Fikcia (umenie)

[náhľad|Ilustrácia Johna Tenniella pre knihu „''[Alica v krajine zázrakov (kniha)|Alica v krajine zázrakov*“.]]
*'Fikcia*' je akékoľvek tvorivé dielo, hlavne akékoľvek [[Príbeh|naratívne]] dielo, ktoré zobrazuje [[Fiktívna postava|fiktívne postavy]], udalosti alebo miesta, ktoré sú [[Predstavivosť|vymyslené]] alebo sú vymyslené do určitej miery.

Fiktívne zobrazenia sú teda v rozpore s [[Fakt|faktami]], [[Dejiny|históriou]] alebo [[Pravdepodobnosť|pravdepodobnosťou]]. V tradičnom úzkom zmysle sa fikcia vzťahuje na písomné príbehy v [[Literatúra|literatúre]] v rozsahu od [[Román|románov]] cez [[Novela (literatúra)|novely]] až po [[Poviedka|poviedky]]. V širšom zmysle však fikcia zahŕňa imaginárne naratívy vyjadrené v akomkoľvek médiu, vrátane iných foriem písomných diel, [[Ústne tradovanie|ústneho tradovania]], živých [[Dráma|divadelných]] predstavení, [[Filmové dielo|filmov]], [[Televízny program|televíznych programov]], [[Rozhlasová hra|rozhlasových hier]], [[Komiks|komiksov]], ako aj [[Vzájomné pôsobenie|interaktívnych]] [[Hra na hrdinov|hier na hrdinov]] a [[Videohra|videohier]]. 

Vo fikcii sú zastúpené napríklad diela pre deti (napríklad [[Rozprávka|rozprávky]]), historická fikcia, fantastika ([[vedecká fantastika]], [[fantasy]], [[horor]]), ako aj žánrová fikcia (napríklad akčná, kriminálna, erotická, vojenská, paranormálna, romantická). 

Do kategórie fikcia sa nezvyknú zaraďovať [[Mýtus|mýty]] a [[Legenda (svätí)|náboženské legendy]]. Opakom k fikcii je [[literatúra faktu]], ktorá odzrkadľuje skutočnú realitu.

Okrem spojení so skutočným svetom môžu fiktívne diela zobrazovať postavy a udalosti vo vlastnom kontexte a môžu vytvárať prepracovaný fiktívny svet. Tvorivé umenie vytvárania takého imaginárneho sveta sa nazýva [[worldbuilding]]. Príkladmi môžu byť [[Stredozem]] od [[J. R. R. Tolkien|J. R. R. Tolkiena]] a [[Plochozem]] od [[Terry Pratchett|Terryho Pratchetta]].

== História ==
Rozprávanie príbehov existuje vo všetkých ľudských kultúrach a každá do rozprávania príbehov začleňuje rôzne prvky faktov a fikcie. Raná fikcia bola úzko spojená s históriou a mýtmi. Grécki básnici ako [[Homér]], [[Hésiodos|Hesiodos]] a [[Ezop]] vytvorili fiktívne príbehy, ktoré sa najskôr rozprávali ústne a neskôr sa spísali. Prozaická fikcia sa vyvinula v [[Staroveké Grécko|starovekom Grécku]] pod vplyvom tradícií rozprávania príbehov v [[Ázia|Ázii]] a [[Staroveký Egypt|Egypte]]. Až do cisárskeho obdobia sa výrazne fiktívne diela nerozlišovali od historických alebo [[Mýtus|mytologických príbehov.]] Plastické rozprávanie, ktoré sledovalo úplne vymyslené postavy a udalosti, sa vyvinulo prostredníctvom starovekého divadla a novej komédie. Jednou zo spoločných štruktúr rannej beletrie je séria podivných a fantastických dobrodružstiev, keďže raní spisovatelia skúšali hranice beletristického písania. Ako sa postupom času vyvíjala v starovekom Grécku, kládol sa dôraz na postavy, s ktorými sa čitatelia mohli stotožniť, a na uveriteľné [[Scenár|scenáre]], aby sa lepšie spojili s [[Publikum (obecenstvo)|publikom]], vrátane prvkov ako romantika, pirátstvo a náboženské obrady. Hrdinská romantika sa vyvinula v [[Stredovek|stredovekej]] [[Európa|Európe]] a zahŕňala prvky spojené s fantáziou, vrátane nadprirodzených prvkov a [[Rytierstvo|rytierstva]]. 

Štruktúru moderného románu vyvinul [[Miguel de Cervantes]] v románe *Dômyselný rytier Don Quijote de la Mancha'' na začiatku 17. storočia. Román sa často sa spájal s myšlienkami osvietenstva, ako je empirizmus a agnosticizmus. V tomto období sa ako literárny štýl vyvinul realizmus. Na konci 19. a začiatku 20. storočia sa vyvinuli nové formy masových médií, vrátane populárnych beletristických časopisov a prvých filmov. Interaktívna fikcia sa vyvinula na konci 20. storočia prostredníctvom videohier.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Fikcia
Kategória:Žánre