open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ľudské práva

**Ľudské práva** sú (podľa prirodzenoprávnej náuky) dané práva, ktoré prislúchajú každému človeku od narodenia. V minulosti boli tieto práva priznávané iba vládcom a šľachte, zatiaľ čo obyčajným ľuďom len v malej miere, prípadne boli celkom upierané. Medzi základné ľudské práva patrí napríklad právo na život, osobnú slobodu a bezpečnosť, slobodu prejavu, svedomia, spolčovania, právo zhromažďovania a iné.

Sú to univerzálne práva všetkých ľudských bytostí, nezávislé od jurisdikcie alebo iných faktorov ako sú etnický pôvod, národnosť, náboženstvo, pohlavie a pod. Myšlienka ľudských práv pochádza z filozofických myšlienok a konceptov prirodzených práv formovaných hlavne počas doby osvietenstva. 

Ako je evidentné zo Všeobecnej deklarácie ľudských práv, sú ľudské práva, prinajmenšom v povojnovom období, konceptualizované na základoch ľudskej dôstojnosti a ponechávajú si svoj univerzálny charakter. 

Existencia, opodstatnenosť a obsah ľudských práv sú neustálym predmetom diskusie filozofických a politických vied. Z právneho hľadiska sú ľudské práva zakotvené v medzinárodných zákonoch a dohodách, ako aj vo vnútroštátnych zákonoch mnohých krajín. Pre mnohých ľudí však teória ľudských práv ide nad rámec zákona a tvorí morálnu základňu pre reguláciu súčasného geopolitického poriadku. Pre nich znamenajú aj demokratické ideály.

Ľudské práva boli deklarované viacerými významnými dokumentmi:
* dokumentom Habeas Corpus Act
* Deklaráciou práv človeka a občana
* Všeobecnou deklaráciou ľudských práv
* Deklaráciou práv dieťaťa z roku 1959
* Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd
* Medzinárodným paktom o občianskych a politických právach
* Listinou základných práv a slobôd
* Dohovorom o právach dieťaťa z roku 1989

## Pozri aj
* Občianske práva
* Amnesty International
* Amnesty International Slovensko
* Všeobecná deklarácia ľudských práv

## Externé odkazy
* Slovenské národné stredisko pre ľudské práva
Hiragana

náhľad|Pôvod jednotlivých znakov

**Hiragana** (v písme hiragana ひらがな, v písme kandži 平仮名; staršie názvy: **onnade, onnamodži**) je jedno z dvoch (druhým je katakana) japonských slabičných písiem (v slabičnom písme jeden znak predstavuje celú slabiku a nie iba hlásku), pozostáva z 46 symbolov (45 slabičných symbolov a písmeno n). Pripojením dvoch čiarok alebo krúžkov nad určité symboly alebo ich skladaním vznikajú ešte ďalšie zvuky.

## Dejiny
Hiragana bola kodifikovaná roku 1946, keď došlo k zjednoznačneniu priradení jednotlivých symbolov ku zvukom a dva symboly (wi, we) boli označené za zastarané. Táto slabičná abeceda vznikla v 9. storočí za prispenia budhistického kňaza Kúkaia (774-835). Jednotlivé symboly vznikli zjednodušením celých (hira znamená v japončine „celkový“) čínskych znakov kandži (na rozdiel od katakany, ktorá vznikla zjednodušením iba časti čínskych znakov), u ktorých už predtým došlo k desemantizácii a fonetizácii (stratili význam a stali sa iba zvukmi, aby mohli vyjadrovať japonské koncovky). Znaky hiragany sú zložitejšie a na písanie obtiažnejšie ako znaky katakany. Nie dlho po svojom vzniku bolo toto písmo nazývané takisto onnade (ženská ruka) - písali ním totiž prevažne ženy (muži používali katakanu a kandži), ktorým nebolo umožnené učiť sa znakom kandži, ktoré boli považované za príliš zložité. Vďaka zavedeniu hiragany tak vzniklo množstvo literárnych diel z rúk žien z obdobia Heian.

## Dnešné použitie hiragany
* slová japonského pôvodu pre ktoré neexistuje kandži
* gramatické slová (predpony, prípony, častice, koncovky)
* knižky pre malé deti (japonské deti sa hiraganu učia ako prvé z troch japonských písiem: hiragana, katakana, kandži)
* súkromné listy
* *furigana* (malé znaky hiragany, ktoré v knihách pre začínajúcich čitateľov naznačujú výslovnosť zložitých znakov kandži)
* *okurigana* (hiraganový znak nasledujúci za kandži).

## Základná sada znakov hiragany

Zastarané znaky sú zobrazené červenou. Pri každom znaku je jeho zvuková hodnota zapísaná v Hepburnovom systéme romanizácie.

## Pozri aj
*Japonsko

Kategória:Japončina
Medzinárodná hláskovacia tabuľka

**Medzinárodná hláskovacia tabuľka** NATO je tabuľka prevádzajúca jednotlivé znaky latinskej abecedy na jednoducho zapamätateľné kódové slová začínajúce týmito hláskami. Súčasťou tabuľky je aj spôsob výslovnosti číslic.

Jej účelom je umožniť zrozumiteľný prenos písmenových kódov alebo neznámych slov pomocou nekvalitných komunikačných prostriedkov, napr. pri rádiokomunikácii medzi riadiacimi letovej prevádzky a lietadlom. Slová sú zvolené tak, aby sa žiadne dve navzájom svojou výslovnosťou nepodobali a nemohlo tak dôjsť k zámene.

## Hláskovacia tabuľka
Zvýraznené slabiky sa vyslovujú s dôrazom.

### Písmená

### Číslice
Prvá časť tabuľky zodpovedá Medzinárodnému kódexu signálov. Jednoduché anglické číslice sa používajú v leteckej mobilnej službe.

## Pozri aj
* Slovenská hláskovacia tabuľka

## Referencie

Kategória:Organizácia Severoatlantickej zmluvy
Kategória:Fonetické abecedy
Kategória:Kódovanie znakov
Checkpoint Charlie

[thumb|Checkpoint Charlie v roku [1977, pohľad z americkej strany]]
**Checkpoint Charlie** bol hraničný priechod v Berlíne, patril k najznámejším priechodom rozdeleného Berlína. Checkpoint Charlie sa nachádzal na križovatke ulíc Friedrichstraße a Kochstraße a spájal americký a sovietsky sektor mesta. 

*Checkpoint* (doslova „bod kontroly“) z angličtiny znamená hraničný priechod. Jeho označenie *Charlie* pochádza z hláskovacej tabuľky NATO a označuje tretie písmeno abecedy C (*Checkpoint Alpha* ako A bol priechod na diaľnicu v mestečku Helmstedt, *Checkpoint Bravo* ako B bol priechod na rovnakej diaľnici v Dreilinden pri Berlíne). 

[thumb|Sovietske tanky čelia americkým v [1961]] 
Checkpoint Charlie je známy aj vďaka obrázkom z októbra 1961, keď pri povstaní v NDR na priechode stáli oproti sebe tanky americkej a sovietskej armády. Priechod bol tiež zvečnený v špionážnych filmoch a knihách.

## Opätovné vybudovanie
thumb|Značka oznamujúca "Opúšťate americký sektor"
[thumb|Checkpoint Charlie v roku [2004]]
Po zjednotení Berlína boli všetky súčasti priechodu v rámci modernizácie mesta odstránené a zničené – jeho existenciu pripomínalo iba múzeum Dom na Checkpoint Charlie (). 13. augusta 2000, na výročie stavby Berlínskeho múra, bol znova postavený podľa pôvodných plánov a fotografií.

## Pozri aj
* Berlín – rozdelené mesto
* Berlínsky múr

## Iné projekty

Kategória:Berlín
Jún 2005

## Úmrtia
* 6. jún – Anne Bancroft, americká herečka, držiteľka Oscara (* 1931)
* 11. jún – Zoltán Jakuš, slovenský generál (* 1922)
* 13. jún – Lane Smith, americký herec (* 1936)
* 16. jún – Eva Jakoubková, česká herečka (* 1952)
* 17. jún – Jaroslav Ševčík, slovenský tanečný choreograf, režisér umeleckých programov a profesionálny tanečník (* 1932)
* 20. jún – Jack Kilby, americký elektroinžinier, vynálezca integrovaného obvodu (* 1923)
* 25. jún – Jiří Kodet, český herec (* 1937)

## Udalosti
### [[18. jún]] (sobota)
*Slovenskí hádzanári sa po víťazstve nad mužstvom Rakúska prebojovali na budúcoročné Majstrovstvá Európy.
*V Bruseli zlyhalo rokovanie o novom rozpočte Európskej únie.

### [[11. jún]] (sobota)
*Pred slovenskou ambasádou v Bagdade sa odpálil samovražedný atentátnik. Pri útoku nebol zranený nikto z nášho zastupiteľstva.

### [[7. jún]] (utorok)
*Po platnom, ale neúspešnom prvom kole prezidentských volieb v Maďarsku dnes pokračuje hlasovanie poslancov. Kandidátmi zostávajú Katalin Sziliová a László Sólyom. SME

### [[6. jún]] (pondelok)
*Dvaja slovenskí kamionisti zahynuli pri sobotňajšej nehode v alpskom tuneli Fréjus medzi Francúzskom a Talianskom. SME

### [[5. jún]] (nedeľa)
* Alpský tunel Fréjus, jedno z najdôležitejších cestných spojení medzi Francúzskom a Talianskom, ostane uzavretý na neurčitý čas. SME

### [[4. jún]] (sobota)
*Palestínsky prezident Mahmúd Abbás oznámil dnes odloženie palestínskych parlamentných volieb, ktoré sa mali pôvodne uskutočniť 17. júla. SME

### [[3. jún]] (piatok)
*Švédsky premiér Göran Persson sa vyslovil za okamžité zastavenie ratifikačného procesu európskej ústavy vo svojej krajine. SME

### [[2. jún]] (štvrtok)
*Francúzsko a Holandsko povedalo „nie“ euroústave.

### [[1. jún]] (streda)
*Účasť na referende o ústave Európskej únie v Holandsku prekročila dnes popoludní 30 percent. SME

## Udalosti v minulosti
:*pozri [[zoznam mesiacov podľa rokov]] pre podrobnejší zoznam.*
2005: január február marec apríl máj

Kategória:2005
Zoznam vládcov Sovietskeho zväzu

Pozri:
*Zoznam hláv štátu Sovietskeho zväzu
*Zoznam vodcov Komunistickej strany Sovietskeho zväzu
*Zoznam predsedov vlády Sovietskeho zväzu

Sovietsky zväz
Kategória:Vládcovia Sovietskeho zväzu
Občianska vojna

[náhľad|Maľba [Bitka pri Gettysburgu|bitky pri Gettysburgu, bitky z americkej občianskej vojny.]]
**Občianska vojna** je ozbrojený konflikt, ktorý medzi sebou vedú bojujúce strany, napr. politické, náboženské alebo národnostné skupiny tej istej krajiny, boj môžu viesť medzi sebou alebo proti vláde krajiny. Občianska vojna je často výsledkom sporov o moc nad národom. Ako aj v iných druhoch vojny, konflikt môže byť spôsobený príslušnosťou k etniku alebo rozdelením bohatstva v spoločnosti. Niektoré občianske vojny sú označované ako revolúcie, najmä ak je výsledkom konfliktu výrazná zmena správy spoločnosti alebo štátu. Občianska vojna je vnútroštátnou záležitosťou, do ktorej z hľadiska medzinárodného práva nesmú intervenovať cudzie krajiny, pokiaľ ich k tomu nevyzvala legálna vláda. Bojovníci v občianskej vojne nie sú z hľadiska vojenského práva považovaní za kombatantov, ale sú čiastočne chránení Ženevskými dohodami.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Vojenské výhonky
Kategória:Druhy vojny
Zoznam historických výročí

Zhustený zoznam historických výročí.

## Externé odkazy a zdroje
* Dnes v histórii vedy 
* History Channel: Dnes v histórii 
* On-This-Day.com 
* IMDb: Dnes v histórii filmu 
* Associated Press: Dnes v histórii 
* BBC: Dnes 
* Dátumy v histórii amerického námorníctva 
* Dnes v histórii Beatles 

Kategória:História
Historiografia

**Historiografia** alebo **dejepisectvo** môže byť:
* prehľad historického bádania a názorov historikov, disciplína zaoberajúca sa dejinami historickej vedy, synonymá: dejiny historiografie, dejiny dejepisu, pozri historiografia (dejiny historiografie)
* zapisovanie dejín určitým systematickým spôsobom; odborná dejepisná literatúra, pozri historiografia (zapisovanie dejín)
* historická veda
* odborný súpis vydaných historických prác

**Dejepisectvo** môže byť aj všeobecne dejepisecká činnosť či práca dejepiscov.
30. február

[náhľad|Švédsky kalendár pre február roku [1712]]

V gregoriánskom kalendári má február 28 alebo 29 dní.

Švédske kráľovstvo (ktoré zahrňovalo v tom čase aj Fínsko) plánovalo zmenu z juliánskeho kalendára na gregoriánsky začiatkom roka 1700 vynechaním prechodných dní počas nasledujúcich 40 rokov. Preto rok 1700 nepatril medzi prechodné roky vo Švédsku, ale roky 1704 a 1708 boli prechodnými v rozpore s plánom. Toto dostalo švédsky kalendár jeden deň dopredu pred juliánsky kalendár, ale stále desať dní dozadu za gregoriánskym kalendárom. Tento zmätok bol upravený, keď boli v roku 1712 pridané dva prechodné dni pridaním 30. februára. Tento deň zodpovedal 29. februáru v juliánskom a 1. marcu v gregoriánskom datovaní. Švédska zmena na gregoriánsky kalendár bola nakoniec uskutočnená v roku 1753.

V roku 1929 Sovietsky zväz zaviedol revolučný kalendár, v ktorom každý mesiac mal 30 dní a zostávajúcich 5 alebo 6 dní boli sviatky bez príslušnosti k určitému mesiacu. V rokoch 1930 a 1931 preto mali 30. február, ale v roku 1932 mesiace získali pôvodné počty dní.

V 13. storočí učenec Sacrobosco tvrdil, že v juliánskom kalendári mal február 30 dní v prechodných rokoch od 44 pred Kr. do 8 pred Kr., keď Octavianus Augustus skrátil február, aby dal mesiacu august, pomenovanom po ňom, tú istú dĺžku ako mesiacu júl, ktorý bol pomenovaný po jeho predchodcovi Caesarovi. Neexistuje však žiaden iný historický dôkaz pre toto tvrdenie a pravdepodobne ide o mýtus, aj keď veľmi starý.

## Zdroje
* Oxfordský sprievodca k roku (v orig. The Oxford Companion to the Year). Bonnie Blackburn & Leofranc Holford-Strevens. Oxford University Press 1999. ISBN 0-19-214231-3. Stránky 98 – 99.

## Externé odkazy
* Naturalists Almanac February 30 | February 30? (v angličtine)
* 30 days in February 1712 (v angličtine)
* Change of calendars - Sweden  (v angličtine)

----

29. február – 1. marec

30
~0230
Pomocná veda historická

Označenie **pomocné vedy historické (PVH)** má dva významy používané v súvislosti s podporou historickej vedy:

## Pomocné vedy historické v širšom zmysle
Sú všetky vedy či disciplíny, ktoré ako celok alebo ktorých časti pomáhajú historikovi pri historickom bádaní. Patria sem najmä:
* jazykoveda (historická jazykoveda)
* geografia (historická geografia)
* sociológia 
* štatistika (historická štatistika)
* demografia (historická demografia)
* kartografia

## Pomocné vedy historické v užšom zmysle
Sú špeciálne vedné disciplíny, ktoré pomáhajú pri výskume jednotlivých historických prameňov:
* archivistika (skúma archívne dokumenty a ich vzájomné súvislosti a zaradenie v archívnych fondoch, ako aj archívne práce)
* diplomatika (skúma úradné písomné pramene z ich vnútornej stránky (obsahová štruktúra textu) aj vonkajšej stránky (forma) ako produkt určitého právneho, sociálneho a kultúrneho prostredia, pričom súčasne zisťuje pravosť dokumentov a sleduje aj dejiny inštitúcií, ktoré ich vyprodukovali)
* epigrafika (vznikla z paleografie; skúma nápisy na tzv. archeologických (či nepaleografických) látkach, čiže v kameni, na kove, hline, dreve, stenách atď.)
* genealógia (ako pomocná historická veda skúma vývoj rodov a vzťah medzi rodovo príbuznými jedincami)
* heraldika (skúma erby a znaky, ich vývoj, používanie a umenie ich vyhotovovať) s poddisciplínami:
** vexilológia (skúma zástavy a prápory)
** faleristika (skúma vyznamenania a rády)
* historická metrológia (skúma miery (dĺžkové, plošné a hmotnostné) a meracie sústavy v dejinách a prepočítava staré meracie sústavy na dnešné)
* chronológia (ako pomocná historická veda skúma spôsoby merania času v dejinách a prepočítava staré datovacie systémy na dnešné)
* kodikológia (skúma rukopisy neúradnej povahy, čiže najmä kódexy, a to hlavne ich vznik, šírenie, funkciu a pôsobenie na kultúru)
* numizmatika (skúma platobné prostriedky (peniaze), čiže predmincové platidlá, mince a úverové platidlá (najmä papierové peniaze, cenné papiere, žetóny, známky) ale aj napríklad núdzové peniaze )
* paleografia (ako pomocná historická veda sa snaží o správne čítanie a lokálne aj časové zaradenie písomných prameňov)
* sfragistika (skúma pečate)

## Literatúra
### Česká literatúra
*HLAVÁČEK, Ivan; KAŠPAR, Jaroslav; NOVÝ, Rostislav. *Vademecum pomocných věd historických*. Jinočany : H+H, 2004. 544 s. ISBN 80-7319-004-4.  
*MAREČKOVÁ, Marie. *Přehled pomocných věd historických*. Brno : Masarykova univerzita, 2000. 315 s. ISBN 80-210-2466-6.  
*VARGOVÁ, Lenka; HORÁČKOVÁ, Ladislava; STROUHAL, Eugen. *Základy paleopatologie*. Brno : Nakladatelství a vydavatelství Nauma, 2004. 263 s. ISBN 80-86258-53-X.  

### Slovenská literatúra - skriptá
*ZEMENE, R. - ZUBÁCKA, I. *Kapitoly z pomocných vied historických*. Bratislava 1993.
*KARTOUS, P. - NOVÁK, J. - VRTEĽ, L. *Erby a vlajky miest v Slovenskej republike*. Bratislava 1991.
*LEHOTSKÁ, D. *Príručka diplomatiky*. Bratislava 1972.

Kategória:História
Mestá a obce regiónu Zamagurie

Zamagurie je slovenský región na severe Spiša, z juhu a východu ohraničený Spišskou Magurou, zo severu riekou Dunajec a zo západu riekou Bielka(dnešné Poľsko).

Súčasťou regiónu Zamagurie sú tieto mestá a obce:

## [[Kežmarok (okres)|okres Kežmarok]]
*Mestá:
**Spišská Stará Ves
*Obce:
** Spišské Hanušovce
**Červený Kláštor
**Havka
**Jezersko
**Lechnica
**Majere
**Malá Franková
**Matiašovce
**Osturňa
**Reľov
**Veľká Franková
**Zálesie

## [[Stará Ľubovňa (okres)|okres Stará Ľubovňa]]
*Obce:
**Haligovce
**Lesnica
**Stráňany
**Veľká Lesná
**Veľký Lipník

## Poľský Spiš
*Obce:
**Czarna Góra (Čierna hora)
**Dursztyn (Durštín)
**Falsztyn (Falštín)
**Frydman (Fridman)
**Jurgów (Jurgov)
**Kacwin (Kacvín)
**Krempachy (Krempachy)
**Łapszanka (Lapšanka)
**Łapsze Niżne (Nižné Lapše)
**Łapsze Wyżne (Vyšné Lapše)
**Niedzica (Nedeca)
**Nowa Biała (Nová Belá)
**Rzepiska (Repiská)
**Trybsz (Tribš)

## Pozri aj
*Spiš
*Zamagurie

Kategória:Spiš
Beringov prieliv

thumb|Záber z družice - vidno aj Aljašku a východnú Sibír

**Beringov prieliv** je pás mora, ktorý sa nachádza medzi najvýchodnejším bodom Ázie - Dežňovovým mysom a najzápadnejším bodom Ameriky - Mysom Princa Waleského. Je široký asi 88 kilometrov a hlboký 30-50 metrov. V strede úžiny ležia Diomedove ostrovy, ktoré pretína medzinárodná hranica (väčší z dvoch ostrovov patrí Rusku, menší Spojeným štátom). 

Nazvali ho podľa Vitusa Beringa, ruského objaviteľa dánskeho pôvodu, ktorý prešiel cez prieliv v roku 1728.

Sú návrhy na postavenie mostu cez Beringov prieliv medzi Aljaškou a Sibírou. Most by sa mal nazývať Medzikontinentálny most mieru.

V ľadových dobách spájala Sibír a Aljašku súš, ktorá sa nazývala *Beringov most* alebo Beringia. Spôsobil to pokles hladiny mora v tom období.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Morské prielivy a úžiny
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Mys princa Waleského

náhľad|Mys princa Waleského a Mys Chydley

**Mys princa Waleského** je najzápadnejší bod Ameriky.

Kategória:Mysy v USA
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Volt

**Volt** je jednotka elektrického napätia, resp. elektrického potenciálu. V sústave SI patrí medzi odvodené jednotky, rozmer v základných jednotkách je: V = kg·m2·s−3·A−1.

Rozdiel potenciálov je 1 volt, ak je na prenesenie náboja 1 coulomb z miesta nižšieho potenciálu na miesto vyššieho potenciálu potrebné vykonať prácu 1 joule.

Napätie medzi koncami vodiča je 1 volt, ak stály prúd 1 ampér vo vodiči dodáva výkon 1 watt.

Jednotka bola pomenovaná podľa talianskeho fyzika Alessandra Voltu, vynálezcu elektrického článku (1800).

Prístroj na meranie elektrického napätia sa nazýva voltmeter a zapája sa paralelne k meranému napätiu.

## Referencie

## Pozri aj
* Ohmov zákon

## Iné projekty

Kategória:Sústava SI
Kategória:Jednotky pre elektrinu a magnetizmus
Kategória:Eponymické termíny vo fyzike
Alessandro Volta

**Alessandro Volta**, celým menom **Gróf Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta**, (* 18. február 1745, Como, Milánske vojvodstvo – † 5. marec 1827, Miláno, Lombardsko-benátske kráľovstvo, Rakúske cisárstvo) bol taliansky fyzik známy svojimi objavmi v odbore elektriny. Vynašiel napríklad elektrickú batériu (viacero elektrochemických článkov zapojených sériovo = Voltov stĺp), zdokonalil zariadenie (*Electrophorus*) na vytvorenie statickej elektriny (kondenzátor). Je po ňom pomenovaná jednotka elektrického napätia, resp. elektrického potenciálu sústavy SI jeden volt.

## Životopis
Narodil sa ako siedme, posledné dieťa v šľachtickej rodine. Do svojho štvrtého roku nerozprával, jeho okolie preto malo obavy, že je slabomyseľný. Napriek tomu zvládol vyštudovať jezuitskú školu a svoje oneskorenie dohnať. Potom ale namiesto dráhy duchovného prestúpil na kráľovský seminár. V tom čase sa začal zaujímať o skúmanie elektriny. V roku 1769 publikoval knihu *O príťažlivej sile elektrického ohňa a javoch s tým súvisiacich*, v ktorej zverejnil hypotézu o súvislosti elektriny a magnetizmu. Prišiel na ňu ale už o šesť rokov skôr, keď mal 18 rokov. V ďalších rokoch zostavil a zdokonalil mnoho prístrojov pre svoje pokusy. Medzitým sa stihol stať riaditeľom lýcea a profesorom fyziky na gymnáziu v Come.

V rokoch 17751780 skúmal zloženie vzduchu a na základe pokusov sformuloval hypotézu o jeho zložení z dvoch rôznych plynov. V roku 1779 nastúpil na univerzitu v Pavii. Vrátil sa tam opäť k pokusom s elektrinou. Zdokonalil Pieter van Musschenbroekov kondenzátor (Leydenská/leidenská fľaša) a elektrometer, uvažoval o princípoch vzniku búrok.

V roku 1791 sa dozvedel o pokusoch Luige Galvaniho so žabími stehienkami. Odhalil, že nejde o živočíšnu elektrinu, ale o reakciu kovov. V roku 1799 zostrojil prvý elektrochemický článok – Voltov stĺp. Zostavil takisto poradie kovov podľa ich elektrochemických potenciálov.

V roku 1794 sa oženil s Terezou Peregrini a potom mal troch synov, ktorí sa volali Zanino, Flaminio, a Luigi.

O svojich výskumoch prednášal 20. marca 1800 pred Kráľovskou spoločnosťou v Londýne a 28. októbra 1801 v Institut de France. Tam zaujal Napoleona Bonaparta, ktorý ho podporoval, povýšil na grófa a v roku 1809 na talianskeho senátora.

Ani po porážke Napoleona neupadol Volta do nemilosti. Od roku 1779  až do roku 1819 bol profesorom experimentálnej fyziky, ba dokonca dekanom fakulty matematiky a fyziky na univerzite v Pavii.

Od roku 1823 bol po srdcovej mŕtvici prakticky hluchý a slepý.

## Pozri aj
* galvanický článok
* Voltov stĺp

## Iné projekty

Kategória:Talianski fyzici
Kategória:Osobnosti na talianskych bankovkách
Kategória:Členovia Göttingenskej akadémie vied
Kategória:Nositelia Radu železnej koruny
Mohorovičićova diskontinuita

vpravo|náhľad|300px|Schematizovaný rez zemským telesom. Moho diskontinuita vyznačená medzi kôrou a vrchným plášťom.
**Mohorovičićova diskontinuita** (skrátene aj Moho) je rozhranie medzi zemskou kôrou a zemským plášťom.

Je charakteristická náhlou zmenou hustoty z 2,9 na 3,3 kg.dm−3, čím vzniká odrazová plocha pre zemetrasné vlny. Objavil ju v roku 1909 chorvátsky geofyzik Andrija Mohorovičić.

Jej hĺbka je väčšia pod kontinentmi (v Himalájach viac ako 80 km), menšia pod oceánmi (niekedy menej ako 5 km). Najväčšia hrúbka Moho pod európskym kontinentom je v oblasti Pobaltia, kde sa blíži k 70 km. V oblasti Slovenska sa hĺbka Mohorovičičovej diskontinuity mení z menej ako 27,5 km v oblasti Podunajskej panvy po 40 km v oblasti Tatier.

## Referencie

## Pozri aj
* Stavba Zeme
* Gutenbergova diskontinuita

Kategória:Štruktúra Zeme
Kategória:Eponymické termíny v geovedách
Battlestar Galactica

**Battlestar Galactica** môže byť:

* televízny seriál z roku 1978, pozri Battlestar Galactica (seriál z roku 1978)
* originálny názov pre televíznu minisériu z roku 2003, pozri Hviezdna loď Galactica (miniséria)
* originálny názov pre seriál z roku 2004, pozri Hviezdna loď Galactica (seriál)

## Pozri aj
* Hviezdna loď Galactica
1745

## Narodenia
* 7. január – Johann Christian Fabricius, dánsky ekonóm, zoológ a prírodovedec – entomológ († 1808)
* 18. február – Alessandro Volta, taliansky fyzik († 1827)
* 21. november – Gregor Tarkovič, prvý eparcha Prešovskej gréckokatolíckej eparchie (†&nbsp;1841)

## Úmrtia
* 19. október – Jonathan Swift, írsky spisovateľ (* 1667)


1745
Bokovka (film)

***Bokovka*** je dráma nakrútená na motívy románu Rexa Picketta, v ktorej sa dvaja dávni priatelia týždeň pred svadbou jedného z nich vydajú na cestu ochutnávky vín po viniciach v Santa Ynez Valley.

## Ceny a nominácie
Film *Bokovka* získal tieto ceny:
* IFP Gotham Awards v kategórii Najlepší film, 
* Zlatý Glóbus v kategóriách: Najlepšia komédia alebo muzikál a Najlepší scenár, 
* IFP Independent Spirit Awards v kategóriách: Najlepší herec v hlavnej úlohe, Najlepší herec vo vedľajšej úlohe, Najlepšia herečka vo vedľajšej úlohe, Najlepší scenár, Najlepšia réžia, a Best Feature, (vyhral vo všetkých ketegóriách, v ktorých bol nominovaný),
* Cena Akadémie za najlepší adaptovaný scenár 2004, Alexander Payne a Jim Taylor

Bol nominovaný na tieto ocenenia:
* Zlatý Glóbus v kategóriách: Najlepší herec v hlavnej úlohe komédie alebo muzikálu, Najlepší herec vo vedľajšej úlohe, Najlepšia herečka vo vedľajšej úlohe, Best Original Score a Najlepšia réžia, 
* Cena Akadémie za najlepší film

## Externé odkazy
* 
* 
* Oficiálna stránka

Kategória:Filmy z 2004
Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy USA
Kategória:Filmové drámy
Battlestar Galactica (seriál z roku 1978)

***Battlestar Galactica*** je americký vedecko-fantastický film a televízny seriál z roku 1978 od Glena Larsona. Hrajú v ňom Lorne Greene, Richard Hatch a Dirk Benedict.
V roku 2003 natočil Sci-Fi kanál prerobenú verziu, v ktorej úlohu veliteľa Adamu stvárnil Edward James Olmos.

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Sci-fi filmy USA
Kategória:Battlestar Galactica
Kategória:Filmy z 1978
Kategória:Televízne seriály USA
Kategória:Vedecko-fantastické televízne seriály
Kategória:Televízne seriály z roku 1978
Kategória:Filmy podľa názvu
Internet Movie Database

**Internet Movie Database (Internetová databáza filmov)**, skr. **IMDb** je na internete dostupná databáza informácií o filmových hviezdach, filmoch, televíznych reláciách, reklamách a videohrách. Vlastní ju firma Amazon.com.

## Pozri aj
* Česko-Slovenská filmová databáza
* Filmová databáza
* České filmové nebe

## Iné projekty

## Externé odkazy

* IMDb

Kategória:Stránky o filmoch
Kategória:Filmové databázy
Kategória:Amazon.com
Hviezdna loď Galactica (miniséria)

**Hviezdna loď Galactica** (orig. *Battlestar Galactica*) z roku 2003 je vedecko-fantastický miniseriál, ktorý je remake rovnomenného seriálu z roku 1978. Bol prvýkrát vysielaný na kanáli Sci-Fi Channel (dnes SyFy) 8. decembra 2003. Jeho divácky úspech vyústil do pravidelného televízneho seriálu, ktorý mal premiéru na Sky One 18. októbra 2004.

## Dej

Cyloni, ktorí boli vytvorení človekom, sa vzbúrili. Napadli 12 kolónií obývaných ľuďmi a takmer všetkých vyvraždili. Posádka krížnika *Battlestar Galactica* sa spolu so zvyškom ľudskej civilizácie vydáva na ďalekú cestu, aby našli legendárnu Zem, 13. kolóniu, kde ľudia žijú v harmónii a v mieri. 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Battlestar Galactica
Kategória:Televízne seriály USA
Kategória:Vedecko-fantastické televízne seriály
Kategória:Televízne seriály z roku 2003
Jún 2005 na Slovensku

2005 : január - február - marec - apríl - máj - **jún** - júl - august - september - október - november - december- →

## [[7. jún]], [[2005]] (utorok)
*Nový český premiér Jiří Paroubek začal svoju prvú oficiálnu návštevu Slovenska. SME

## [[6. jún]], [[2005]] (pondelok)
*Slovensko dostane na nápravu vážnych škôd spôsobených vlaňajšou víchricou vo Vysokých Tatrách pomoc z Fondu solidarity EÚ vo výške 5,67 milióna eur. SME

## [[5. jún]], [[2005]] (nedeľa)
*Prezident Ivan Gašparovič oznámil, že chce so Správou o stave republiky vystúpiť ešte v júni, pravdepodobne jeho koncom. SME

## [[4. jún]], [[2005]] (sobota)
*Minimálnym cieľom ĽS-HZDS v budúcich parlamentných voľbách je zisk 20 percent hlasov. Vyhlásil to predseda strany Vladimír Mečiar pred delegátmi snemu ĽS-HZDS v Prešove. SME

## [[3. jún]], [[2005]] (piatok)
*Voľby do regionálnych parlamentov a predsedov samosprávnych krajov sa uskutočnia 26. novembra. Rozhodol o tom predseda parlamentu Pavol Hrušovský. SME

## [[2. jún]], [[2005]] (štvrtok)
*Trinásty ročník najväčšej slovenskej súťaže a prehliadky amatérskej filmovej a videotvorby CINEAMA sa uskutočnil od piatka do nedele v Múzeu SNP v Banskej Bystrici. SME

## [[1. jún]], [[2005]] (streda)
* Expremiér Vladimír Mečiar sa v pozícii svedka nedostavil na pojednávanie v kauze Krajňák verzus tajná služba. SME

## Udalosti v minulosti
:*pozri [[zoznam mesiacov podľa rokov]] pre podrobnejší zoznam.*
2005: január február marec  apríl máj

## News collections and sources
* Wikipédia:News collections and sources.
* Wikipédia:News sources - This has much of the same material organised in a hierarchical manner to help encourage NPOV in our news reporting.

Kategória:2005
Európsky letný čas

thumb|Posun hodín o hodinu vpred na začiatku letného času.
thumb|Posun hodín o hodinu dozadu na konci letného času.
**Európsky letný čas** (v angl. *European Summer Time*) je letný čas používaný v Európe. Je to obdobie, počas ktorého je čas posunutý o jednu hodinu napred voči oficiálnemu času používanému počas zvyšku roka.

Tento posun sa praktizuje vo všetkých krajinách Európy okrem Islandu, kde sa používa UTC počas celého roka. Od roku 2011 prestalo používať letný čas na svojom území aj Rusko.

Od 80. rokov 20. storočia koordinuje Európska únia spoločný dátum a čas pre začiatok a koniec letného času v členských štátoch EÚ. Na Slovensku sa zosúladil letný čas so smernicami Európskeho parlamentu v roku 1996, keď letný čas trvá sedem mesiacov. Do tohoto roku trval na Slovensku letný čas šesť mesiacov . Obdobie trvá každý rok od 01:00 UTC poslednej marcovej nedele do 01:00 UTC poslednej októbrovej nedele.

## Vzorec na výpočet dátumu európskeho letného času
### Začiatok
: Nedeľa (31 - (5*r/4 + 4) mod 7) marca o 1h UTC
: (platný do 2099, so súhlasom Robert H. van Gent, ES)

### Koniec
: Nedeľa (31 - (5*r/4 + 1) mod 7) októbra o 1h UTC
: (platný do 2099, so súhlasom Robert H. van Gent, ES)

## Presná synchronizácia na niekoľko nasledujúcich rokov
Európsky letný čas sa začína (hodiny sa posúvajú napred) o 01.00 UTC (posunutie o 1 hodinu dopredu t. j. z 2:00h SEČ na 3:00h SELČ) dňa:

* 26. marec 2023
* 31. marec 2024
* 30. marec 2025
* 29. marec 2026

Európsky letný čas sa končí (hodiny sa posúvajú naspäť) o 01.00 UTC (posunutie o 1 hodinu dozadu t. j. z 3:00h SELČ na 2:00h SEČ) dňa:

* 29. október 2023
* 27. október 2024
* 26. október 2025
* 25. október 2026

## Terminológia
V časovom pásme UTC+1 je toto obdobie známe ako stredoeurópsky čas (SEČ). Stredoeurópsky letný čas (SELČ) na rozdiel od stredoeurópskeho času platného po zvyšok roka je rovný UTC+2.

V Spojenom kráľovstve je toto obdobie známe ako britský letný čas (v angl. *British Summer Time*, BST), zatiaľ čo lokálny čas počas zvyšku roka sa zvyčajne označuje ako greenwichský stredný čas (v angl. *Greenwich Meridian Time*, GMT).

## Referencie


## Externé odkazy
* Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/84/ES z 19. januára 2001 o úprave letného času

Kategória:Čas
Kategória:Geografia
Andrija Mohorovičić

**Andrija Mohorovičić** (* 23. január 1857, Volosko (Opatija) – † 18. december 1936, Záhreb) bol chorvátsky vedec, ktorý sa zaoberal meteorológiou a seizmológiou. Je označovaný aj ako otec (zakladateľ) modernej seizmológie.

## Život
Po ukončení strednej školy v Rijeke vyštudoval matematiku a fyziku na Karlovej univerzite v Prahe. Po štúdiu pracoval na strednej škole v Osijeku, neskôr v Bakare (deväť rokov). Na vlastnú žiadosť bol preložený v roku 1891 na strednú školu v Záhrebe, kde sa zároveň stal aj vedúcim meteorologického observatória. V roku 1893 získal doktorát na Záhrebskej univerzite, čoskoro na to bol habilitovaný ako docent, a v roku 1910 získal profesorský titul. Od roku 1893 do roku 1918 sa venoval výskumom v oblasti seizmológie a astronómie na Záhrebskej univerzite. Od roku 1898 bol aj plným členom Juhoslovanskej akadémie vied a umení. Do dôchodku odišiel v 1921 a zomrel v 1936. Je pochovaný na cintoríne Mirogoj v Záhrebe.

## Vedecká činnosť
V Bakare počas jeho účinkovania v námorníckej škole  prvýkrát prišiel do styku s meteorológiou. Neskôr, počas účinkovania v Zagrebskom observatóriu, smerovala jeho vedecká činnosť do výskumu poveternostných fenoménov ako búrky, tornáda, vzdušné víry a iných fenoménov počasia. Založil aj sieť meteorologických staníc.

Neskôr sa preorientoval na práce v oblasti geofyziky, konkrétne na výskum zemetrasení a ich následkov. Ako prvý publikoval práce o spôsobe šírenia sa zemetrasných vĺn v zemskom telese. Veľa z poznania výskytu zemetrasení, lokalizácie epicentier a súčasného modelu štruktúry Zeme má pôvod v prácach Andriju Mohorovičića. Na jeho počesť je pomenované rozhranie medzi zemskou kôrou a zemským plášťom - Mohorovičićova diskontinuita.

## Iné projekty

Kategória:Chorvátski geológovia
Kategória:Chorvátski meteorológovia
Kategória:Chorvátski seizmológovia
Kategória:Chorvátski pedagógovia
Stredoeurópsky čas

[thumb|right|Červený región používa stredoeurópsky čas ako štandardný čas (počas zimy). Ostatné európske [časové pásmo|časové pásma: modrá západoeurópsky čas alebo GMT alebo UTC, kaki východoeurópsky čas, zelená Moskovský čas ]]

**Stredoeurópsky čas ** (**SEČ**), angl. *Central European Time* (*CET*), je jedným z časových pásiem patriacich do pásma **[[UTC+1]]**, 1 hodinu napred voči koordinovanému svetovému času. Používa sa v európskych a severoafrických krajinách. Väčšina z nich taktiež používa stredoeurópsky letný čas ako letný čas.

*Pozn.*: Skratka **stredoeurópskeho času** v angličtine (**CET**) by nemala byť zamieňaná s predtým používaným výrazom **MET** (od *Middle European Time*), čo je dnes označenie pre *Middle Eastern Time*.

## Použitie

Jediná krajina používa **stredoeurópsky čas** počas celého roka:

* 

Nasledujúce krajiny a územia používajú **stredoeurópsky čas** iba počas zimy:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (okrem  Faerských ostrovov a  Grónska)
* 
* 
*  (okrem  Aruby a  Holandských Antíl)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (okrem  Kanárskych ostrovov)
* 
* 
* 
* 
* 

## Pozri aj

* Európsky letný čas
* UTC+1
* Amsterdamský čas

## Iné projekty

Kategória:Časové pásma
Koordinovaný svetový čas

[náhľad|Modrý región používa [západoeurópsky čas alebo GMT alebo UTC. Ostatné európske časové pásma: červená stredoeurópsky čas, kaki východoeurópsky čas, zelená Moskovský čas ]]

**Koordinovaný svetový čas** alebo **Coordinated Universal Time (UTC)** je časový štandard založený na Medzinárodnom atómovom čase s priestupnou sekundou, ktorá sa aplikuje nepravidelne, aby sa dosiahla synchronizácia so spomaľujúcou sa rotáciou Zeme. 

Niekedy sa nazýva aj ako **Zulu time**, označovaný písmenom **Z** za časovým údajom. UTC je základ systému občianskeho času, jednotlivé časové pásma sa definujú svojimi odchýlkami od UTC. UTC je ako základ systému merania času nástupcom **[[Greenwichský stredný čas|GMT]]** (*Greenwich Mean Time* – greenwichský stredný čas) a v neformálnom vyjadrovaní sa s ním niekedy zamieňa. Na rozdiel od GMT, ktorý udáva čas platný v časovom pásme základného poludníka, ktorý sa zakladá na rotácii Zeme, sa UTC zakladá na atómových hodinách, tzn. od rotácie Zeme nezávisí.

Keďže rotácia Zeme sa mierne spomaľuje, GMT sa oproti UTC postupne oneskoruje. Aby sa UTC dal používať v praktickom živote, ktorý je s rotáciou Zeme spätý, udržiava sa v rozhraní ±0,9&nbsp;sekundy od UT1; ak sa táto odchýlka prekročí, o polnoci najbližšieho 30. júna alebo 31. decembra sa pridá alebo (teoreticky) odoberie tzv. *[[priestupná sekunda]]*, takže tento deň sa končí v čase 23.59:60, resp. 23.59:58 (na rozdiel od bežného 23.59:59). K tomuto dochádza v priemere raz za rok až rok a pol. Keďže sa rotácia Zeme spomaľuje, priestupné sekundy sa vždy pridávajú, ale teoreticky sa ráta aj s možnosťou odobratej priestupnej sekundy. O tom, či sa v patričnom termíne priestupná sekunda použije, rozhoduje podľa merania rotácie Zeme *International Earth Rotation and Reference Systems Service*.

Medzinárodný štandard času UTC sa určuje v národných časových laboratóriách, ktoré sú vybavené atómovými hodinami. Z týchto meraní *[[Bureau International des Poids et Mesures]]* (Medzinárodný úrad mier a váh) určí úplne presnú hodnotu UTC, lebo jednotlivé atómové hodiny sa môžu o niekoľko nanosekúnd navzájom odlišovať.

## Názov
Skratka *UTC* nie je v pravom zmysle slova skratkou. Bola vytvorená ako názov ďalšieho variantu systému *UT*, pridaním prípony *C* (označujúcu *Coordinated*). Dá sa chápať aj ako kompromis medzi anglickou skratkou *CUT* pre *Coordinated Universal Time* a francúzskou skratkou *TUC* pre *temps universel coordonné*.

## Výpočet zo stredoeurópskeho času

Aktuálny UTC čas je možné vypočítať odpočítaním jednej hodiny od stredoeurópskeho času (stredoeurópsky čas je UTC+1), prípadne dvoch hodín pri použití letného času. Ak je v bežnom čase na Slovensku 9 hodín, prípadne 10 hodín v letnom čase, zodpovedá to ôsmim hodinám UTC.

## Pozri aj
* Priestupná sekunda
* Základný poludník
* Časové pásmo
* Slnečný čas

## Externé odkazy
* Časový server BIPM
* time.gov  – Oficiálny čas USA
* www.unms.sk  – Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR
* Informácie o aktuálnej priestupnej sekunde

## Zdroj

Kategória:Čas
Efemeridový čas

**Efemeridový čas**, (ET, *Ephemeris Time*) je čas, ktorý sa od 1. januára 1960 používa na výpočet efemeríd. Plynie rovnomerne a je určený na presné merania.

Kým slnečný čas je daný rotáciou Zeme (pozri pohyb Zeme), efemeridový čas berie do úvahy geocentrický pohyb Slnka (alebo obeh Zeme okolo Slnka). Jeho základným parametrom je dĺžka Slnka vzhľadom na stredný jarný bod. Základnou jednotkou merania efemeridového času je tropický rok pre ekvinokcium 31. 12. 1899 (= 01. január 1900) o 12. h efemeridového času s dĺžkou 365,242 198 79 stredných slnečných dní. V tom istom čase mal tropický rok 31 556 925,974 7 s stredného slnečného času. V občianskej časomiere sa 1 s definuje ako 86 400. časť stredného slnečného dňa, ale i jej dĺžka sa mení, keďže sa mení dĺžka stredných slnečných dní. Preto bola v roku 1956 definovaná efemeridová sekunda ako 31 556 925,974 7. časť tropického roka 1900 0. januára o 12. h efemeridového času (Pojem nultý január sa zaviedol z praktických dôvodov: počet dní na začiatku roka súhlasí takto s dátumom a v priebehu pozorovacej noci sa nemení dátum.)

Zavedenie pojmu efemeridový meridián umožňuje presnejšie definovať efemeridový čas. Efemeridový meridián zaberá takú polohu v priestore, akú by mal základný poludník (greenwichský poludník alebo meridián) pri rovnomernej rotácii Zeme a jej otočení za jeden efemeridový deň. Potom sa efemeridový čas definuje ako hodinový uhol efemeridového stredného Slnka vzhľadom na efemeridový meridián plus 12 h. Rozdiel medzi efemeridovým časom a svetovým časom (ET - UT = ΔT) sa nazýva oprava efemeridového času; v roku 1984 vzrástol tento rozdiel na 55 s. Podľa rozhodnutia Medzinárodnej astronomickej únie sa od roku 1984 zaviedol v geocentrických efemeridách telies slnečnej sústavy namiesto efemeridového času terestrický dynamický čas (DČ, TDT), viazaný na atómový čas. Rozdiel medzi efemeridovým časom a TDT je okrem špeciálnych prípadov zanedbateľný.

Kategória:Čas
Svetový čas

**Svetový čas (SČ)** () je pásmový čas okolo nultého poludníka, ktorý prechádza greenwichskou hvezdárňou v Anglicku.

Zaviedla ho IAU (International Astronomical Union, čo znamená Medzinárodná astronomická únia) v roku 1925. Je to základný čas pre všetky astronomické observatóriá na svete.

Postupne vznikli tieto druhy svetových časov:
* **UT0** : je čas odvodený z astronomických pozorovaní, vzťahujúci sa na nultý poludník
* **UT1**: alebo **rotačný čas**: je UT0 upravený o pohyb zemského pólu
* **UT2**: je UT1 upravený o ročné variácie v rotácii Zeme
* **UTC** (**[[Koordinovaný svetový čas]]**, po anglicky Universal Time Coordinated): je čas definovaný na základe medzinárodného atómového času upravovaný v pravidelných intervaloch skokom o 1 sekundu tak, aby sa od času UT1 neodlišoval o viac ako 0,7 sekundy.
* **Efemeridový čas** (EČ, po anglicky ET): je čas UT2 vzťahovaný na začiatok tropického roka 1900

Kategória:Časové pásma
Kategória:Astronómia
Kategória:Geografia
Medzinárodný atómový čas

**Medzinárodný atómový čas** (, skrátene *TAI*) je vážený priemer atómových časov (t. j. časov meraných na základe definície sekundy) nameraných siedmimi najlepšími časomernými laboratóriami sveta, ktoré disponujú céziovými atómovými hodinami a frekvenčnými normálmi.

Kategória:Čas
Diktatúra

**Diktatúra** označuje:
* neobmedzenú vládu jedného človeka alebo skupiny ľudí (armády, jedinej politickej strany) alebo
* štát, v ktorom sa takouto formou vládne.

Čelný predstaviteľ diktatúry, teda neobmedzený vládca či vladár, ktorého slovo je ,,zákon", sa nazýva **diktátor**. Výraz diktátor sa pôvodne vzťahoval na starorímsky úrad ktorý bol odlišný od dnešného chápania diktatúry (pozri diktátor (staroveký Rím)).

Typy diktatúry:
* vojenská
* fašistická
* komunistická

## Najznámejší diktátori 20. a 21. storočia
* Adolf Hitler
* Benito Mussolini 
* Josif Stalin 
* Mao Ce-Tung 
* Fidel Castro
* Pol Pot
* Idi Amin
* Augusto Pinochet
* Juan Perón
* Saddám Husajn
* Čong-il Kim
* Kim Il-song (známy aj ako Kim Ir-sen)
* Kim Čong-un
* Muammar al-Kaddáfí
* Jeorjos Papadopulos
* Ferdinand Marcos
* Fulgencio Batista y Zaldívar
* Rafael Trujillo
* Léopold Louis-Philippe Marie Victor 
## Cesty k diktatúre
Diktátori môžu prísť k moci rôznymi spôsobmi. Niektoré z nich sú:

* získanie moci vo voľbách
* vojenský prevrat
* štátny prevrat
* dedičné získanie moci

## Pozri aj
* Absolutistická monarchia
* Totalitarizmus
* Policajný štát
* Demokracia
* Cenzúra internetu

Kategória:Vláda
Kategória:Formy vlády
1596

## Narodenia
* 2. február – Jacob van Campen, holandský barokový umelec a architekt († 1657)
* 31. marec – René Descartes, francúzsky filozof a matematik († 1650)
* 19. august – Alžbeta Stuartová, anglická princezná a česká kráľovná († 1662)
* 1. november – Pietro da Cortona, taliansky maliar a architekt vrcholného baroka († 1669)
 
## Úmrtia
* 28. január – Francis Drake, anglický korzár, moreplavec, admirál, politik a konštruktér (* asi 1540)


1596
1650

## Udalosti
* do Spišského Podhradia prišli prví členovia rehole Milosrdných bratov

## Narodenia
* 26. máj – John Churchill, vojvoda z Marlborough, anglický šľachtic a vojvodca († 1722)
* 14. november – Viliam III. Oranžský, protestantský princ Holandska, kráľ Anglicka, Írska a Škótska († 1702)
* 30. november – Domenico Martinelli, taliansky architekt a kňaz († 1718)
* William Talman, anglický barokový architekt († 1719)

## Úmrtia
* 11. február – René Descartes, francúzsky filozof, matematik a prírodovedec (* 1596)
* Adam Trajan – český kazateľ a spisovateľ pôsobiaci na Slovensku (* 1586)


1650
Kvarkovo-gluónová plazma

**Kvarkovo-gluónová plazma** je prehriata hmota vysokej hustoty, zložená z kvarkov a gluónov. Predpokladá sa, že táto hmota existovala počas prvých 20 až 30 mikrosekúnd (milióntin sekundy) existencie vesmíru. V takejto hmote sa udržujú podmienky pre asymptotickú voľnosť častíc (t. j. častice nie sú pevne viazané). Toto je pravdepodobne jediný možný spôsob, akým by mohli existovať voľné kvarky. Je pomenovaná analogicky podľa tradičnej plazmy, v ktorej sú normálne väzby medzi elektrónmi a atómovými jadrami rozbité.

Jej existencia bola provizórne potvrdená výsledkami, ktoré získalo Brookhavenovo národné laboratórium (Brookhaven National Laboratory).

Kategória:Astrofyzika
Kategória:Fyzika častíc
Kategória:Skupenstvá hmoty
Kategória:Fyzika plazmy
Galileo

**Galileo** môže znamenať:

* taliansky astronóm, filozof a fyzik, pozri Galileo Galilei
* európsky satelitný navigačný systém, pozri Galileo (navigačný systém)
* jednotka zrýchlenia, pozri Galileo (jednotka)
* kozmická sonda, ktorá bola vyslaná k Jupiteru, pozri Galileo (kozmická sonda) 
* sci-fi časopis zo 70tych rokov 20. storočia, pozri Galileo (časopis)
* populárna pieseň skupiny *Indigo Girls*, pozri Galileo (pieseň)
* rakúsky seriál, pozri Galileo (seriál)
1646

## Udalosti
* 24. apríl – bola uzavretá Užhorodská únia
* 5. august – korunovácia Ferdinanda IV. Habsburského za českého kráľa
* v Ríme vyšlo dielo jezuitského historika Melchiora Inchofera s názvom *Annales ecclestici regni Hungariae* (Cirkevné anály uhorského kráľovstva)

## Narodenia
* 4. február – Hans Aßmann Freiherr von Abschatz, nemecký barokový lyrický básnik a prekladateľ († 1699)
* 16. apríl – Jules Hardouin Mansart, francúzsky architekt († 1708)
*30. máj – Juraj Láni, slovenský spisovateľ († 1701)
*5. jún – Elena Lucrezia Cornaro Piscopia, prvá žena v histórii, ktorá získala univerzitný titul († 1684)
* 1. júl – Gottfried Wilhelm Leibniz, nemecký filozof, fyzik, matematik, diplomat († 1716)
* 19. august – John Flamsteed, anglický astronóm († 1719)

## Úmrtia
* 13. máj – Mária Anna Španielska, španielska infantka, ako manželka Ferdinanda III. rímskonemecká cisárovná a česká a uhorská kráľovná (* 1606)
* 4. október – Thomas Howard, anglický šľachtic a zberateľ umenia (* 1585)


1646
1716

## Udalosti
* 5. august – v bitke pri Petrovaradíne vojsko Eugena Savojského porazilo osmanskú armádu veľkovezíra Damada Aliho
* John Law dal vo Francúzsku ako v prvej európskej krajine do obehu papierové peniaze

## Narodenia
* 10. január – Léger-Marie Deschamps, francúzsky filozof, utopista a benediktín  († 1774)
* 20. január – Karol III., španielsky kráľ († 1788)
* 5. marec – Nicolò Pacassi, rakúsky barokový architekt († 1790)
* 12. apríl – Felice de Giardini (Degiardino), taliansky huslista a hudobný skladateľ († 1796)
* 29. jún – Joseph Stepling, český astronóm († 1778)
* 26. december – Thomas Gray, anglický básnik a historik († 1771)
* ? – Buson Josa, japonský básnik, maliar a kaligraf († 1784)

## Úmrtia
* 5. jún – Roger Cotes, anglický matematik (* 1682)
* 19. jún – Iecugu Tokugawa, japonský šógun (* 1709)
* 14. november – Gottfried Wilhelm Leibniz, nemecký filozof, fyzik, matematik, diplomat (* 1646)


1716
1564

## Narodenia
* 6. február – Christopher Marlowe, anglický dramatik († 1593)
* 15. február – Galileo Galilei, taliansky filozof, fyzik, astronóm, matematik († 1642)
* apríl – William Shakespeare, anglický spisovateľ a dramatik († 1616)

## Úmrtia
* 18. február – Michelangelo Buonarroti, taliansky sochár, maliar, architekt a básnik (* 1475)
* 27. máj – Ján Kalvín, francúzsky náboženský reformátor (* 1509)
* 25. júl – Ferdinand I., rímsky cisár, český a poľský kráľ (* 1503)
* 15. október – Andreas Vesalius, flámsky lekár a anatóm (* 1514)


1564
1642

## Udalosti
* 4. január – Medzi kráľom Karolom I. a parlamentom vypukla občianska vojna (1642 – 1648).
* v Levoči vyšlo dielo Jakuba Jakobea s názvom *Gentis Slavonicae lacrumae, suspiria et vota* (Slzy, vzdychy a prosby slovenského národa)
* do Podolínca prišli príslušníci piaristickej rehole

## Narodenia
* 11. november – André Charles Boulle, francúzsky dizajnér († 1732)

## Úmrtia
* 8. január – Galileo Galilei, taliansky filozof, fyzik, astronóm, matematik (* 1564)
* 3. júl – Mária Medicejská, francúzska kráľovná, druhá manželka Henricha IV. (* 1575)
* 18. august – Guido Reni, taliansky barokový maliar (* 1575)
* 4. december – Armand Jean du Plessis de Richelieu, francúzsky duchovný, šľachtic a štátnik (* 1585)


1642
Zoznam jazykov podľa počtu hovoriacich

Cieľom tohoto čláku je zobraziť **zoznam jazykov podľa počtu rodených hovoriacich**. Je nutné si uvedomiť, že takéto zoznamy sa môžu odlišovať podľa definície niektorých pojmov. Presnejšie, definícia "dialektu" a "jazyka" je často dôležitá a môže zmeniť poradie. Ako príklad možno zobrať arabčinu, ktorú možno považovať za jeden jazyk alebo skupinu príbuzných jazykov. Encyklopédia *World Book* a *CIA World Factbook*, zdroje uvádzaných tabuliek, ich považujú za rôzne jazyky. Ak by sme ich považovali za jeden jazyk, objaví sa v prvej päťke. Podobná situácia platí pre čínštinu. 

V skutočnosti sa rôzne prieskumy odlišujú, často sa ich výsledky rozchádzajú úplne.

## Najpoužívanejšie jazyky podľa počtu hovoriacich
Tabuľka s nasledujúcimi 19 jazykmi obsahuje aspoň 50 miliónmi hovoriacich (prvým jazykom). Ráta sa k roku 2019.

Kategória:Jazyky