom vyvolávajú aj zmenu ustáleného významu frazémy) a frazeologickú deriváciu (p.) založenú na konštrukčných zmenách. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Systémová povaha frazém

**Systémová povaha frazém** je doteraz celkom nevyriešená základná otázka frazeológie. Jestvujú dva odlišné názory. Podľa jedného sú frazémy nemodelové a ustálené syntagmy prvkov, z ktorých (aspoň) jeden je z hľadiska druhého členom extrémne obmedzenej a zavretej paradigmy (Filipec – Čermák, 1985). Podľa druhého je frazeologický systém
* sústava frazém spojených určitými vzťahmi a tvoriacich v synchrónnom aspekte frazeologický fond jazyka. K týmto vzťahom patria
:a) systémové vzťahy medzi komponentmi frazémy;
:b) vzťahy medzi rozličnými frazémami;
:c) vzťahy medzi frazémami a druhými jazykovými jednotkami.
* súhrn frazém spojených navzájom ustálenými (invariantnými) vzťahmi na paradigmatickom a syntagmatickom základe. Užitočné je chápať frazeologický čiastkový systém jazyka historicky. Zvlášť zreteľne sa objavuje dialektická súvislosť synchrónie a diachrónie v systéme spôsobu tvorenia frazém. Jednak tvorenie frazém prebieha aj v súčasnosti, jednak výsledky procesov tvorenia frazém obsahujú aj určité historické momenty. 

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985; V. M. Mokijenko, 1980; R. Eckert, 1992. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Systémovosť frazeológie

**Systémovosť frazeológie** je v semiotickom zmysle predstavujú frazémy osobitný celok, ktorý je pripätý na totalitu životných skúseností, a to intímnejšie, než ostatná časť systému jazyka. A to až tak, ako by bola bližšia životu než dispozičnej sfére langue v našom vedomí. Preto sa chápe už sama osebe ako fakt kultúry (p.). To vplýva aj na charakter usporiadanosti frazém, čo súvisí s problémom systemizácie frazém pri jej vedeckom a pedagogickom traktovaní. Miesto čisto logickej systemizácie sa tu celkom prirodzene ponúkajú pragmatické kritériá triedenia, ktoré takýto "plný" výskum vysúvajú mimo sféry jazykovedy, kde sa za jedinú primeranú pôdu pre ňu pokladá obmedzené spracúvanie jej úzko lingvistických aspektov. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Štandardizácia ľudovej frazeológie

**Štandardizácia ľudovej frazeológie** je proces prijatia frazém ľudového pôvodu do spisovného jazyka. Tento proces je potrebný najmä v prípadoch, keď sa ľudová frazeológia stvárňuje nárečovou podobou. Pri štandardizovaní nejde iba o to, že sa ľudová frazéma uplatní napr. v umeleckom diele. Súčasne s tým musí prebehnúť aj prispôsobenie najmä tvarovej stránky ľudovej frazeológie normám spisovného jazyka. Tento proces bol živý najmä v minulosti – najmä zásluhou Dobšinského rozprávok a povestí a potom slovníkovým zachytením v Zátureckého Slovenských prísloviach, porekadlách a úsloviach sa takmer celé bohatstvo ľudovej frazeológie štandardizovalo a stalo sa základom domácej frazeológie aj v spisovnom jazyku. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Štruktúrny typ frazém

**Štruktúrne typy frazém** sú typy frazém v podstate zhodné vo všetkých obdobiach vývinu nášho jazyka.
* menné:
:a) substantívne: *pekný vtáčik; *)b/ adjektívne: *chudobný duchom; *c) adverbiálne: *za horúca*;
* slovesné: *trieť biedu; hľadieť kyslo; dať znať*;
* prirovnania: *biely ako sneh; chodiť ako páv; *4. propozičné:
:a) *príde chvíľa; *b) *čoby kameňom dohodil; *5. polypropozičné: *máš, čo si chcel.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Štruktúrno-sémantický frazeologický model

**štruktúrno-sémantický frazeologický model** je štruktúrno-sémantický invariant ustálených spojení, schematicky odrážajúci relatívnu stabilnosť ich formy a sémantiky, napr. "vyjsť + na čo" – dostať sa do ťažkej situácie (*vyjsť na psí tridsiatok; vyjsť na žobrácku palicu; vyjsť na mizinu*). 

## Literatúra
* J. Skladaná, 1993; Slovar', 1992. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Synchrónno-porovnávacia metóda frazém

**Synchrónno-porovnávacia metóda frazém** je metóda porovnávania frazém dvoch alebo viacerých jazykov v synchrónnom pláne. Niekedy sa uplatňuje s. m. pri vnútrojazykovom porovnávaní na analýzu vlastností komponentov medzi príbuznými frazém a tiež voľnými slovnými spojeniami. 

## Literatúra
* A. D. Rajchštejn, 1980; J. D. Gvozdariov, 1973. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Štruktúrny frazeologický model

**Štruktúrny frazeologický model** je typ syntaktických konštrukcií, ktoré tvoria štruktúrny základ frazém. Napr.
:a) sloveso + podstatné meno v akuzatíve (*stratiť chlieb*);
:b) prídavné meno + porovnávacia spojka (*ako*) + podstatné meno (*čierny ako smola*);
:c) podstatné meno + podstatné meno v inštrumentáli (*cap záhradníkom*) a i. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Štruktúrno-typologická analýza frazém

**Štruktúrno-typologická analýza frazém** je porovnávacia analýza, ktorá zisťuje zhody a rozdiely medzi frazémami rôznych jazykov. 

## Literatúra
* L. I. Rojzenzon – J. J. Avaliani, 1967; D. O. Dobrovoľskij, 1988. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Štylistická klasifikácia frazém

**Štylistická klasifikácia frazém** je jedno z najstarších triedení jednotiek frazeológie. Spočiatku sa z tohto hľadiska frazémy delili na príznakové a bezpríznakové (u nás J. Mihál). Toto triedenie však nebolo pre frazeológiu primerané. Ďalšie štylistické triedenie vychádzalo z vydeľovania niekoľkých špecifických skupín frazém (humorné, ironické, dysfemické a pod.), ale ani toto triedenie nebolo dostatočne všeobecné. Novší prístup k štylistickému triedeniu frazém vychádza z predpokladu, že v rámci takejto klasifikácie je potrebných viacej stupňov rozdelenia. Na prvej rovine ide podľa neho o rozdelenie podľa základnej štylistickej opozície, teda na frazémy knižné a hovorové. Na druhom stupni sa postupuje podľa toho, či je uvedená polarizácia zastúpená vo výraznej miere alebo tlmene. Spojením týchto dvoch krokov sa vydeľujú štyri základné druhy frazém zo štylistického hľadiska, a to výrazne knižné, výrazne hovorové frazémy, frazémy s tlmenou hovorovosťou a frazémy s tlmenou knižnosťou. Posledné dva typy sa vyznačujú tým, že sa môžu uplatňovať takmer vo všetkých textoch, a preto sa označujú súborne aj termínom medzištylová, resp. neutrálna frazeológia (p.). Až na ďalšom, už treťom stupni štylistického triedenia sa vydeľujú také typy, ako básnická frazeológia, publicistická frazeológia (v rámci pólu knižnej frazeológie) a na druhej strane žartovná, ironická, familiárna a pod. frazeológia (v rámci pólu hovorovej frazeológie). V minulosti sa štylistický charakter pripisoval aj termínu ľudová frazeológia. Jeho štylistická povaha sa však inkorporovala do názvu hovorová frazeológia, a tak sa názov ľudová frazeológia novšie uplatňuje v rámci klasifikácie frazém podľa pôvodu, a to ako označenie frazém ľudového pôvodu. 

## Literatúra
* J. Mihál, 1959; J. Mlacek, 1979. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Štylistická variantnosť frazém

**Štylistická variantnosť frazém** je označenie štylistických rozdielov medzi variantmi tej istej frazémy. Nejde o osobitný druh variantnosti, ale o zachytenie štylistických vlastností rozličných druhov variantov tej istej frazémy. Porovnať aj štylistický variant frazémy. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Štylistický variant frazémy

**Štylistický variant frazémy** je voľnejšie označenie hociktorého zo základných typov variantnosti, medzi ktorými sú nejaké štylistické rozdiely. V takomto zmysle sú štylistickým variantom napr. podoby *niečo dosiahlo vrcholu *(na pozadí základného morfologického variantu *niečo dosiahlo vrchol), vyrásť z detských nohavičiek *(na pozadí základného lexikálneho, slovotvorného variantu *vyrásť z detských nohavíc*). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Tabuová frazéma

**Tabuová frazéma** je podľa J. Mihála (1959) skupina štylisticky príznakových frazém, ktorú vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky. Za tabuové frazémy pokladá napr. *krpcami striasť, byť pod borievčom, pásť Abrahámove husi *a i*. *Sú to teda frazémy, ktorými sa zjemňujúco pomenúvajú, resp. vyjadrujú nepríjemné veci zo života (smrť, choroba, strata a pod.). 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Tertium comparationis

**Tertium comparationis** je znak, črta, rys, vlastnosť a i., spoločné pre comparatum i comparandum, t. j. porovnávací základ. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Transformácia frazém

**Transformácia frazém** je štruktúrna zmena frazémy vedúca k zmene jej funkcie, napr.: *plávať proti prúdu – plavba proti prúdu; postaviť niečo na hlavu – postavený na hlavu; posledná cesta – odprevadiť niekoho na poslednej ceste*. Takto chápané t. f. sa označujú aj ako deriváty frazém. Širšie chápanie t. f. predkladá F. Čermák. Rozlišuje t. f. medzirovinné, kde sa transformát odlišuje od východiskovej jednotky príslušnosťou do inej roviny. Patrí sem nominalizácia, verbalizácia, adjektivizácia, adverbializácia a i., napr.: *chytat lelky – lelkovat; bílý jako sníh – sněhobílý; tichá voda *z vety *Tichá voda břehy myje*. Druhým typom sú tzv. vnútrorovinné t. f., ktoré delí na medzištruktúrne (patria sem uvádzané deriváty frazém) a vnútroštruktúrne, kde ide o vetvenie základnej štruktúry na viacčlennú štruktúru aditívnym alebo redukčným spôsobom ap. Za t. f. považuje aj paradigmatické zmeny frazém, ku ktorým dochádza pri zapojení frazém do kontextu. Označuje ich ako gramatické transformácie. Tieto t. f. patria pod tzv. aktualizačné transformácie, kde zaraďuje ešte tzv. syntagmatické (kontaktné – aditívne, redukčné, inverzné; dištančné t.) a paradigmatické t. f., kam patria tzv. štatutárne – fázové (inchoatívnosť, duratívnosť, terminatívnosť) a agensiálne. Tretím typom sú zmiešané t. f. 

## Literatúra
* J. Filipec – F. Čermák, 1985. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Transformačná metóda

**Transformačná metóda** je metóda skúmajúca tranformačné možnosti frazém v porovnaní s tranformačnými možnosťami v pravidelnom jazyku, čím možno určovať mieru idiomatickosti frazém, pretože každá frazém má veľmi špecifický a individuálny súbor realizovateľných transformácií. 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy
Transpozičný variant frazémy

**Transpozičný variant frazémy** je druh syntaktického variantu založený na celkovej prestavbe konštrukcie frazémy, pričom sa nemení vecný ani kategoriálny význam (identita) frazémy. Napr. *kuť železo zahorúca – kuť železo, kým je horúce, vyskočil ako hadom uštipnutý – vyskočil, akoby ho had uštipol.* 

Kategória:Frazeológia
Kategória:Literárne pojmy