open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Milan Tomašovič

Ing. **Milan Tomašovič** (* 16. január 1945, Turčianske Teplice – † 13. október 2007, Bratislava) bol vyštudovaný inžinier, podnikateľ, diplomat, predseda Konfederácie športových zväzov Slovenskej republiky, chairman Medzinárodnej federácie tanečného športu, prezident Slovenského zväzu tanečného športu. Mal zásluhu na formovaní dnešného tanečného športu a zväzu tanečného športu na Slovensku.

## Životopis
* narodil sa 16. januára 1945 v Turčianskych Tepliciach
* po štúdiu na Vysokej škole ekonomickej získal titul inžinier
* pracoval v podnikoch zahraničného obchodu Poľnopo, Technopol a Interal
* v rokoch 1981 - 84 pôsobil ako československý diplomatický obchodný atašé v Albánsku
* s manželkou Danielou mal dve dcéry - Petru a Miroslavu
* zomrel 13. 10. 2007 v Bratislave vo veku 62 rokov

### Tanečná kariéra
* v rokoch 1964 - 1970 sa aktívne venoval súťažnému spoločenskému tancu, bol členom KST PKO Bratislava
* v roku 1969 sa s Danielou Gregušovou (neskôr svojou manželkou) stal vicemajstrom Slovenska v ŠTT a LAT a majstrom Slovenska v čardáši
* v tomto období bol aj semifinalistom majstrovstiev Česko-Slovenska (ČSSR) v LAT a finalistom v LAT na medzinárodnej súťaži Goldene Klebe (Hannover 1969).

### Organizátorské aktivity
* v rokoch 1993 - 2005 bol predsedom a hlavným sponzorom tanečného klubu DUO Istrochem Bratislava, ktorý vznikol zlúčením dvoch klubov - KST, PKO Bratislava a TK Slovan Bratislava. Tento klubový subjekt bol počas nasledujúceho desaťročia najúspešnejším tanečnošportovým klubom na Slovensku.
* v roku 1993 usporiadal prvý ročník medzinárodnej súťaže Grand Prix Slovakia (GPS), na ktorej sa vždy zúčastňovali najlepšie svetové a európske páry v ŠTT a LAT. Súťaž sa usporiadala každoročne, celkove 12 ročníkov, posledný raz v roku 2004
* v rámci 1. ročníka GPS bolo z jeho iniciatívy po prvý raz v bývalých krajinách socialistického bloku usporiadané zasadnutie predsedníctva IDSF
* v roku 1996 bola vďaka jeho iniciatíve Slovensku pridelená organizácia majstrovstiev Európy v ŠTT
* v roku 1998 získal pre Slovensko organizáciu ME v 10 tancoch
* v roku 1999 sa na jeho podnet v Bratislave konalo valné zhromaždenie IDSF, v rámci ktorého sa konal aj Celosvetový kongres rozhodcov
* v roku 2000 bola SZTŠ pridelená organizácia majstrovstiev sveta v ŠTT

### Na poli športovej diplomacie
* bol držiteľom licencie IDSF chairman
* pracoval ako podpredseda Konfederácie športových zväzov Slovenska
* v rokoch 1994 - 2003 bol prezidentom SZTŠ
* v rokoch 1995 - 2002 (dve funkčné obdobia) pôsobil ako prvý zástupca bývalých socialistických krajín v prezídiu IDSF
* aktívne presadzoval tanečný šport na poli olympijského výboru, za čo bol ocenený predsedom Medzinárodného olympijského výboru Juanom Antoniom Samaranchom
* aktívne sa podieľal na akreditácii špecializovaného štúdia tanečného športu na FTVŠ UK v Bratislave.

## Zdroj
* MGR. HORÁČEK, Petr; MGR. HARANGÓZO, Jozef. *Encyklopédia súťažného tanca na Slovensku 1957 – 2017*. 1. vyd. Bratislava : Slovenský zväz tanečného športu, 2018. ISBN 978-80-972986-6-1. S. 757.

Kategória:Slovenskí športoví funkcionári
Kategória:Tanec na Slovensku
Kategória:Osobnosti z Turčianskych Teplíc
FK Banga

**FK Banga** je litovský futbalový klub pochádzajúci z mesta Gargždai. Bol oficiálne založený v roku 1966. Momentálne (2023) je účastníkom najvyššej domácej súťaže s názvom A lyga. Domáce zápasy hráva na štadióne Gargždų miesto stadionas, ktorý má kapacitu 3 250 miest. Hlavnými farbami klubu sú oranžová a tmavomodrá.

## Úspechy
### Domáce
***[[A lyga]]**
**4. miesto (1): 2020
***[[Pirma lyga]]**
**2. miesto (2): 2017, 2019 
***[[Litovský pohár]]** (*LFF taurė*)
**Víťaz (1): 2024
**Finalista (3): 2011, 2014, 2019

## Sezóny

## Bývalí tréneri
*  Valdas Ivanauskas (2008–2009)
*  Arminas Narbekovas (2010–2013)
*  Mindaugas Čepas, (2013)
*  Maksim Tiščenko (2014)
*  Vaidas Žutautas (2015–2016)
*  Tomas Tamošauskas (2017–2021)
*  David Afonso (2021–...)

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka klubu
* FK Banga Soccerway
* Oficiálna stránka toplyga.lt

Kategória:Litovské futbalové kluby
Kategória:Futbalové kluby založené v 1966
FC Džiugas

**FC Džiugas** je litovský futbalový klub pochádzajúci zo mesta Telšiai. Bol oficiálne založený v roku 1923. Momentálne (2023) je účastníkom najvyššej domácej súťaže s názvom A lyga. Domáce zápasy hráva na štadióne Telšių miesto centrinis stadionas, ktorý má kapacitu 3 000 miest. Hlavnými farbami klubu sú hnedá a čierná.

## Úspechy
### Domáce
***[[Pirma lyga]]**
**1. miesto (1): 2019 

## Sezóny

## Bývalí tréneri
*  Vijūnas Vasiliauskas (2015–2016);
*  Anatolij Čumak (2016)
*  Vijūnas Vasiliauskas (2017–2018);
*  Marius Šluta (2019–2022);
*  João Prates, (2022–2023)
*  Andrius Lipskis, 2024–

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka klubu
* ''Facebook'' Oficiálna stránka klubu 
* FC Džiugas Soccerway
* Oficiálna stránka toplyga.lt

Kategória:Litovské futbalové kluby
Kategória:Futbalové kluby založené v 1923
Třinecká brázda

**Třinecká brázda** je geomorfologický podcelok a plytká zníženina vo východnej časti Podbeskydskej pahorkatiny v Moravsko-sliezskom kraji.

## Vymedzenie

Mierne zvlnená krajina sa nachádza vo východnej časti Moravsko-sliezskeho kraja. Tiahne sa zo západu na východ v dĺžke asi  popri severnom okraji Moravsko-sliezskych Beskýd približne medzi mestami Frýdek-Místek a Třinec. Celková rozloha je , stredná výška je 360 m. Navyšší vrch je *Skalická Strážnice* () v západnej časti brázdy asi 5 km juhovýchodne od Frýdku-Místku.

Na severe susedí s Těšínskou pahorkatinou, na severozápade s Příborskou pahorkatinou, na juhozápade s Frenštátskou brázdou, na juhu s Lysohorskou hornatinou (podcelok Moravsko-sliezskych Beskýd), na juhovýchode s Jablunkovskou brázdou a na východe s Čantoryjskou hornatinou (podcelok Sliezskych Beskýd).

Cez brázdu pretekajú rieky Stonávka, Morávka, Ropičanka a Olše.

## Referencie

## Externé odkazy
* Třinecká brázda na turistickej mape

Kategória:Geomorfologické podcelky v Česku
Kategória:Brázdy v Česku
Kategória:Geografia Moravsko-sliezskeho kraja
Stella (emulátor)

náhľad|Stella v Linuxe

**Stella** je emulátor herného systému Atari 2600, pričom názov si prepožičal z kódového označenia tejto konzoly. Je open source a beží na väčšine systémov, vrátane Windows, Mac OS X a Linux. Program bol pôvodne napísaný v roku 1996 a známy ako Stella 96. Napísal ho Bradford W. Mott, v súčasnosti ho spravuje Stephen Anthony.

Je napísaný v C++ a teda je vysoko portovateľný. Podporuje všetky schémy bank switchingu kartridžov a podporuje skoro všetky hry pre Atari 2600. Podpora zahŕňa NTSC, PAL a SECAM vo variantoch 50 a 60 Hz vrátane automatickej detekcie formátov podľa počtu vykresľovaných riadkov v každom snímku. Má presnú emuláciu čipu TIA, ktorá sa približuje 100%.

Emuluje väčšinu periférnych zariadení Atari 2600 vrátane štandardných joystickov, paddle ovládačov, Atari Video Touch Pad, Atari Keyboard Controller, Atari Indy 500 Driving Controller, CBS Booster-Grip, Atari TrakBall/AtariMouse/AmigaMouse trackball, Sega Genesis ovládač, AtariVox a SaveKey.

Podpora pre Stelladaptor a 2600-daptor umožňuje použiť skutočné joysticky, paddle a driving ovládače a tiež aj AtariVox v sériovom porte. Nepodporuje ešte kazetové tituly, ale podporuje tituly pre Starpath Supercharger a Spectravideo Compumate.

Stella používa emulačné jadro TIA z 6502.ts, čo je kolekcia emulátorov pre systémy založené na MOS 6502 napísaná v TypeScripte a spustiteľná z webovej stránky.

## Externé odkazy
* Domovská stránka stella-emu

## Zdroj

Kategória:Emulátory
Mária Bieliková

**Mária Bieliková** môže byť:

*slovenská filozofka, pozri Mária Bieliková (filozofka)
*slovenská informatička, pozri Mária Bieliková (informatička)

Bieliková, Mária
Stella

**Stella** môže byť
* emulátor Atari, pozri Stella (emulátor)
* mesto v Taliansku, pozri Stella (mesto v Taliansku)
* film z roku 1990, pozri Stella (film z roku 1990)
* film z roku 2008, pozri Stella (film z roku 2008)

## Pozri aj
* Stela
MÁME TOHO DOSŤ !

**MÁME TOHO DOSŤ !** bola slovenská politická strana, zaregistrovaná na ministerstve vnútra 30. októbra 2019. Strana sa profiluje agraristicky, vznikla okolo protestov slovenských farmárov z roku 2018, ktorí boli nespokojní s prideľovaním dotácií z Európskej únie na poľnohospodárstvo. Strana vo voľbách do NR SR 2020 získala 9 360 hlasov (0,32%) a do NR SR sa nedostala. Nemala zastúpenie ani v Európskom parlamente.

## História
### Vznik strany
V lete roku 2018 začali farmári na východnom Slovensku, zastupovaní Patrikom Magdoškom, protestovať proti podľa nich nespravodlivému prideľovaniu agrodotácií a tiež zastrašovaniu drobných farmárov zo strany veľkopodnikateľov. Následne zorganizovali ako *Iniciatíva poľnohospodárov* v priebehu zimy roku 2019 viacero protestov v Bratislave. Na jar 2019 farmári žiadali odvolanie ministerky pôdohospodárstva SR Gabriely Matečnej.

V auguste 2019 niektorí farmári z protestov na čele s Magdoškom a Františkom Oravcom oznámili, že pripravujú založenie novej politickej strany pod názvom Máme toho dosť (čo bolo jedno z hesiel, ktoré farmári používali pri bratislavských protestoch). Strana bola zaregistrovaná 30. októbra 2019. Za jej predsedu bol 10. novembra 2019 zvolený František Oravec. Strana na zakladajúcom sneme vyhlásila, že bude podporovať poľnohospodárstvo, boj proti korupcii, ochranu životného prostredia, rodín a malých a stredných podnikateľov. Taktiež strana presadzuje reformu regionálneho členenia Slovenska a súčasných osem samosprávnych krajov zmeniť na 16 historických regiónov.

### Voľby do Národnej rady 2020
V novembri 2019 strana oznámila, že samostatne bude kandidovať v parlamentných voľbách vo februári 2020. MÁME TOHO DOSŤ ! svoju kandidátnu listinu do volieb predstavila 1. decembra 2019. Lídrom je predseda František Oravec, z druhého miesta kandiduje podnikateľ Jaroslav Jánoš a z tretieho manažér a olympionik Raymond Kopka. Spolu je na kandidátke 73 ľudí. Strana bola však vo voľbách neúspešná a získala iba 0,32%. Strana sa teda nedostala do parlamentu a nedosiahla ani 3% na štátny príspevok.

## Orgány strany
*Podľa snemu strany z 10. 11. 2019*
* František Oravec – predseda
** Raymond Kopka – podpredseda
** Patrik Magdoško – podpredseda
** Róbert Pikáli – podpredseda
*** deväťčlenné predsedníctvo
**** 27-členná rada regiónov

## Referencie


## Externé odkazy
* Oficiálna stránka strany 
* MÁME TOHO DOSŤ v Registri politických strán a politických hnutí MV SR 

Kategória:Politické strany na Slovensku – funkčné
Kategória:Organizácie založené v 2019
Kategória:Agrárne strany na Slovensku
Oskovec

**Oskovec** je prírodná rezervácia ev. č. 291 západne od mesta Strážnice v okrese Hodonín. Oblasť spravuje Krajský úrad Juhomoravského kraja prostredníctvom  AOPK ČR.

## Ochrana
### Predmet ochrany
Hniezdny areál volaviek popolavých *(Ardea cinerea)*, vzácnych druhov dravcov – haje tmavej
*(Milvus migrans)*, sokola rároha *(Falco cherrug)*, ďalej bociana bieleho *(Ciconia ciconia)* a iných druhov vtákov.

### Cieľ ochrany
Zachovanie hniezdnych podmienok vzácnych druhov vtákov, zabezpečenie prirodzenej priestorovej a druhovej skladby lužného lesa, udržanie biodiverzity.

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Hodonín

## Externé odkazy
* Plán starostlivosti o rezerváciu na roky 2017 -2025 
* Oskovec na webe BioLib.cz

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Česku
Kategória:Chránené územia v okrese Hodonín
Kategória:Lužné lesy v Česku
Kategória:Dolnomoravský úval
Kategória:Prírodný park Strážnické Pomoraví
Kategória:Strážnice (okres Hodonín)
Mirosław Bańko

**Mirosław Tomasz Bańko** (* 1959) je poľský jazykovedec a lexikograf, profesor humanitných vied, mimoriadny profesor na Varšavskej univerzite.

V rokoch 19912010 bol zamestnaný vo Vedeckom nakladateľstve PWN, kde bol šéfredaktorom redakčnej rady slovníkov poľského jazyka a do októbra 2015 prevádzkoval online jazykovú poradňu. Autor alebo spoluautor slovníkov a jazykových príručiek.

Doktorát získal v roku 1989 na základe práce *Metody analizy form fleksyjnych w słowniku leksemowym (na materiale czasowników polskich)*. Habilitoval sa v 2002. 21. januára 2015 ho prezident Bronisław Komorowski menoval profesorom.

## Publikácie (výber)
* *Mały słownik wyrazów kłopotliwych.* Varšava: PWN, 2003
* *Wielki słownik wyrazów obcych PWN.* Varšava: PWN, 2003
* *Słownik porównań.* Warszawa: PWN
* *Wielki słownik wyrazów bliskoznacznych.* Varšava: PWN, 2005

## Referencie


## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Mirosław Bańko w Katalogu Biblioteki Narodowej

## Zdroj

Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Kategória:Absolventi Varšavskej univerzity
Jan Miodek

**Jan Franciszek Miodek** (* 7. jún 1946, Tarnowskie Góry, Poľsko) je poľský jazykovedec, popularizátor spisovnej poľštiny, od roku 1991 profesor Vroclavskej univerzity. Je známy svojím jazykovým poradenstvom poskytovaným v médiách.

Je absolventom Vroclavskej univerzity (1968). V rokoch 19682016 bol vedeckým pracovníkom tej istej univerzity. V roku 1973 získal doktorát a v roku 1983 sa habilitoval. V roku 1995 bol menovaný profesorom humanitných vied.

V rokoch 19872007 riadil program „*Ojczyzna polszczyzna*“ v Poľskej televízii. Od roku 1968 vedie rubriku *Rzecz o języku* v denníku Słowo Polskie.

## Dielo

* *Syntetyczne konstrukcje leksykalne w języku polskim*, Zakład Narodowy im. Ossolińskich, Vroclav 1976
* *Kultura języka w teorii i praktyce*, Wyd. Uniwersytetu Wrocławskiego, Vroclav 1983
* *Rzecz o języku. Szkice o współczesnej polszczyźnie*, Zakład Narodowy im. Ossolińskich, Vroclav 1983, 
* *Odpowiednie dać rzeczy słowo. Szkice o współczesnej polszczyźnie*, Państwowy Instytut Wydawniczy, Varšava 1993, 
* *Ojczyzna polszczyzna dla uczniów*, Wydawnictwo Radia i Telewizji, Varšava 1990, .
* *Przez lata ze słowem polskim*, Zakład Narodowy im. Ossolińskich, Vroclav-Varšava-Krakov 1991, .
* *Śląska ojczyzna polszczyzna*, Wojewódzka Biblioteka Publiczna, Katovice 1991, .
* *O języku do kamery*, Krajowa Agencja Wydawnicza, Rzeszów 1992, .
* *Nie taki język straszny. O polszczyźnie do uczniów*, Gdańskie Wydawnictwo Oświatowe, Gdansk 1996, .
* *Miodek drąży skałę*, Towarzystwo Przyjaciół Polonistyki Wrocławskiej, Vroclav 1993, .
* *Jaka jesteś, polszczyzno?*, Towarzystwo Przyjaciół Polonistyki Wrocławskiej, Vroclav 1996, .
* *Rozmyślajcie nad mową!*, Prószyński i S-ka, Varšava 2002, .
* *ABC polszczyzny*, Wydawnictwo Dolnośląskie, Vroclav 2004, 

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Zenon Klemensiewicz

**Zenon Klemensiewicz** (* 2. september 1891, Tarnów† 2. apríl 1969, Zawoja-Podpolice) bol poľský jazykovedec, od roku 1939 profesor Jagellonskej univerzity.

Vykonával teoretickú a praktickú činnosť v oblasti didaktiky a kultúry poľského jazyka. Je autorom početných diel venovaných poľskej syntaxi, jazykovej histórii a umeleckému štýlu.

V roku 1954 bol menovaný členom Poľskej akadémie vied. Od roku 1958 bol šéfredaktorom časopisu „Język Polski“. O život prišiel pri leteckej havárii.

Dielo vedca pokračovala jeho dcéra Irena Bajerowa.

## Dielo
* *Dydaktyka nauki o języku ojczystym* (1929)
* *Składnia opisowa współczesnej polszczyzny kulturalnej* (1937)
* *Zarys składni polskiej* (1957)
* *W kręgu języka literackiego i artystycznego* (1961)
* *Historia języka polskiego* (t. 1–3 1961–72)

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Kategória:Vyučujúci na Jagelovskej univerzite
Kategória:Členovia Poľskej akadémie vied
Kategória:Obete leteckých nehôd
Lechosław Jocz

**Lechosław Jocz** (* 7. október 1983) je poľský jazykovedec a dialektológ, sorabista a kašubista. Je špecialistom v oblasti kašubskej fonetiky a fonológie.

Jeho dizertačná práca *Wokalowy system hornjoserbskeje rěče přitomnosće* bola uverejnená v Štetíne v roku 2011. Po získaní doktorátu na univerzite v Lipsku pracoval ako štipendista v Budyšíne a potom v Lipsku. Zúčastnil sa na viac ako desiatich poľských a medzinárodných konferenciách. Od roku 2015 pôsobí ako mimoriadny profesor na Katedre poľského jazyka na Fakulte humanitných vied v Gorzowie Wielkopolskim.

V roku 2016 získal Cenu Gerarda Labudy za publikácie o kašubskom jazyku (*System samogłoskowy współczesnych gwar centralnokaszubskich* a *System spółgłoskowy współczesnych gwar centralnokaszubskich*).

Bol redaktorom časopisu „Sor@pis” aj členom redakčnej rady časopisu „Slavia Occidentalis”. Je členom Kašubského inštitútu a Komisie pre fonetiku a fonológiu pri Medzinárodnom výbore slavistov.

## Dielo
* *Sandhi w językach łużyckich* (spoluautor, 2013)
* *Akcent wyrazowy we współczesnej kaszubszczyźnie centralnej* (2015)
* *System samogłoskowy gwary luzińskiej* (2016)
* *Miejsce gwary luzińskiej wśród gwar kaszubskich w świetle faktów fonetycznych i fonologicznych* (2016)
* *VOT i dźwięczność spółgłosek zwartych w Dąbrówce Wielkopolskiej* (2016)

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí vysokoškolskí pedagógovia
Anna Wierzbicka

**Anna Wierzbicka** (* 10. marec 1938, Varšava) je poľská jazykovedkyňa. Je autorom významnej lingvistickej teórie, *Natural Semantic Metalanguage* (NSM).

Doktorát získala v roku 1964 a habilitovala v roku 1969.

Je autorom viac ako dvadsiatich kníh. Jej publikácie boli preložené do mnohých jazykov vrátane: češtiny, ruštiny, katalánčiny, nemčiny, japončiny a francúzštiny.

## Dielo
* *English: Meaning and Culture* (2006)
* *Meaning and Universal Grammar: Theory and Empirical Findings* (2002)
* *What Did Jesus Mean? Explaining the Sermon on the Mount and the Parables in Simple and Universal Human Concepts* (2001)
* *Emotions Across Languages and Cultures: Diversity and Universals* (1999)
* *Understanding Cultures through their Key Words* (1997)
* *Semantics: Primes and Universals* (1996)

## Referencie

Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí vysokoškolskí pedagógovia
Kategória:Absolventi Varšavskej univerzity
Kategória:Osobnosti z Varšavy
Katarzyna Kłosińska

**Katarzyna Dorota Kłosińska**, pôvodným menom Mosiołek (* 15. september 1965, Zielona Góra), je poľská filologička a jazykovedkyňa, popularizátorka spisovnej poľštiny. Medzi jej vedecké záujmy patria poľská jazyková kultúra, sociolingvistika, etnolingvistika, politolingvistika, lexikológia a sémantika.

Doktorát získala v roku 1994 na základe práce *Kontrastywne studium językowego obrazu psa, kota i konia (na polskim i francuskim materiale leksykalno-frazeologicznym)*. Habilitovala v roku 2013.

Od roku 2019 predsedá Rade poľského jazyka v Poľskej akadémii vied (PAN). Riadi tiež jazykovú poradňu vydavateľstva PWN.

## Publikácie
* *Skąd się biorą słowa*, Varšava: Świat Książki, 2005.
* *Słownik przysłów: przysłownik*, Poznaň: Publicat,  2011.
* *Etyczny i pragmatyczny. Polskie dyskursy polityczne po 1989 roku*, Varšava: Narodowe Centrum Kultury, 2012.
* *Co w mowie piszczy?*, Poznaň: Publicat, 2013.
* *Formy i normy, czyli Poprawna polszczyzna w praktyce* (red.), Varšava: Wydawnictwo Naukowe PWN, 2014.
**Dobra zmiana czyli jak się rządzi światem za pomocą słów* (spoluautor: Michał Rusinek), Krakov 2019.

## Referencie


## Externé odkazy
* Katarzyna Kłosińska

## Zdroj

Kategória:Narodenia v 1965
Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí vysokoškolskí pedagógovia
Kategória:Absolventi Varšavskej univerzity
Kategória:Osoby s neistým dátumom narodenia
Jerzy Bralczyk

**Jerzy Bralczyk** (* 23. máj 1947, Ciechanów, Poľsko) je poľský jazykovedec, popularizátor spisovnej poľštiny, špecialista v oblasti mediálneho jazyka aj jazyka reklamy a politiky, autor normatívnych príručiek.

Je známy svojím jazykovým poradenstvom poskytovaným v médiách.

Od roku 1999 prednáša na SWPS Uniwersytet Humanistycznospołeczny, od roku 2000 profesor.

V roku 1988 obdržal *Krzyż Zasługi* a v roku 1998 Rad Polonia Restituta.

## Dielo
* *O języku polskiej propagandy politycznej lat siedemdziesiątych*, Varšava 1984
* *Przestrogi i porady językowe dla dziennikarzy*, Varšava 1984
* *Język na sprzedaż*, Varšava 1996
* *Mówi się. Porady językowe profesora Bralczyka*, Varšava 2001
* *O języku polskiej polityki lat osiemdziesiątych i dziewięćdziesiątych*, 2004
* *Leksykon zdań polskich*, Varšava 2004
* *Mój język prywatny*, Varšava 2004, Wydawnictwo Iskry
* *Leksykon nowych zdań polskich*, Varšava 2005
* *Polak potrafi: przysłowia, hasła i inne polskie zdania osobne*, Varšava 2006
* *444 zdania polskie*, Varšava 2007
* *Nowe słowa*, Varšava 2007
* *O języku propagandy i polityki*, Varšava 2007
* *Porzekadła na każdy dzień*, Varšava 2008
* *Świat przez słowa*, Varšava 2009
* *Słowo o słowie: porady językowe profesora Bralczyka*, Varšava 2009
* *Mówi się: poradnik językowy profesora Bralczyka*, Varšava 2009
* *...Kiełbasa i sznurek*, Varšava 2012 (s Michałom Ogórkom)
* *Jeść*, wyd. Bosz, Olszanica 2014
* *500 zdań polskich*, Varšava 2015
* *Na drugie Stanisław: nowa księga imion*, Varšava 2015 (s Michałom Ogórkom)
* *W drogę*, wyd. Bosz, Olszanica 2016
* *Trzy po 33*, Varšava 2016 (s Janom Miodkom a Andrzejom Markowským)
* *Wszystko zależy od przyimka*, Varšava 2017 (s Miodkom a Markowským)
* *Rozmowy przy stole*, Olszanica 2017 (s Katarzynou Lengren a Jackom Wasilewským)
* *1000 słów*, Varšava 2017
* *Pokochawszy. Miłość w języku*, Varšava 2018 (s Lucynou Kirwil)
* *Zwierzyniec*, Varšava 2019

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Jerzy Bralczyk w katalogu Biblioteki Narodowej
* Jerzy Bralczyk
* Jerzy Bralczyk w bazie lubimyczytac.pl

## Zdroj

Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Irena Bajerowa

**Irena Bajerowa** (* 13. marec 1912† 30. jún 2010) bola poľská jazykovedkyňa. Venovala sa oblasti historickej lingvistiky. Od roku 2008 doctor honoris causa Sliezskej univerzity. Dcéra významného lingvistu Zenona Klemensiewicza.

Štúdium poľskej filológie začala v Krakove pred vypuknutím druhej svetovej vojny. Po vojne absolvovala a obhájila dizertačnú prácu na Jagellonskej univerzite. V roku 1963 sa habilitovala na Vroclavskej univerzite a v roku 1974 získala titul mimoriadneho profesora.

## Dielo
* *Kształtowanie się systemu polskiego języka literackiego w XVIII wieku* (1964)
* *O zaniku samogłosek pochylonych. Pokłosie dyskusji* (1978)
* *Wpływ techniki na ewolucję języka polskiego* (1980)
* *Polski język ogólny XIX wieku: stan i ewolucja. T. 1: Ortografia, fonologia z fonetyką, morfonologia* (1986)
* *Polski język ogólny XIX wieku: stan i ewolucja. T. 2: Fleksja* (1992)
* *Język polski czasu drugiej wojny światowej (1939-1945)* (red. 1996)
* *Polski język ogólny XIX wieku: stan i ewolucja. T. 3: Składnia. Synteza* (2000)
* *Zarys historii języka polskiego 1939-2000* (2003)

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Kategória:Absolventi Uniwersytet Jagielloński
Kategória:Držitelia čestných doktorátov
La Tour-du-Pin

**La Tour-du-Pin** môže byť:
* francúzska obec, pozri La Tour-du-Pin (obec)
* francúzsky kantón, pozri La Tour-du-Pin (kantón)
* francúzsky ovod, pozri La Tour-du-Pin (obvod)
Tadeusz Milewski

**Tadeusz Milewski** (* 17. máj 1906, Kolomyja, Ukrajina† 5. marec 1966, Krakov, Poľsko) bol poľský jazykovedec, profesor všeobecnej jazykovedy na Jagellonskej univerzite v Krakove.

Zaoberal sa teóriou jazyka, dejinami lingvistiky, typológiou a lingvistickou geografiou. Predovšetkým sa však venoval komparatívnej gramatike indoeurópskych jazykov. Skúmal aj pôvod a históriu spisovnej poľštiny.

## Dielo
* *L'indohittite et l'indoeuropéen* (1936)
** cz. 1: *Teoria językoznawstwa* (1947)
** cz. 2: *Rozmieszczenie języków* (1948)
* *Językoznawstwo* (1965, 1971)

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Kategória:Vyučujúci na Jagelovskej univerzite
Witold Mańczak

**Witold Mańczak** (* 12. august 1924, Sosnowiec† 12. január 2016, Krakov) bol poľský jazykovedec, romanista.

Venoval sa románskym, slovanským a germánskym jazykom. Bol autorom 960 vedeckých publikácií, z toho 23 kníh. Prispel k systematizácii vedomostí o historickej a opisnej gramatike viacerých jazykov, vrátane francúzštiny, taliančiny, španielčiny a poľštiny. Poukázal na problémy lingvistického prostredia, ako je nedostatok jasne definovaných kritérií pravdy a formulovanie tvrdení založených na malom počte faktov.

Zaoberal sa tiež onomastikou. Študoval históriu, etymológiu a sémantiku mien.

## Dielo
* *Gramatyka francuska*, Varšava 1960 (vyd. 2 – 1961, vyd. 3 – 1965)
* *Gramatyka włoska*, Varšava 1961 (vyd. 2 – 1963, vyd. 3 – 1966)
* *Polska fonetyka i morfologia historyczna*, Lodž 1965 (vyd. 2 – Varšava 1975, vyd. 3 – 1983)
* *Gramatyka hiszpańska*, Varšava 1966
* *Z zagadnień językoznawstwa ogólnego*, Vroclav 1970
* *Fonética y morfología histórica del español*, Krakov 1976 (vyd. 2 – 1989)
* *Le latin classique, langue romane commune*, Vroclav 1977
* *Praojczyzna Słowian*, Vroclav – Varšava – Krakov – Gdansk – Lodž 1981, Zakład Narodowy im. Ossolińskich, 
* *De la préhistoire des peuples indo-européens*, Krakov 1992, Nakładem Uniwersytetu Jagiellońskiego, 
* *Problemy językoznawstwa ogólnego*, Vroclav 1996, Zakład Narodowy im. Ossolińskich, 
* *Wieża Babel*, Vroclav - Varšava - Krakov 1999, Zakład Narodowy imienia Ossolińskich, 
* *O pochodzeniu i dialekcie Kaszubów*, Gdansk 2002, Oficyna Czec, 
* *Przedhistoryczne migracje Słowian i pochodzenie języka staro-cerkiewno-słowiańskiego*, Krakov 2004, PAU, 

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Kategória:Absolventi Uniwersytet Jagielloński
Kategória:Vyučujúci na Jagelovskej univerzite
Mate Kapović

**Mate Kapović** (* 5. august 1981, Záhreb) je chorvátsky jazykovedec, kroatista.

## Životopis
V roku 1999 zmaturoval v Záhrebe, neskôr začal študovať kroatistiku a lingvistiku na Filozofickej fakulte Záhrebskej univerzity. Absolvoval v roku 2003, v roku 2004 začal prednášať na tej istej univerzite. Doktorát získal v roku 2007 na Filozofickej fakulte Zadarskej univerzity, kde pod vedením Ranka Matasovića obhájil dizertačnú prácu *Rekonstrukcija baltoslavenskih osobnih zamjenica s posebnim osvrtom na naglasak*.

V roku 2010 bol menovaný docentom na Záhrebskej univerzite a v roku 2014 mimoriadnym profesorom. Na Filozofickej fakulte prednáša všeobecnú fonológiu, historickú-porovnávaciu lingvistiku, fonológiu a indoeurópsku morfológiu. Medzi jeho vedecké záujmy patria akcentológia, sociolingvistika, dialektológia a jazyková politika.

Vydal knihy *Uvod u indoeuropsku lingvistiku: Pregled jezikâ i poredbena fonologija* (2008), *Čiji je jezik?* (2011), *Povijest hrvatske akcentuacije: Fonetika* (2015) a *Jeziku je svejedno* (2019) a napísal desiatky článkov pre chorvátske a zahraničné časopisy. Angažuje sa v kritike ideológie purizmu a preskriptivizmu. Je iniciátorom výročnej medzinárodnej konferencie *International Workshop on Balto-Slavic Accentology* (IWoBA).

## Dielo
* *Uvod u indoeuropsku lingvistiku: Pregled jezikâ i poredbena fonologija* (2008)
* *O „pravilnosti” u jeziku* (2009)
* *Čiji je jezik?* (2011)
* *Language, ideology, and politics in Croatia* (2011)
* *Ogledi o kapitalizmu i demokraciji* (2015)
* *Povijest hrvatske akcentuacije: Fonetika* (2016)
* *O preskripciji i preskriptivizmu u Hrvatskoj* (spoluautor, 2016)
* *The Indo-European Languages* (redaktor vyd. 2, 2017)
* *Jeziku je svejedno* (spoluautor, 2019)

## Referencie


## Externé odkazy
* 
* 
* 

## Zdroj

Kategória:Chorvátski jazykovedci
Kategória:Chorvátski pedagógovia
Kategória:Univerzitní profesori
Kategória:Osobnosti zo Záhrebu
Anna Duszak

**Anna Antonina Duszak** (* 4. apríl 1950† 25. december 2015) bola poľská jazykovedkyňa. Bola priekopníkom analýzy diskurzu v Poľsku.

Vydala viac ako 100 diel v oblasti analýzy diskurzu, kritickej analýzy diskurzu, sociálnej sémiotiky, pragmatiky, sociolingvistiky a textovej lingvistiky.

Doktorát získala v roku 1979 na základe práce *A Semantic Analysis of English Verbs with Semantically and Formally Related Nominal Counterparts in Present-day English*. Habilitovala v roku 1987. V roku 2004 bola menovaná profesorkou humanitných vied.

## Dielo
* 1987. *The Dynamics of Topics in English and Polish.* Varšava, Wydawnictwa Uniwersytetu Warszawskiego
* 1998. *Tekst, dyskurs, komunikacja międzykulturowa*. Varšava: PWN
* 1997. *Culture and Styles of Academic Discourse*, (red.). Berlín: Mouton de Gruyter

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Karol Janicki

**Karol Janicki** (* 1949) je poľský jazykovedec a sociolingvista, profesor humanitných vied. Medzi jeho vedecko-výskumné záujmy patria: aplikovaná sociolingvistika, kognitívna lingvistika, ľudová lingvistika a problematika jazykového konfliktu. Autor významnej publikácie *Toward non-essentialist sociolinguistics*.

Habilitoval sa v roku 1981 na Univerzite Adama Mickiewicza v Poznani. V rokoch 19771990 bol členom Prezídia Poľskej neofilologickej spoločnosti. Prednášal v USA, Rakúsku, Nórsku, Nemecku, Poľsku, Fínsku, Ukrajine, Grécku a Španielsku. V súčasnosti je profesorom na katedre angličtiny na Univerzite v Bergene.

## Dielo
* *Language misconceived* (2006)
* *Against essentialism* (1999)
* *Toward non-essentialist sociolinguistics* (1990)
* *The Foreigner's language in a sociolinguistic perspective* (1982)

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Andrzej Markowski

**Andrzej Jan Markowski** (* 27. november 1948, Vroclav, Poľsko) je poľský jazykovedec. Zaujíma sa o sémantiku, lexikológiu, lexikografiu a jazykovú kultúru. Je autorom slovníkov spisovnej poľštiny.

Doktorát získal v roku 1971 na základe práce *Antonimy przymiotnikowe we współczesnej polszczyźnie*. Habilitoval sa v 1990. Od roku 1996 má titul profesora.

## Dielo
* 2007 – *Popularny słownik poprawnej polszczyzny*, Varšava
* 2005 – *Nowy słownik ortograficzny*, Varšava
* 2005 – *Kultura języka polskiego. Teoria. Zagadnienia leksykalne*, Varšava
* 2004 – *Wielki słownik poprawnej polszczyzny* PWN, Varšava
* 2004 – *Praktyczny poradnik językowy*, Varšava
* 2004 – *Czy znasz polszczyznę? Zagadki językowe*, Varšava

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Kategória:Absolventi Varšavskej univerzity
Kategória:Osobnosti z Vroclavu
Walery Pisarek

**Walery Pisarek** (* 31. máj 1931, Rabka, Poľsko† 5. november 2017, Katovice) bol poľský jazykovedec a sociolingvista, špecialista v oblasti masovej komunikácie. Bol autorom viac ako 700 publikácií, vrátane viacerých kníh a príručiek.

Doktorát získal v roku 1966 na základe práce *Poznać prasę po nagłówkach*. Habilitoval sa v 1972.

## Publikácie (výber)
* *Frekwencja wyrazów w prasie. Wiadomości, komentarze i reportaże* (1972)
* *Retoryka dziennikarska* (1970, 1975, 1978)
* *Prasa nasz chleb powszedni* (1978)
* *Słownik języka niby-polskiego, czyli błędy językowe w prasie* (1978)
* *Słowa między ludźmi* (1985, 2004)
* *Polszczyzna 2000* (red.) (1999)
* *Polskie słowa sztandarowe i ich publiczność* (2002)
* *Nowa retoryka dziennikarska* (2002)
* *Słownik terminologii medialnej* (2006)
* *Raport o stanie komunikacji społecznej w Polsce, sierpień 1980-13 grudnia 1981* (red.) (2007)
* *O mediach i języku* (2007)
* *Wstęp do nauki o komunikowaniu* (2008)

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Absolventi Uniwersytet Jagielloński
Kategória:Vyučujúci na Jagelovskej univerzite
Krystyna Pisarkowa

**Krystyna Pisarkowa** (* 30. január 1932, Gdansk, Poľsko† 27. február 2010, Krakov) bola poľská jazykovedkyňa.

Vyštudovala na Jagellonskej univerzite v roku 1954, v roku 1963 získala doktorát, habilitovala sa v roku 1968. Mimoriadny profesor (1974) a riadny profesor (1980).

Bola manželkou lingvistu Waleryho Pisarka (19312017).

## Dielo
* *Wyliczanki polskie* (vyd. I: 1975, vyd. II: 1988, vyd. III: 2012)
* *Historia składni polskiej* (1984)
* *Język według Junga* (1994)
* *Pragmatyka przekładu* (1998)
* *Z pragmatycznej stylistyki, semantyki i historii języka* (1994)
* *Językoznawstwo Bronisława Malinowskiego: więzy wspólnego języka* (2000)
* *Rachunek sumienia jako zadanie tłumacza* (2012)

## Referencie

* Nota biograficzna na stronie Wydawnictwa Petrus

Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Absolventi Uniwersytet Jagielloński
Kategória:Vyučujúci na Jagelovskej univerzite
Kategória:Osobnosti z Gdanska
Vals-les-Bains

**Vals-les-Bains** môže byť:
* francúzska obec, pozri Vals-les-Bains (obec)
* francúzsky kantón, pozri Vals-les-Bains (kantón)
Stanislav Kmeť

**Stanislav Kmeť** môže byť:

* kultúrny a osvetový pracovník (1916 – 2002), pozri Stanislav Kmeť (osvetový pracovník)
* vysokoškolský pedagóg, rektor Technickej univerzity v Košiciach (1957 – 2023), pozri Stanislav Kmeť (vysokoškolský pedagóg)

## Referencie

Kmeť, Stanislav
Ewa Siatkowska

**Ewa Magdalena Siatkowska** (* 18. júl 1930 – † 27. december 2020) bola poľská jazykovedkyňa, slavistka a bohemistka. Zaujímala sa o históriu jazyka a lexikológiu.

V roku 1965 obhájila dizertačnú prácu. Habilitovala sa v 1976 na základe práce *Zachodniosłowiańskie zawołania na zwierzęta. Stan obecny, funkcje historyczne, stosunek do systemu językowego*. V roku 1990 získala akademický titul profesora.

Autorka 100 publikácií, vrátane niekoľkých kníh. Jej dielo bolo venované západoslovanským jazykom, češtine a lužickej srbčine. Zakladateľka časopisu „*Zeszyty Łużyckie*”.

## Referencie

Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí slavisti
Kategória:Poľskí bohemisti
Kategória:Absolventi Varšavskej univerzity
Ekosystémové služby

**Ekosystémové služby** (staršie pre lesy: **celospoločenské funkcie lesa**) sú „benefity ktoré obyvatelia získavajú z ekosystémov – priame a nepriame príspevky ekosystémov k ľudskému blahobytu“. 

## Charakteristika
Na konci 70. rokov Walter E. Westman prvýkrát zdôraznil výhody, ktoré prírodné ekosystémy poskytujú ľudskej spoločnosti, definované ako „služby prírody“. Neskôr bol zavedený pojem „ekosystémové služby“ vo vedeckej a rozhodovacej komunite s cieľom poukázať na prínosy, ktoré príroda poskytuje ľudskej spoločnosti. Ekosystémové služby lesa  predstavujú benefity lesov vo vzťahu k ochrane biodiverzity, vody, ľudskému bytiu, či prispôsobeniu a zmierneniu klimatických zmien. Ľudia využívajú konkrétne tovary a služby, ktoré im poskytujú lesné ekosystémy. Niektoré tieto benefity z lesa sa dajú priamo ekonomicky vyčísliť a následne sú aj voľne obchodovateľné (napríklad drevoprodukčná funkcia lesa). Na druhej strane je veľké množstvo prínosov z lesa (napr. produkcia čistého vzduchu, vody, vytváranie priestoru na rekreáciu, vplyv na zdravie, atď.), ktoré výrazne ovplyvňujú úroveň a kvalitu života obyvateľstva. Tieto výhody pre ľudí sú v peňažnom vyjadrení veľmi ťažko merateľné, je ich ale potrebné zahrnúť do celkového hodnotenia lesného hospodárstva.  Práve definovaniu a hodnoteniu ekosystémových služieb lesa sa začína venovať  veľká pozornosť či už na európskej  resp. národnej úrovni, napríklad aj realizáciou vedecko-výskumných projektov, podporovaných aj agentúrou APVV.  

Medzi ekosystémové služby patria:
* služby zabezpečenia: potrava, drevo, voda a ďalšie
* regulačné služby: regulácia kvality vody, klímy, povodní, a pod.
* kultúrne služby: napr. rekreácia
* podporné služby: tvorba pôdy, kolobeh živín, fotosyntéza a ďalšie.

## Referencie

## Externé odkazy
* ipoles.sk

Kategória:Environmentalistika
Kategória:Lesníctvo
Kategória:Environmentálna ekonomika
Ginká

**Ginká** (staršie: **ginkgá**, **ginkyá**) môže byť:
*množné číslo slova ginko, pozri ginko
*veľký taxón nahosemenných rastlín, pozri ginkorasty
Witold Doroszewski

**Witold Jan Doroszewski** (* 1. máj 1899, Moskva† 26. január 1976, Varšava) bol poľský jazykovedec a lexikograf. Zaoberal sa gramatickým opisom poľského jazyka, slovotvorbou, fonetikou, sémantikou a dialektológiou.

Študoval na moskovskej a varšavskej univerzite a na Ecole Nationale des Langues Orientales Vivantes v Paríži. V rokoch 19241927 pracoval ako vedúci asistent na Katedre poľského jazyka na Varšavskej univerzite. V roku 1928 sa stal docentom, v roku 1930 predsedom katedry a mimoriadnym profesorom. Od roku 1938 bol riadnym profesorom. V roku 1969 odišiel do dôchodku.

Bol autorom viac ako 400 diel z oblasti lingvistiky.

Pod jeho vedením bol vypracovaný prvý po vojne novodobý slovník poľštiny.

## Dielo
* *Podstawy gramatyki polskiej* (1952)
* *Elementy leksykologii i semiotyki* (1970)
* *Słownik języka polskiego*

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Kategória:Absolventi Varšavskej univerzity
Kategória:Osobnosti z Moskvy
Renata Grzegorczykowa

**Renata Grzegorczykowa** (* 19. jún 1931) je poľská jazykovedkyňa, polonistka a slavistka. Medzi jej výskumné záujmy patria gramatika, slovná zásoba, sémantika aj pragmatika.

Je absolventkou Varšavskej univerzity. V roku 1989 bola menovaná profesorom humanitných vied. Je autorkou alebo spoluautorkou viac ako 200 publikácií z oblasti lingvistiky.

## Dielo
* *Zarys słowotwórstwa polskiego* (1972)
* *Funkcje semantyczne i składniowe polskich przysłówków* (1975)
* *Słowotwórstwo współczesnego języka polskiego. Rzeczowniki sufiksalne rodzime* (1979; spoluautorka)
* *Wprowadzenie do semantyki językoznawczej* (1990)
* *Wykłady z polskiej składni* (1996)
* *Wstęp do językoznawstwa* (2007)

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Kategória:Poľskí univerzitní profesori
Kategória:Absolventi Varšavskej univerzity
Člupy

**Člupy** sú prírodná pamiatka v lokalite Marefy pri Bučoviciach v okrese Vyškov. Pamiatka bola znovu vyhlásená Nariadením Juhomoravského kraja č. 17/2013 z 31. októbra 2013 (s účinnosťou od 1. januára 2014), pôvodná vyhláška PZ ONV Vyškov z 8. novembra 1990 č. uznesenia XXI-120/13 bola zrušená.

Leží severne od obce Marefy. Dôvodom ochrany sú širokolisté suché trávniky, panónske sprašové stepné trávniky a na ne viazané ohrozené druhy rastlín a živočíchov. Prírodná pamiatka Člupy je podľa nariadenia vlády označená ako územie európskeho významu Natura 2000.

## Chránené rastliny
V prírodnej pamiatke Člupy sa vyskytujú a sú predmetom ochrany hlavne tieto druhy rastlín:

## Chránené živočíchy
V prírodnej pamiatke Člupy sa tiež vyskytujú chránené živočíchy:

## Galéria

Súbor:Člupy_(010).jpg
Súbor:Člupy_(012).jpg
Súbor:Člupy_(002).jpg


## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Vyškov

## Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 
* 
* 
* Plán starostlivosti o prírodnú pamiatku Člupy na obdobie 2011-2020

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Česku
Kategória:Chránené územia v okrese Vyškov
Kategória:Bučovice
Jan Grzenia

**Jan Grzenia** je poľský jazykovedec a lexikograf, doktor humanitných vied. Zaujíma sa o štylistiku, teóriu textu, jazykovú pragmatiku, jazykovú kultúru a osobné mená. Tiež skúma komunikačné procesy v internetovej sieti.

Niekoľko rokov bol šéfredaktorom časopisu „Postscriptum“, v súčasnosti prevádzkuje vydavateľstvo *Nomen Omen*.

Doktorát získal v roku 1994 na základe práce *Język poetycki jako struktura polifoniczna (na materiale poezji polskiej XX wieku)*.

## Dielo
* *Język poetycki jako struktura polifoniczna. (Na materiale poezji polskiej XX wieku)* (Katovice 1999)
* *Komunikacja językowa w Internecie* (Varšava 2006)
* *Słownik nazw własnych. Ortografia, wymowa, słowotwórstwo i odmiana* (Varšava 1998)
* *Słownik ortograficzny* (Varšava 2000)
* *Szkolny słownik ortograficzny* (Varšava 2001)
* *Nasze imiona* (Varšava 2002)
* *Słownik imion* (Varšava 2002)
* *Słownik poprawnej polszczyzny* (Varšava 2004)

## Referencie


Kategória:Poľskí jazykovedci
Jozef Mlacek

**Jozef Mlacek** (* 30. júla 1937, Teplička nad Váhom) je slovenský lingvista i slovakista. Medzi jeho vedecké a výskumné záujmy patria frazeológia, lexikológia, syntax a štylistika.

V rokoch 1955-1959 študoval slovenský jazyk a históriu na Vysokej škole pedagogickej v Bratislave. Prednášal v Ružomberku, ako aj na univerzitách v Prešove a Bratislave. V rokoch 1987-1990 bol lektorom slovenského jazyka na univerzite v Novom Sade. V rokoch 1992-2004 bol riaditeľom letnej školy Studia Academica Slovaca. Autor lingvistických publikácií, člen redakčnej rady časopisu „Slovenská reč”.

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Slovenskí jazykovedci
Kategória:Osobnosti z Tepličky nad Váhom
Helena Citrónová (opera)

**Helena Citrónová** je thajská opera z roku 2020 od skladateľa Somtowa Sucharitkula. Svetovú premiéru mala 16. januára 2020 v Bangkoku. Opera je založená na skutočnom príbehu slovenskej Židovky Heleny Citrónovej, ktorá sa po odvlečení do koncentračného tábora Auschwitz zachráni tým, že sa zamiluje do nemeckého príslušníka SS.

## Výroba a príprava opery
Operu, hudbu aj libreto, pripravoval Sucharitkul viac než päť rokov. Hudbu k opere nahral mládežnícky symfonický orchester Siam Sinfonietta, s ktorým Sucharitkul ako jeho stály dirigent počas európskeho turné koncom leta 2019 predstavil úryvky z opery. Produkciu opery podporilo Ministerstvo kultúry Thajska a veľvyslanectvá Izraela, Nemecka, Rakúska a Slovenska v Thajsku. Svetovú premiéru malo dielo 16. januára 2020 v Bangkoku.

## Obsadenie
Sólisti z premiéry diela 16. januára 2020 v Bangkoku.
* Cassandra Black – Helena Citrónová (soprán) 
* Stella Grigorian (mezzosoprán)
* Falko Hönisch – Franz Wunsch (barytón)
* Damian Whiteley (bas)
* Nadlada Thamtanakom (soprán)

* Orchester: Siam Sinfonietta
* Dirigent: Trisdee na Patalung

## Referencie


Kategória:Opery
Richard Owen

Sir **Richard Owen** (* 20. júl 1804 – † 18. december 1892) bol anglický biológ, anatóm a paleontológ. Napriek tomu, že je Owen kontroverznou osobnosťou, všeobecne sa považuje za vynikajúceho prírodovedca s talentom na interpretovanie fosílií.

Owen vytvoril veľké množstvo vedeckých prác, ale dnes je asi najznámejšie vytvorenie pojmu *[[Dinosauria]]* počas prednášky v roku 1841. Owen, otvorený kritik Darwinovej evolučnej teórie prirodzeným výberom, súhlasil s Darwinom, že k evolúcii došlo, ale myslel si, že je zložitejšia, ako je opísaná v Darwinovom diele O pôvode druhov. Owenov prístup k evolúcii možno vnímať tak, že predvídal problémy, ktoré si získali väčšiu pozornosť pri nedávnom vývoji evolučnej vývinovej biológie.

Owen bol v roku 1839 prvým prezidentom Microscopical Society of London a vydal mnoho vydaní jej časopisu *[[The Microscopic Journal]]*.

Owen tiež presadzoval aby mali prírodné exempláre v British Museum nové miesto. To viedlo v roku 1881 k založeniu dnes svetoznámeho Natural History Museum v londýnskom South Kensingtone. Bill Bryson tvrdí, že „vytvorením Natural History Museum ako inštitúcie pre všetkých, zmenil Owen naše očakávania načo slúžia múzeá“.

Zatiaľ čo niekoľkokrát prispel k vede a verejnému vzdelaniu, Owen bol medzi svojimi súčasníkmi kontroverznou postavou, podobne ako Thomas Henry Huxley. Jeho neskoršia kariéra bola poškvrnená kontroverziami, z ktorých mnohé zahŕňali obvinenia, že si prisvojil prácu iných.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Britskí anatómovia
Kategória:Anglickí biológovia
Kategória:Britskí paleontológovia
Kategória:Evoluční biológovia
Kategória:Absolventi University of Edinburgh
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Lancaster (Anglicko)

**Lancaster** je mesto v grófstve Lancashire v Anglicku. Leží na rieke Lune a má populáciu 52 234 obyvateľov. V širšom okrese miestnej samosprávy mesta Lancaster žije 138 375 obyvateľov. Lancasterovci boli vetvou anglickej kráľovskej rodiny, zatiaľ čo vojvodstvo Lancaster vlastní veľké majetky v mene Alžbety II., ktorá je tiež vojvodkyňou z Lancasteru. Je to starobylé osídlenie, ktorému dominuje hrad Lancaster, kostol Lancaster Priory Church a pamätník Ashton Memorial. Je domovom Lancaster University a kampusu University of Cumbria.

Na mieste dnešného hradu bola na konci 1. storočia postavená rímska pevnosť. Po ovládnutí Anglicka Normanmi roku 1066 vládol na tomto území Viliam I. V 13. storočí bol postavený hrad. V 19. storočí bol v meste významný prístav, ktorý profitoval z obchodu s otrokmi.
## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Mestá v Anglicku
Kategória:Univerzitné mestá v Anglicku
Kategória:Lancashire
Katafrakt

náhľad|Staroveký sásanovský obrnený jazdec podobný katafraktom
**Katafrakt** (gr. κατάφρακτος – *katafraktos*; pl. κατάφρακτοι – *katafraktoi*; výraz možno preložiť ako „plne zakrytý/obrnený“) bol ťažko ozbrojený a obrnený jazdec využívaný Rímskou a Byzantskou ríšou, ako protiváha partských a sásánovských ťažkých jazdcov. V 7. storočí po cisárovi Herákleiovi z byzantských prameňov miznú. Objavujú sa znovu za Nikefora II. (60. roky 10. storočia), keď sa stali hlavnou útočnou silou. Pôvodne útočili spolu s lukostrelcami na koňoch v rámci otvoreného klinu  s asi 500 jazdcami. Za vlády Komnénovcov prijali západný, rytiersky spôsob boja s kopijami nastavenými pred sebou. Využívaný boli Byzancii i v 13. a 14. storočí, ale postupne boli nahrádzaný žoldnierskymi jazdcami.

Hlavnou zbraňou katafraktov boli kopije (*kontarion, kontus*) a meče, poprípade ťažké palcáty. Nosili lamelové alebo krúžkové brnenie, rukavice, železné helmy a chrániče nôh. Oceľovými chráničmi bolo pokryté aj telo koňa.

Podobnou jednotkou boli clibanarii, rozdiely medzi katafraktami a clibinariijmi sú diskutabilné.

## Referencie

## Externé odkazy
* Army (Armáda) na Encyclopaedia Irannica
* Katafrakt na hellenicaworld.com

Kategória:Vojsko v Byzantskej ríši
Kategória:Kavaléria
Fajgalská cesta

**Fajgalská cesta** je ulica v Pezinku. Nachádza sa na západnom okraji mesta, začína za mostom a končí pri najvzdialenejšej obytnej zóne mesta, Turie brehy, kde začína územie obce Limbach.

Na čísle 2 sa nachádza Stredná odborná škola Policajného zboru.

Na čísle 4 sa nachádza hokejbalové ihrisko so skateparkom.

## Referencie

Kategória:Ulice v Pezinku
Aigrefeuille-sur-Maine

**Aigrefeuille-sur-Maine** môže byť:
* francúzska obec, pozri Aigrefeuille-sur-Maine (obec)
* francúzsky kantón, pozri Aigrefeuille-sur-Maine (kantón)
Virgo (detektor)

náhľad|Letecký pohľad na miesto experimentu Virgo. Ukazuje centrálnu budovu, budovu upravujúcu laser, celé 3 km dlhé západné rameno a začiatok severného ramena (vpravo). K ďalším budovám patria kancelárie, dielne, miestne počítačové stredisko a kontrolná miestnosť. Keď bol tento obrázok nasnímaný, budova, ktorá hostí projektové riadenie a jedáleň, ešte nebola postavená.
**Virgo** je veľký michelsonov interferometer, ktorý slúži na detekciu gravitačných vĺn. Nachádza sa v obci Santo Stefano a Macerata, neďaleko mesta Pisa v Taliansku.

Projekt vnikol v roku 1993 schválením francúzskou CNRS a v 1994 talianskou INFN. V roku 2000 vznikla European Gravitational Observatory (EGO), ktorá tento experiment riadi. Stavba pôvodného detektoru bola dokončená v roku 2005. V roku 2011 bol detektor vylepšený na pokročilejšiu verziu (Advanced Virgo). Je súčasťou vedeckej spolupráce 20 laboratórií zo 6 krajín: Talianska, Francúzska, Holandska, Poľska, Maďarska a Španielska. Na výskume projekt Virgo spolupracuje s detektorom LIGO zo Spojených štátov. 

Interferometrické detektory nie sú smerové (sú zamerané sa na celú oblohu) a hľadajú signály, ktoré sú slabé, zriedkavé a jednorazové, je preto nevyhnutná súčasná detekcia gravitačnej vlny vo viacerých prístrojoch na potvrdenie platnosti signálu a na odvodenie uhlového smeru k zdroju.

Virgo je izolovaný od vonkajších vplyvov: jeho zrkadlá a prístrojové vybavenie sú zavesené a jeho laserový lúč pracuje vo vákuu. Je vybavený dvoma ramenami dlhými 3 kilometre. V každom ramene je Fabry-Pérotov rezonátor, ktorý zvyšuje optickú dĺžku laseru z 3 na 100 km. Laser je rozdelený rozdeľovačom pod uhlom 45° na dva lúče, ktoré smerujú do dvoch kolmých ramien. Na konci ramien sa odrážajú zrkadlami a spájajú sa na rozdeľovači lúčov, čím sa generujú interferencie, ktoré sú detegované fotodiódou. Keď prichádzajúca gravitačná vlna zmení optickú dráhu laserových lúčov v ramenách, zmení potom aj interferenčný obraz zaznamenaný fotodiódou.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Gravitačné observatóriá
Kategória:Astronomické observatóriá v Taliansku
Kategória:Stavby v Toskánsku