Švábska Jura

[náhľad|Švábska Jura v blízkosti [Tübingen (mesto)|Tübingenu]]
[náhľad|upright=1|Vodopády pri&nbsp;[Bad Urach]]

**Švábska Jura** (**' alebo ''Schwabenalb'') je [[Nemecko|nemecké]] pohorie na juhu spolkovej krajiny [[Bádensko-Württembersko]], s&nbsp;malým presahom do [[Švajčiarsko|Švajčiarska]].

== Geografia ==
[[Súbor:Schwäbische Alb - Deutsche Mittelgebirge, Serie A-de.png|náhľad|Topografická mapa pohoria]]
Švábsku Albu na západe oddeľuje od [[Schwarzwald]]u úzky pruh, tzv. [[Gäuplatten]]. Na severovýchode naň nadväzuje [[Franská Alba]], na juhu začína [[Alpské podhorie|podhorie]] [[Alpy|Álp]]. Rovnako ako Franská Alba, aj Švábska na severe prechádza do tzv. [[Schwäbisches Keuperland|Keuperlandu]], zvlnenej krajiny, tvorenej [[trias]]ovými vápencami.

Od [[Bodamské jazero|Bodamského jazera]] sa hrebeň pohoria tiahne severovýchodným smerom až k mestu [[Aalen]]. Najvyšším vrchom pohoria je [[Lemberg (vrch)|Lemberg]], dosahujúci [[nadmorská výška|nadmorskú výšku]] 1015 metrov. Celé pohorie je významným náleziskom [[Jura (geochronologická jednotka|jurských]] [[Fosília|fosílií]] a súčasne jedným veľkým [[kras]]ovým územím.

Vzhľadom ku geologickým podobnostiam bol v [[19. storočie|19. storočí]] presadzovaný názor, že [[Franská Alba]], Švábska Alba, [[Švajčiarska Jura|Švajčiarska]] a [[Francúzska Jura|Francúzska Jura]] tvoria jediné pohorie. Toto členenie sa neujalo a dnes sa objavuje už len sporadicky. Hoci sú všetky tieto horské celky tvorené prevažne usadeninami z plytkého tropického mora z obdobia [[Jura (geochronologická jednotka)|jury]], v prípade Franskej a Švábskej Alby (a menších priľahlých území vo Švajčiarsku) sú to len rozlámané a vyzdvihnuté tabule. Podstatná časť Jury je zvrásnená [[alpinske vrásnenie|alpínskym vrásnením]]. Obe Alby teda patria do [[Süddeutsches Schichtstufenland|Juhonemeckej stupňoviny]] (''Süddeutsches Schichtstufenland''), zatiaľ čo Jura sa už radí k [[Alpy|Alpám]].

=== Členenie ===
V [[Fyzickogeografické členenie Nemecka|nemeckom členení]] má Schwäbische Alb číslo D60, resp. podľa starého systému 09. Podľa staršieho systému Emila Meynena sa oblasť delí takto:

* 09 (=D60) **Schwäbische Alb''' (Švábska Jura)
** 090 Randen
** 091 Hegau-Alb (Hegauská Alba)
** 092 Baaralb und Oberes Donautal (Baarská Alba a údolie horného Dunaja)
** 093 Hohe Schwabenalb (Vysoká Švábska Alba)
** 094 Mittlere Kuppenalb (Stredná kupovitá Alba)
** 095 Mittlere Flächenalb (Stredná plošinová Alba)
** 096 Albuch und Härtsfeld (Albuch a Härtsfeld)
** 097 Lonetal-Flächenalb (Niedere Alb) (Nízka Alba)
** 098 Riesalb (Rieská Alba)

Orograficky možno vyčleniť aj tieto celky:
* Härtsfeld
* Albuch
* Heidenheimská Alba
* Spodná Alba
* Stubersheimská Alba
* Ulmerská Alba
* Blaubeurská Alba
* Urachská Alba
* Münsingská Alba
* Reutlingská Alba
* Zwiefaltská Alba
* Zollernalb
* Grosser Heuberg

## Hydrológia
Severozápadné svahy pohoria sú odvodňované riekou Neckar, ktorá pramení v rašelinisku pri meste Schwenningen. Tok Neckaru kopíruje približne severozápadný okraj pohoria a pri meste Plochingen sa prudko stáča na západ smerom k rieke Rýn, do ktorej sa neskôr vlieva. Miernejšie juhovýchodné svahy sú odvodňované prostredníctvom menších tokov do Dunaja. V celej oblasti sa nachádza množstvo podzemných tokov, z ktorých niektoré nie sú doposiaľ podrobne zmapované. Zvláštnosťou je, že väčšina miestnych tokov vyteká z podzemných priestorov už ako rieka či riečka, bez toho, aby na svojom toku priberala prítoky. Týmto prameniskám sa nemecky hovorí „Töpfe“ a jedná sa o vyvieračky.

* Významné vyvieračky:
** Aachtopf je najvýdatnejšia vyvieračka v Nemecku, prameň rieky Aach
** Blautopf je prameň rieky Blau v meste Blaubeuren, ktorá sa v Ulme vlieva do Dunaja
** Filsursprung je prameň rieky Fils pri mestečku Wiesensteig, ktorá je pravostranný prítok Neckaru
** Lautertopf je prameň riečky Große Lauter pri obci Gomadingen, ktorá preteká údolím hradov a jaskýň a tvorí ľavostranný prítok Dunaja
** Goldloch je prameň riečky Lauter pri obci Lenningen, vytekajúci priamo z jaskyne a vlievajúcej sa do Neckara 

## Turistické lokality
* V regióne sa nachádza mnoho hradov, kláštorov, kostolov, jaskýň a starých miest.
* Rieka Dunaj, ktorá pramení v pohorí Čierny les prostredníctvom zdrojníc Brigach a Breg, sa v blízkosti obce Immendigen prepadá a preteká najprv sústavou krasových jaskýň do mesta Aach a potom sa vlieva ako rieka Aach do Bodamského jazera. Následne Dunaj pramení akoby znova pomocou zdrojníc Krähenbach a Elta.
* Jaskyne a umenie z doby ľadovej v pohorí Švábska Jura – lokalita svetového kultúrneho dedičstva UNESCO

## Osídlenie
Najstaršie dôkazy pravekého osídlenia dosahujú až 35 000 rokov. Patrí medzi ne píšťala vyrobená z labutej kosti, dve sošky levieho muža či konská hlava. Od 1. do 3. storočia oblasťou prebiehala hranica Rímskej ríše, tzv. Limes Romanus.

### Sídla
[náhľad|Mestá [Gönningen a Reutlingen (vzadu)]]
* Dôležité sídla približne v smere od juhozápadu na severovýchod:
** Sigmaringen, hohenzollernské mesto na hornom Dunaji
** Rottweil, najstaršie mesto v Bádensku-Württembersku
** Albstadt, mesto v srdci Švábskej Alby
** Balingen, mesto pod hradom Hohenzollernovcov
** Tübingen, univerzitné mesto, mesto lekárov
** Reutlingen, „brána“ do Švábskej Alby
** Ulm, univerzitné mesto, mesto Alberta Einsteina
** Münsingen, mesto na hranici vojenského obvodu
** Laichingen, mesto tkáčov
** Kirchheim unter Teck, mesto remeselníkov pod horami
** Geislingen an der Steige, mesto štyroch údolí
** Aalen, mesto hraníc rímskeho impéria

náhľad|800px|stred|Panorama Dreikaisergebirge

## Referencie


## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Pohoria v Nemecku