open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Thecodontosaurus

**Thecodontosaurus** (v preklade *jamkozubý jašter*) je vyhynutý rod vývojovo primitívneho sauropódomorfa, ktorý mal blízko k predkovi tak prosauropódov, ako aj sauropódov. Žil vo vrchnom triase (pred 216 až 200 Ma), nájdený bol v Anglicku. Je jediným zástupcom rovnomennej čeľade **Thecodontosauridae** a jeho jediným druhom je **Thecodontosaurus antiquus**.

## Opis
Tento bylinožravec dorastal do dĺžky dva a pol metra, bol 30 centimetrov vysoký a vážil 11 kilogramov. Zaujímavý je vysokou hlavou s pomerne vysokým počtom zubov, stredne dlhým krkom (kratším než mali vyspelejšie sauropódomorfy) a zadnými končatinami dvakrát dlhšími od predných. Disponoval tak znakmi, ktoré ho spájali s jeho dravými príbuznými zo skupiny Theropoda. Zdá sa, že sa pohyboval zvyčajne iba na zadných končatinách.

## Galéria

Súbor:Thecodontosaurus antiquus skeleton.png


## Referencie

## Pozri aj
* Teropódy

Kategória:Sauropodomorpha
Kategória:Triasové dinosaury
Kategória:Dinosaury z Európy
Plateosaurus

**Plateosaurus** bol veľký a mohutný bylinožravý prosauropod. Žil pred 215 až 205 miliónmi rokov.

## Pozostatky
Tento z mnohých viac či menej kompletných kostier (vyše 100) a viacerých druhov známy dinosaurus patril medzi najhojnejšie dinosaury svojho času (podčiarkuje to aj rozšírenie nálezov jeho pozostatkov v Nemecku, Švajčiarsku, Anglicku, Švédsku, Grónsku a Francúzsku). Ide o prvého dinosaura, o ktorom vieme, že žil v čriedách, v ktorých pravdepodobne neustále migroval za potravou.

## Znaky
250px|left|thumb|Rekonštrukcia plateosaura v postavení na zadných končatinách.
Plateosaurus disponoval dlhým krkom a chvostom, podobne ako iné vyspelé prosauropody. Zo sudovitého trupu mu vyrastali dlhé zadné končatiny, dvakrát také dlhé ako predné, ktoré boli síce krátke, no silné. Z piatich prstov predných končatín bol najväčší palec, kým krajné dva prsty zakrpateli. Na prvých troch prstoch boli veľké zahnuté pazúry, ktorými sa bránil a vyhrabával podzemné časti rastlín. Bol zrejme schopný bipédnej (dvojnohej) chôdze, pričom sa bežne dokázal vztýčiť na zadné končatiny počas spásania horných vetiev stromov.

## Veľkosť
Rast tela zástupcov rodu Plateosaurus podľa najnovších štúdií do značnej miery závisel od vonkajších podmienok. Niektoré prestali rásť už po dosiahnutí dĺžky . (najmenšie známe exempláre), kým iné dosahovali viac než dvojnásobnú veľkosť s váhou okolo štyroch až piatich ton. takýto typ rastu, hoci je typický pre plazy, nemusí znamenať, že plateosaury mali metabolizmus plazieho typu (ako argumentuje napr. Gregory Paul http://dml.cmnh.org/2005Dec/msg00510.html).

## Použitá literatúra
Sander, P. M. & N. Klein. 2005. *Developmental plasticity in the life history of a prosauropod dinosaur.* Science 310(5755):1800-1802.

## Externé odkazy
* paleontológ G.S. Paul o metabolizme plateosaura (po anglicky)

Kategória:Prosauropoda
Anchisaurus

**Anchisaurus** bol  dlhý bylinožravý dinosaurus, primitívny zástupca skupiny Sauropoda. Známy je z pozostatkov zahrňujúcich prakticky celú kostru. Žil pred 185 až 180 miliónmi rokov, nájdený bol v USA.

## Opis
Tento živočích pripomínal trochu ako  plateosaura, tak aj tekodontosaura: mal pretiahnuté štíhle telo, dlhé zadné končatiny, krátke, no silné predné končatiny s veľkým pazúrom na palci, dlhý krk i chvost a veľké očnice v pomerne malej hlave. Chodil zrejme po dvoch a aj štyroch nohách, pričom pri postoji na zadných končatinách mával nohy mierne pokrčené, aby sa ťažisko dinosaura presunulo, pričom dlhý chvost váhu zostávajúcej prednej časti tela vyvážil. Rovnaký alebo podobný postoj mávali aj dravé dinosaury (Theropoda, dnešné vtáky nevynímajúc, hoci u nich to pre perie slabo viditeľné) a ornitopody.

Kategória:Sauropoda
Cetiosaurus

**Cetiosaurus** (v preklade *veľrybí jašter*) bol 15 až 19 metrov dlhý bylinožravý dinosaurus. Dodnes je známy len z veľkého počtu veľmi nekompletných pozostatkov. Žil pred 181 až 169 miliónmi rokov, nájdený bol v Európe (Anglicko, Francúzsko, Švajčiarsko) a Afrike (Maroko).

## Opis
Cetiosaurus bol typický predstaviteľ sauropódov zo strednej jury, ktoré mávali oproti neskorším druhom pomerne krátky krk a chvost. Krk Cetiosaura bol podobne ako pri rode Diplodocus, neschopný vydvihnutia nad úroveň pliec, takže tento tvor spásal výlučne nízku vegetáciu. Na rozdiel od vyspelejších sauropódov ešte nemal duté stavce, do ktorých zasahovali vzdušné vaky pobdobné tým, aké majú dnešné vtáky. Jeho pozostatky boli pôvodne pokladané za pozostatky veľryby (odtiaľ meno). Ide o najdávnejšie známeho sauropóda (známy je od prvej polovice 19. storočia).

## Druhy
* Cetiosaurus longus
* Cetiosaurus medius
* Cetiosaurus mogrebiensis
* Cetiosaurus oxoniensis

## Galéria

Súbor:Cetiosaur_right_femur.JPG|Pravá stehenná kosť.
Súbor:Cetiosaurus_right_scapula.JPG|Pravá lopatka.


## Referencie

Kategória:Cetiosauridae
Kategória:Jurské dinosaury
Kategória:Dinosaury z Afriky
Kategória:Dinosaury z Európy
Antetonitrus

**Antetonitrus** je rod primitívneho sauropoda, dlhokrkého bylinožravca s dĺžkou 10 až 12 metrov a váhou niekoľkých ton. Svojho času patril medzi najväčšie suchozemské zvieratá. Žil pred 220 až 215 miliónmi rokov, čo ho činí najstarším známym sauropodom. Nájdený bol v južnej Afrike. Jediný druh je **Antetonitrus ingenipes.**

## Opis
Antetonitrus bol pomerne pevne stavaný živočích, ktorý sa definitívne vzdal schopnosti utekať na zadných končatinách, ktorú si niektoré veľké prosauropody, ako napr. Plateosaurus, zachovali. Hoci išlo o výlučného štvornozča, vyspelejšieho než Anchisaurus, čo je badateľné nielen na strate schopnosti dvojnohého pohybu, jeho predné končatiny si zachovali ohybnosť a schopnosť hrabať, ktorú neskoršie druhy stratili.

Kategória:Sauropoda
Brachiosaurus

**Brachiosaurus**, bylinožravý sauropód, ktorý dal meno čeľadi Brachiosauridae, bol dinosaurus veľmi podobný a blízko príbuzný rodu Giraffatitan, ale robustnejší a disponujúci mierne odlišnou lebkou. Celkovo je známy len z mála pozostatkov a zdá sa, že na rozdiel od hojného rodu Giraffatitan nežil v čriedách, ale putoval po krajine osamote alebo je tiež možné, že obýval územia, ktoré fosilizácii nežičili. Dosahoval dĺžku 24 až 27 metrov pri hmotnosti 35 až 40 ton, no zrejme mohol dosiahnuť dĺžku nad . Hlavu nosil Brachiosaurus vďaka pleciam vyvýšeným nad úroveň bedier vo výške až 13 metrov. Brachiosaurus žil pred 155 až 148 miliónmi rokov, nájdený bol v USA.

Poznámka: dobre známy africký druh Brachiosaura, *B. brancai*, je dnes považovaný za samostatný rod, Giraffatitan, kým *B. atalaiensis*, nájdený vo vrchnojurských vrstvách Portugalska, je dnes známy pod rodovým menom Lusotitan.

## Pozri aj
* Giraffatitan

Kategória:Brachiosauridae
Kategória:Dinosaury zo Severnej Ameriky
Kategória:Jurské dinosaury
Camarasaurus

**Camarasaurus** bol veľký bylinožravý dinosaurus, sauropód zo skupiny Macronaria. Camarasaurus zastupoval vlastnú čeľaď Camarasauridae, ktorej bol zároveň typickým predstaviteľom. Známy je z približne tucta kostier (často so zachovanými lebkami) a z nespočetného množstva úlomkov. Vyskytoval sa pred približne 155 až 148 miliónmi rokov. Nájdený bol na západe Severnej Ameriky.

## Znaky

Camarasaurus sa vyznačoval na sauropóda relatívne krátkym krkom a chvostom, ďalej vysokou, pomerne veľkou a pevne stavanou hlavou, prednými končatinami kratšími od zadných (vďaka vyššie položeným pleciam sa však chrbát smerom ku koreňu krku neznižoval) a masívnou stavbou tela. Krk mal relatívne neohybný, no držaný pomerne vertikálne. Zuby mal veľké a silné, takmer  dlhé, a tak ideálne aj na spásanie odolnej vegetácie.

## Spôsob života
Camarasaurus bol stádový živočích. Spásal najmä stredne vysoké a vyššie rastliny. Vďaka pevne stavanej lebke a silným zubom si poradil aj s veľmi odolnou vegetáciou. Pri jej trávení mu pravdepodobne pomáhali prehltnuté kamene (gastrolity), ktoré sú doložené u niektorých iných sauropódov (napr. Seismosaurus (resp. Diplodocus)).  Práve vďaka svojej nenáročnosti bol svojho času najhojnejším severoamerickým sauropódom.

Nález vajec Camarasaura naznačuje, že na rozdiel od niektorých iných dinosaurov, tento živočích nestaval hniezda, ale znášku nakládol v jednoduchých radoch.

## Druhy
Poznáme niekoľko (tri, prípadne štyri) druhov rodu Camarasaurus, z ktorých však niektoré môžu byť navzájom synonymické. Jeho skoré druhy bývali okolo . dlhé, kým neskoršie Camarasaury (*C. supremus*) dosahovali dĺžku 18 až  a váhu približne 20 až 30 ton.

Kategória:Jurské dinosaury
Kategória:Dinosaury zo Severnej Ameriky
Kategória:Sauropoda
Argentinosaurus

**Argentinosaurus** bol obrovský bylinožravý dinosaurus, sauropod predstavujúci primitívneho zástupcu skupiny Titanosauria (resp. Titanosauridae v širšom zmysle slova). Známy je z nekompletných pozostatkov. Žil pred 95 miliónmi rokov, nájdený bol v Argentíne. Jediný druh je **Argentinosaurus huinculensis**.

## Opis
Argentinosaurus patril medzi najväčšie zvieratá všetkých čias. Dospelé jedince mohli pravdepodobne dorásť do dĺžky 40 až  s výškou v kohútiku okolo 8 m. Obrovské rozmery tohto tvora podčiarkuje na sauropoda nie veľmi dlhý krk, pomerne krátky chvost a široký trup. Podľa výpočtov tak plne veľké jedince mohli vážiť 70, 90 alebo 100 ton, kým úplne najväčšie (sauropody rástli počas celého života a ako svedčia stopy, v jednom stáde sa neraz vyskytol jedinec aj o tretinu väčší než ostatné dospelé exempláre) mohli presiahnuť hranicu 110 ton, čo sa už pohybuje na hranici možností štvornohého suchozemského živočícha. Napriek úctyhodnej veľkosti však Argentinosaurus zrejme nebol najväčším dinosaurom všetkých čias, o čom svedčia niektoré iné pozostatky nájdené v Argentíne.

Argentinosaurus je známy z nekompletných pozostatkov zahrňujúcich kosti končatín (napr.  dlhá stehenná kosť) a stavce, ktoré boli  dlhé (a tak oveľa väčšie než stavce dnešných veľrýb).

Poznámka: niektoré odhady veľkosti argentinosaura uvádzajú dĺžku približne 30 – .

## Referencie

## Pozri aj
* Saltasaurus

Kategória:Kriedové dinosaury
Kategória:Titanosauria
Kategória:Dinosaury z Južnej Ameriky
Giraffatitan

**Giraffatitan ** bol dlhokrký bylinožravý dinosaurus zo skupiny Sauropoda, dorastajúci do veľkých rozmerov – v priemere býval 17 až . dlhý a okolo 17 ton ťažký. Žil pred 155 až 150 miliónmi rokov vo vrchnej jure, nájdený v bol Tanzánii. Jediný druh je **Giraffatitan brancai**.

V minulosti bol tento živočích považovnaý za druh rodu Brachiosaurus (dodnes niektorí vedci pochybujú, či Brachiosaurus a Giraffatitan predstavovali dva príbuzné rody, alebo dva druhy jediného rodu).

## Znaky
Giraffatitan patril medzi sauropódy z čeľade Brachiosauridae. Rovnako ako ostatní jej členovia disponoval malou, vysokou hlavou so zubami len  v prednej časti čeľustí, dlhým krkom, prednými končatinami dlhšími od zadných a relatívne krátkym chvostom.

## Spôsob života

Tento sauropód žil pravdepodobne v čriedach. Jeho predné končatiny boli oveľa dlhšie ako zadné, takže mal plecia vysoko nad úrovňou bedier. Krk držal v uhle 45° (ilustrácie zobrazujúce giraffatitana alebo iných zástupcov čeľade Brachiosauridae so strmšie držaným krkom, sú pravdepodobne chybné), čo ho spolu s vysokými plecami nad úrovňou bedier predurčovalo na spásanie vysokej vegetácie. Potravou mu slúžila široká škála rastlín, pričom vďaka silným kolíkovitým zubom si poradil aj s odolnou vegetáciou. Jeho celková silueta, podčiarknutá krátkym chvostom, pripomínala siluetu veľmi prerastenej žirafy.

## Veľkosť
Napriek podobnosti žirafe, Giraffatitan dosahoval oveľa väčších rozmerov. Priemerná žirafa nosí hlavu vo výške cca , kým priemerný Giraffatitan vo výške až . Kompletná kostra zástupcu tohto rodu je vystavená v múzeu v Berlíne predstavuje nadmerne veľkého jedinca dlhého . Niektoré veľmi veľké jedince však dosahovali dĺžku až  a nosili hlavu vo výške až , čo už bola veľkostná kategória Brachiosaura.

## Pozri aj
* Brachiosaurus

Kategória:Jurské dinosaury
Kategória:Dinosaury z Afriky
Kategória:Brachiosauridae
Saltasaurus

**Saltasaurus** bol dlhokrký bylinožravý dinosaurus. Žil pred 70 miliónmi rokov, nájdený bol v Argentíne. Jediný druh je **Saltasaurus loricatus**.

## Opis
Tento pomerne malý, len  dlhý, no mohutný sauropód bol vybavený vysokou lebkou, ktorá sa smerom k rypáku prudko znižovala. Podobne ako iné titanosaury (*Titanosauria* resp. Titanosauridae), aj tento tvor mal veľké prsné kosti, pomerne krátky chvost a krk, zato však široký trup. Okrem kostených pozostatkov z približne 20 exemplárov poznáme aj jeho kostené brnenie, ktoré mu chránilo chrbát. To sa skladalo z veľkého množstva malých kostených dosák a väčších kostených hrboľov. Nevýhodu malej veľkosti mu vynahradila schopnosť vztýčiť sa na dlhšiu dobu na zadné končatiny, pričom sa opieral o mocný chvost. Podobné kostené brnenie, aké mal Saltasaurus, už bolo zistené u viacerých ďalších rodov a je pravdepodobné, že obrnené boli mnohé menšie titanosaury dlhé pod . Navyše, posledné štúdie dokázali, že brnenie mávali mnohé, dokonca aj primitívne druhy skupiny Titanosauria. Krk Saltasaurov a iných titanosaurov býva niekedy zobrazovaný podobne ako krk rodu Diplodocus, teda v jednej vodorovnej línii s trupom. Takto ho síce titanosaury najčastejšie nosili počas chôdze, je však pravdepodobné, že ho dokázali načiahnuť aj zdvihnúť do korún stromov, hoci nie až tak prudko ako u brachiosauridov. Svedčí o tom aj veľkosť predných končatín, ktoré sú málo menšie od zadných končatín.

## Galéria

Súbor:Saltasaurus loricatus.jpg|Rekonštrukcia vzhľadu
Súbor:Saltasaurus loricatus egg.JPG|Vajce rodu Saltasaurus
Súbor:Saltasaurus SIZE 01.jpg|Veľkostné porovnanie s človekom


## Pozri aj
* Argentinosaurus
* Alamosaurus

Kategória:Titanosauria
Kategória:Kriedové dinosaury
Kategória:Dinosaury z Južnej Ameriky
Diplodocus

**Diplodocus** bol veľmi veľký až obrovský bylinožravý dinosaurus, ľahšie stavaný sauropod, v minulosti považovaný za najdlhšie suchozemské zviera všetkých čias. Tento rod je známy z viacerých nekompletných kostier a pár lebiek. Vyskytoval sa vo viacerých druhoch pred 155 až 148 miliónmi rokov. Nájdený bol v Spojených štátoch.

## Charakteristika
vľavo|náhľad|Diplodocus
Diplodocus bol stádový tvor spásajúci nízku vegetáciu. Vyznačoval sa nadmerne dlhým chvostom, zakončeným tenkým bičovitým nadstavcom. Predné končatiny mal oveľa kratšie než zadné, takže bol dobre prispôsobený na spásanie nízkej prízemnej vegetácie do výšky 5 metrov. Krk, ktorý spravidla nosil vo vodorovnej línii s chvostom a trupom, nemohol vztýčiť smerom od pliec dohora, iba do strán. Dlhočizný chvost navyše tvoril viac ako polovicu celkovej telesnej dĺžky a keď ním švihol zo strany na stranu, jeho špička sa pohybovala rýchlosťou zvuku. Tenký bičovitý chvost zrejme slúžil najmä na udržovanie kontaktov medzi členmi stáda a na vydávanie odstrašujúcich zvukov, ktoré zneli ako praskot biča až na to, že boli tisíckrát hlasnejšie. Nízkou podlhovastou hlavou s tenkými zubami v prednej časti čeľustí pripomínal mnohé iné sauropody.

Známy je z kompletných kostier a aj z odtlačkov kože. Vďaka nim vieme, že v strede krku, chrbta a chvosta sa mu tiahol rad vysokých kožených hrboľov, ktoré sa podobali na obdobné útvary dnešných leguánov. Ploché kožené hrbole mu pokrývali boky a poskytovali ich majiteľovi istý druh ochrany.

## Veľkosť
Ľahko stavaný diplodokus vážil pri priemernej dĺžke 25 až 27 metrov „len“ 12 až 14 ton. Niektoré osamotené kosti však zanechali diplodoky dlhé až , vážiace 20 ton. Ďalší gigant – štyridsaťmetrový *Seismosaurus* – bol v skutočnosti nie osobitým rodom, ako sa pôvodne myslelo, ale najväčším (priemerne 35 – , maximálne azda aj 55 metrov dlhým) druhom diplodoka s mohutnejšou i prízemnejšou stavbou tela.

## Pozri aj
* Barosaurus
* Apatosaurus

## Iné projekty

Kategória:Sauropoda
Barbara Bushová

**Barbara Pierceová Bushová** (* 8. jún 1925, New York, USA - † 17. apríl 2018, Houston, USA) bola manželka 41. prezidenta USA, Georga H. W. Busha, a bola prvou dámou USA v rokoch 1989 až 1993. Bola matkou bývalého amerického prezidenta Georga W. Busha a floridského guvernéra Jeba Busha.

## Referencie

## Iné projekty
 

Kategória:Prvé dámy USA
Kategória:Rodina Bushovcov
Kategória:Osobnosti z New Yorku
Kategória:Druhé dámy USA
Apatosaurus

**Apatosaurus** (lat. *Apatosaurus*) je rod dinosaura z podčeľade Apatosaurinae čeľade Diplodocidae patriacej do taxónu sauropody (Sauropoda). Boli to obrovské bylinožravce.

## Rozsah rodu
Od roku 2015 sa do tohto rodu spravidla zaraďuje už len druh *[[Apatosaurus ajax]]* a u mnohých autorov aj druh *[[Apatosaurus lousiae]]*, ktorý sa alternatívne zaraďuje do rodu *[[brontosaurus (malý rod)|Brontosaurus]]* (ako *Brontosaurus lousiae*). Od druhu *Apatosaurus lousiae* niektorí autori odčleňujú ako samostatný druh *[[Atlantosaurus laticollis]]*. Okrem toho je možné, že do tohto rodu patria aj druhy *[[Brontosaurus parvus]]* (*Apatosaurus parvus*) a *[[Brontosaurus yahnahpin]]* (*Apatosaurus yahnahpin*), tieto sa však častejšie považujú za súčasť rodu *Brontosaurus* alebo za súčasť nejakého iného zatiaľ bližšie neurčeného rodu. Porovnaj aj prehľad rodov uvedený v článku brontosaurus (malý rod). 

V rokoch 1903 - 2015 sa do tohto rodu zaraďovali aj všetky tie druhy, ktoré sa dnes zaraďujú do rodu ''Brontosaurus''. Tento veľký rod sa síce technicky správne volal *Apatosaurus* (v širšom zmysle), ale bežne sa v (aj odbornej) literatúre označoval aj názvom *Brontosaurus* (v širšom zmysle). Mnohí autori naďalej, t.j. aj po roku 2015, uznávajú len rod *Apatosaurus* v širšom zmysle. Porov. aj vysvetlenia v článku brontosaurus a brontosaurus (malý rod). 

Nasledujúci text článku je len o rode *Apatosaurus* tak, ako sa chápe od roku 2015.

## Výskyt
Apatosaurus sa vyskytoval pred približne 150 miliónmi rokov v dnešných USA.

## Pomenovanie
Apatosaura pomenoval Othniel Charles Marsh v roku 1877.

## Znaky
Druh *Apatosaurus ajax* dosahoval dĺžku až 23 metrov a vážil okolo 20 ton. Druh *Apatosaurus lousiae* (*Brontosaurus lousiae*) dosahoval dĺžku 23 metrov a vážil okolo 18 ton.

Stavbou tela rod apatosaurus značne pripomínal rod *[[Diplodocus]]*, no disponoval mohutnejšou stavbou tela. Podobne ako ostatní zástupcovia čeľade *Diplodocidae* ani Apatosaurus nedokázal dvíhať krk nad úroveň pliec, ďalej disponoval podlhovastou hlavou s nozdrami vysoko na lebke a mal bičovitý nadstavec na konci chvosta, ktorým sa členovia čriedy medzi sebou azda dorozumievali, prípadne sa bránili pred dravcami.

## Referencie

Kategória:Sauropoda
Dicraeosaurus

**Dicraeosaurus** bol dlhokrký bylinožravý dinosaurus, pomerne malý štíhly sauropód trochu podobný rodu Diplodocus, ale reprezentujúci osobitnú čeľaď Dicraeosauridae. Dicraeosaurus sa vyskytoval pred 145 až 155 miliónmi rokov, nájdený bol v Tanzánii.

## Stavba tela
Podobne ako iné sauropódy, aj dikreosaurus chodil po všetkých štyroch končatinách a disponoval dlhým krkom i chvostom. Krk zástupcov tohto rodu bol však v pomere k telu kratší než pri rode Diplodocus, pričom tŕne stavcov mal dikreosaurus značne predĺžené. Za života zvieraťa sa na ne pravdepodobne upínala kožená plachta, slúžiaca na zbavovanie sa nadbytočného tepla, či v prípade pestrého sfarbenia u samcov i na upútavanie pozornosti samíc. Predné končatiny zástupcov tohto rodu boli krátke, podobne ako u diplodoka, čo bola adaptácia na spásanie nízkej vegetácie. Malý vzrast dikreosaura naznačuje, že obýval pralesy.

## Druhy
Rod Dicraeosaurus je známy z dvoch druhov – *D. hansemanni* a *D. sattleri*. Zástupcovia jedného dorastali do väčších rozmerov (pri dĺžke  a váhe 2 až 3 tony), kým ich sesterský, o niečo mladší druh mal len okolo 8 až . Zároveň javil znaky neskoršieho argentínskeho rodu Amargasaurus, ktorému pravdepodobne evolučne predchádzal. Oba druhy rodu Dicraeosaurus sú známe z dvoch neúplných kostier a celkovo pozostatkov asi 12 jedincov.

## Galéria

Súbor:Dicraeosaurus hansemanni22.jpg|Rekonštrukcia výzoru dikreosaura.
Súbor:Dicraeosaurus BW.jpg|Pár dikreosaurov.


## Pozri aj
* Amargasaurus
* Amazonsaurus
* Diplodocus

Kategória:Diplodocoidea
Kategória:Jurské dinosaury
Kategória:Dinosaury z Afriky
Nigersaurus

**Nigersaurus** bol pomerne malý, iba  dlhý dlhokrký dinosaurus, sauropód zastupujúci čeľaď Rebbachisauridae, najúspešnejšiu skupinu zo všetkých Diplodocimorpha počas spodnej kriedy. Známy je z nekompletných pozostatkov viacerých jedincov. Žil pred 115 miliónmi rokov, nájdený bol v Nigeri. Jediný druh je **Nigersaurus taqueti**. 

## Opis
Nigersaurus bol zvláštny sauropód. Disponoval náhradnými batériami malých zubov, podobne ako dinosaury zo skupiny Hadrosauridae. Počet zubov v batériách jeho sánky mohol presiahnuť číslo 600. Nebola zakončená oblým rypákom, ale hranatým zobákom. Batérie zubov mohli byť typickým znakom rebbachisaurov, no s istotou to zatiaľ nemôžeme povedať, keďže skupina Rebbachisauridae patrí medzi sporo známe skupiny dinosaurov.

Nigersaurus žil po boku obrovských, až  dlhých krokodílov rodu Sarcosuchus, ktoré boli azda schopné tohto malého sauropóda uloviť.

## Galéria

Súbor:Nigersaurus taqueti skeleton.png|Diagram znázorňujúci dostupný fosílny materiál.
Súbor:Nigersaurus mount.jpg|Kostra nigersaura.


## Referencie

## Pozri aj
* Ornithopoda

## Externé odkazy
* Ilustrácia nigersaura a obrieho krokodíla rodu Sarcosuchus. 

Kategória:Diplodocoidea
Kategória:Kriedové dinosaury
Kategória:Dinosaury z Afriky
Sudety

**Sudety** môže znamenať:
*vo fyzickej geografii iný názov pre Krkonošsko-jesenickú subprovinciu, pozri Sudety (geomorfologická jednotka)
*v sociálnogeografickom a historickom význame časť pohraničia Česka, pozri Sudety (región)
*Reichsgau Sudetenland
Veľké permské vymieranie

náhľad|vpravo|Intenzita vymierania morských organizmov. Vymieranie na rozhraní permu a triasu znamenalo najväčší dodnes zaznamenaný úbytok druhov.
**Veľké permské vymieranie** niekedy tiež nazývané **vymieranie na rozhraní perm-trias** je najrozsiahlejšie celosvetové vymieranie organizmov v histórii Zeme, ktoré nastalo pred približne 250 miliónmi rokov na prelome prvohôr a druhohôr, teda na rozhraní periód permu a triasu.

## Vyhynuté organizmy
Štatisticky vymrelo 77 až 96% všetkých vodných a suchozemských druhov. Vymreli napríklad posledné trilobity, graptolity, podtriedy ľalioviek *Camerata* a *Flexibilia*, primitívne panciernaté ryby plakodermy a tŕňoplutvé akantódy. Obojživelníky podtriedy *Lepospondyli* a mnohé skupiny plazov. Vymieranie postihlo aj planktonické dierkavce *[[Fusulina]]*.

## Príčiny vymierania
Vymieranie bolo zrejme spôsobené súčinnosťou viacerých doložených faktorov, ako napríklad výkyvmi salinity morí, výlevmi lávy, poklesom morskej hladiny a nedostatkom kyslíka ako v moriach tak i v atmosfére.

Kategória:Paleontológia
Kategória:Perm (geochronologická jednotka)
Kategória:Vymierania
Barbolica (prírodná rezervácia)

[náhľad|Barbolica z cesty na [Popová|Popovú]]
[náhľad|Barbolica spod [Fiľovské sedlo|Fiľovského sedla]]
**Barbolica** (1 013,3 m n. m.) je vrch a prírodná rezervácia v národnom parku Slovenský raj.

## Charakteristika
Skalný masív (krajinárska dominanta) nad obcou Vernár s výskytom charakteristických druhov teplomilných a chladnomilných rastlín, typických pre vápencové bralá. Výmera prírodnej rezervácie je . Leží v katastrálnom území obce Vernár, v okrese Poprad. Vyhlásená bola bola v roku 1988 ako štátna prírodná rezervácia a roku 1995 novelizovaná na prírodnú rezerváciu.

Rezervácia nie je verejnosti prístupná. Najľahšie je prístupná zo sedla na severe. Popod Barbolicu vedie stará cesta na Horehronie. Zo severnej strany sa nachádza lyžiarsky vlek.

## Fauna a flóra
V rezervácii sa často vyskytuje poniklec slovenský (*Pulsatilla slavica*), prvosienka holá (*Primula auricula*), ostrica nízka (*Carex humilis*), kurička kitaibelova (*Minuartia kitaibelii*) a iné druhy. Z chladnomilných druhov rastlín je pozoruhodný výskyt medvedice lekárskej (*Arctostaphyllos uva-ursi*).

Barbolica vyniká faunou motýľov.

## Referencie

## Pozri aj
* Slovenský raj

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Kategória:Prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Kategória:Vrchy v Slovenskom raji
Kategória:Chránené územia Národného parku Slovenský raj
Kategória:Chránené územia v okrese Poprad
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Vrchy v Spišsko-gemerskom krase
Neutrón

náhľad|Schéma neutrónu

**Neutrón** (**n**) (z gréčtiny neuter&nbsp;–&nbsp;*ani jeden z dvoch*) je subatomárna častica v jadre atómu s neutrálnym nábojom, nestabilná, o niečo ťažšia ako protón a približne 1&nbsp;839-krát ťažšia ako elektrón. Hmotnosť neutrónu je 1,6749×10−27&nbsp;kg.

V roku 1932 Walther Bothe a H. Becker pri bombardovaní berýlia alfa časticami pozorovali, že berýlium vysiela prenikavé lúče, na ktoré nevplýva ani elektrické, ani magnetické pole.

James Chadwick v tom istom roku zistil, že tieto lúče sú elektroneutrálne, teda nemajú žiadny náboj, a tieto častice pomenoval neutróny.

## Stabilita neutrónu
Neutrón je stabilnou časticou, pokiaľ sa nachádza v stabilnom atómovom jadre.
Voľný neutrón je rádioaktívny a rozpadá sa podľa schémy:

: n → p + e- + antineutríno

## Referencie

Kategória:Atóm
Kategória:Elementárne častice
Kategória:Jadrová syntéza
Antonio Salieri

**Antonio Salieri** (výslovnosť IPA: [anˈtɔːnjo saˈljɛːri]; * 18. august 1750, Legnago, Benátsko – † 7. máj 1825, Viedeň, Rakúsko) bol taliansky klasicistický hudobný skladateľ, dirigent a hudobný pedagóg.

Sústreďoval sa na operu, skladal aj oratóriá, kantáty, omše, symfónie a koncerty. Roku 1774 sa stal dvorným kapelníkom vo Viedni.

Podľa ľudových povier sa Salieri dlho považoval za závistlivca Mozarta. Preto sa jeho tvorbe dlho nevenovala väčšia pozornosť. Až v posledných rokoch sa tieto názory nápadne zmenili.
Zomiera v psychiatrickej liečebni.

## Iné projekty
.

Kategória:Talianski hudobní skladatelia
Kategória:Operní skladatelia
Kategória:Talianski dirigenti
Kategória:Talianski hudobní pedagógovia
Kategória:Osobnosti na talianskych poštových známkach
Kategória:Členovia Académie des beaux-arts
Kategória:Klasicistickí skladatelia
Kategória:Pochovaní na Viedenskom ústrednom cintoríne
Barosaurus

**Barosaurus** bol ľahko stavaný dlhokrký dinosaurus, sauropód veľmi podobný a blízko príbuzný rodu Diplodocus. V porovnaní s diplodokom mal však takmer o tretinu dlhší krk (krk 27 metrov dlhého diplodoka mal niečo nad sedem metrov, kým krk rovnako veľkého Barosaura dosahoval dĺžku až vyše ) s až metrovými krčnými stavcami a kratší chvost. Vyskytoval sa pred 155 až 145 miliónmi rokov. Jediný druh je **Barosaurus lentus**.

[thumb|left|Pohľad zdola na Barosaura v [American Museum of Natural History v New Yorku]]
V minulosti sa myslelo, že sa vyskytoval v troch druhoch, pričom dva žili na území Afriky a jeden, najväčší, na území Severnej Ameriky. Menšie africké druhy boli hojné, v priemere 15 resp. 20 metrov dlhé, dnes sú však vyčleňované do rodu Tornieria. Americký druh dosahoval v priemere dĺžku 23 až 27 metrov, pričom ak Supersaurus naozaj patrí do rodu Barosaurus, mohol presiahnuť dĺžku 35 metrov. Na druhej strane však bol oveľa vzácnejší.

## Zaujímavosti
* Aj keď bol barosaurus veľmi veľký, je možné, že sa pri obžieraní listov na vysokých stromoch dokázal postaviť na zadné nohy.
* Barosaurus hltal hladké okruhliaky nazývané gastrolity, ktoré mu v žalúdku pomáhali drviť potravu.

## Pozri aj
* Apatosaurus
* Diplodocus

Kategória:Diplodocoidea
Kategória:Jurské dinosaury
Kategória:Dinosaury zo Severnej Ameriky
Sedem pahorkov Ríma

thumb|Sedem pahorkov Ríma.
**Sedem pahorkov [[Rím]]a**, alebo **Septimontium** (z lat. *septem* - sedem, *mons* - vrch), tvorí srdce mesta na východ od rieky Tiber. Sú súčasťou rímskej mytológie, náboženstva a politiky.

## Pahorky
Niektoré z pahorkov sú rozdelené na oblasti alebo vyvýšeniny, ktoré tiež majú svoje názvy.
# Aventino, lat. *Collis Aventinus*
# Campidoglio, lat. *Collis Capitolinus* alebo *Capitolinus Mons*
# Celio, lat. *Collis Caelius*
# Esquilino, lat. *Collis Esquilinus*, s dvomi výbežkami
#* *Oppius Mons* na juhu
#* *Cispius* na severe
# Palatino, lat. *Collis Palatinus*, s dvomi vrcholmi
#* *Palatium*
#* *Cermalus*
# Quirinale, lat. *Collis Quirinalis*, z juhu na sever sa skladá z vyvýšenín zvaných latinsky
#* *Collis Latiaris*
#* *Collis Mucialis*
#* *Collis Salutaris*
#* *Collis Quirinalis*, ktorý dal meno celej sústave
# Viminale, lat. *Collis Viminalis*

Na západnom brehu Tiberu sa nachádzajú nemenej známe pahorky, ktoré sa však nepočítajú medzi sedem pahorkov Ríma:
* Vaticano, lat. *Collis Vaticanus* alebo *Vaticanus Mons*
* Gianicolo, lat. *Ianiculum* alebo *Janiculus Mons*

Nepočíta sa medzi ne ani
* Pincio, lat. *Mons Pincius* zvaný v antike tiež *Collis Hortorum* na sever od Quirinalu

## V kultúre

* O založení Ríma hovorí legenda o siedmich pahorkoch a siedmich kráľoch ako aj povesť, že Rím založil Romulus priamo na pahorku Palatinus.  
* V antickom Ríme sa 11. decembra slávil sviatok *Septimontium*, ktorý pripomínal pričlenenie siedmeho pahorka k mestu. 
* Metafora o *meste na siedmich pahorkoch* je častou narážkou na mesto Rím, ale aj na Jeruzalem.
* Katolícka cirkev na Slovensku používa hymnickú pieseň V sedmobrežnom kruhu Ríma s odkazom na sedem rímskych pahorkov.

## Pozri aj

* Rím

## Iné projekty

Kategória:Rím
Kategória:Príroda v Taliansku
Kôň (jednotka)

**Kôň** alebo **konská sila,** staršie aj **strojný kôň** a podľa niektorých zdrojov i **konský výkon**, je zastaraná jednotka výkonu. Nie je súčasťou jednotiek SI. V praxi sa častejšie vyskytuje jednotka watt zo sústavy SI, jednotka kôň sa ešte stále (nesprávne) používa v súvislosti s automobilmi a motormi.

## Značka
*slovenská: k (kôň); nesprávne resp. zastarano: KS alebo ks (konská sila)
*anglická (a často aj slovenská): HP alebo hp (horse power)
*nemecká: PS (Pferdestärke)
*polská: KM (koń mechaniczny)
*španielska, talianska a portugalská: CV (caballo de vapor, cavallo vapore a cavalo de vapor)
*francúzska: ch (cheval-vapeur)

## Dejiny jednotky
James Watt chcel predávať svoj parný stroj, potreboval preto jeho výkon prirovnať k niečomu, čo by jeho kupujúcim bolo známe. Mal skúsenosti s poníkmi a odhadoval, že poník zdvihne 22 000 stôp-libier za minútu (britská/imperiálna jednotka krútiaceho momentu). Výkon koňa odhadoval o 50% väčší, teda 33 000 stôp-libier. Túto prácu koncom 18. storočia pomenoval „horse power“ (t. j. doslova: konská sila či konský výkon).

## Druhy
Existuje viacero definícií koní. Najznámejšie sú dva druhy: 
* metrický (alebo kontinentálny/európsky) kôň (t. j. definícia bežná v kontinentálnej Európe), t. j. 735,5 W
* mechanický (alebo anglický/imperiálny/americký) kôň (t. j. definícia bežná v anglosaských krajinách), t. j. 745,7 W

### Metrický kôň
Častejšie sa používa metrická (presnejšia) konská sila definovaná pôvodne v Nemecku koncom 19. storočia:

:1\,\mbox{k} = 75\,\frac{\mbox{kp}\cdot\mbox{m}}{\mbox{s}} = 735,49875\,\mbox{W}

### Mechanický kôň
James Watt neprepočítaval svoju jednotku do sústavy SI, ktorá v tom období vlastne ani neexistovala. Vznikalo tu veľa nepresností, jednak pri hodnote 1 libry aj pri hodnote 1 stopy, ale hlavne pri neskorších prepočtoch do sústavy SI. Preto sa mechanický kôň používa menej. Platí však:

:33 000\,\frac{\mbox{ft} \cdot \mbox{lbf}}{\mbox{min}} = 745,69987158227022\,\mbox{W}  

teda 1 kôň sa rovná 745,69987158227022 wattov

## Prevod
* 1 kW = 1,359621617 k = 1,34102209 HP
* 1 k = 0,986320071 HP = 0,73549875 kW
* 1 HP = 1,013869665 k = 0,745699871 kW

Poznámky:
* k tu znamená metrický kôň, HP tu znamená mechanický kôň
* údaje sa môžu líšiť v závislosti od toho, na koľko desatinných miest počítame

## Referencie

Kategória:Jednotky výkonu
Watt

Môže byť:

*James Watt – škótsky vynálezca a fyzik, vynálezca parného stroja
*Watt (jednotka) – fyzikálna jednotka výkonu podľa sústavy SI
Theodosius

**Theodosius** (-po latinsky) alebo **Theodosios** (-po grécky) môže byť:
*Theodosius I.
*Theodosius II.
*Theodosios III.
*Theodosios (jeruzalemský patriarcha)
Symphony OS

right|thumb|Symphony OS

**Symphony OS** je linuxová distribúcia pôvodne založená na Knoppix-e, dnes je jej základom Ubuntu. Vytvorili ju Ryan Quinn a Jason Spisak. Vyznačuje sa grafickým prostredím **Mezzo**, ktoré prináša inovatívny prístup k práci s pracovnou plochou. Symphony OS tiež obsahuje aplikačné prostredie **Orchestra**.

## Orchestra
Orchestra je prostredie pre rapídny vývoj aplikácií, ktoré bolo vyvinuté špeciálne pre Symphony OS. Umožňuje spúšťanie programov napísaných v HTML a CGI-style Perl, ako keby to boli lokálne GUI aplikácie. Orchestra sa skladá z dvoch častí: z odľahčeného lokálneho HTTP servera v Perl, a zoštíhleného renderera na báze Mozilla nazvaného Mezzo.

## Mezzo
Mezzo je grafické prostredie, ktoré vytvoril Jason Spisak. Prostredie vychádza zo Spisakových Pravidiel dizajnu rozhrania a prináša nový spôsob, ako zobrazovať dáta pre užívateľa.

Mezzo opúšťa zaužívané koncepty ako „Pracovná plocha je priečinok“ a vnorené menu a namiesto toho zobrazuje všetky potrebné informácie prehľadným spôsobom priamo na pracovnej ploche. Štyri rohy pracovnej plochy sprístupňujú úlohy súvisiace so systémom, programami, súbormi a odpadkovým košom. To umožňuje zjednodušiť prácu s pracovnou plochou.

## Pozri aj
* Zoznam distribúcií Linuxu

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka projektu

Kategória:Distribúcie Linuxu
Ampér

**Ampér** (symbol **A**) je jednotkou SI pre elektrický prúd  a je jednou zo siedmich základných jednotiek SI. Bol pomenovaný po André-Marie Ampèrovi ( 1775 - 1836), francúzskom matematikovi a fyzikovi, ktorého považujeme za otca elektrodynamiky.

Ampér sa používa na vyjadrenie toku elektrického náboja. 1 ampér sa rovná prenosu 1 coulombu za 1 sekundu , čiže:

1 A = 1 C/s, alebo: 1 A = 1 C.s-1

Ampér by sa nemal zamieňať s Coulombom (ampér-sekundou). Ampér je jednotkou toku elektrického prúdu, čiže množstva prechádzajúceho náboja za jednotku času, coulomb je jednotkou elektrického náboja.

## Definícia

Ampérov silový zákon hovorí, že medzi dvoma vodičmi vedúcimi elektrický prúd existuje príťažlivá alebo odpudivá sila. Táto sila je použitá vo formálnej definícii ampéra: Ampér je stály elektrický prúd, ktorý pri prechode dvomi priamymi rovnobežnými nekonečne dlhými vodičmi zanedbateľného kruhového prierezu umiestnenými vo&nbsp;vákuu&nbsp;vo vzájomnej vzdialenosti 1 meter vyvolá medzi nimi stálu silu 2×10−7&nbsp;newtona na 1&nbsp;meter&nbsp;dĺžky vodiča.

Jednotka SI pre náboj, coulomb, je množstvo náboja preneseného prúdom 1 A za 1 s. A opačne prúd 1 A predstavuje pretečenie náboja 1 C daným bodom vodiča za 1 s.

## História
Ampér bol pôvodne definovaný ako desatina jednotky elektrického prúdu v sústave CGS. Tá jednotka sa dnes volá ampér a bola definovaná ako množstvo prúdu, ktoré pri prechode 1 cm vodičov vzdialených 1 cm vyvolá silu 2 dyny.

Medzinárodný ampér bol predchodcom ampéra; bol definovaný ako prúd, ktorý z roztoku dusičnanu strieborného vylúči 0,001 118 000 gramov striebra za sekundu.  Neskoršie merania určili tento prúd na 0,995 85 A.

## Navrhovaná budúca definícia
Ako vhodnejšia definícia bola navrhnutá definícia ampéra pomocou toku elementárneho náboja. Keďže coulomb sa rovná približne 6.2415093×1018 elementárnych nábojov (ako napr. elektrónov), tak jeden ampér sa rovná prechodu &nbsp;6.2415093×1018 elementárnych nábojov bodom vodiča za 1 sekundu. Navrhovaná zmena by zadefinovala 1 A ako prúd v smere toku daného počtu elementárnych nábojov za sekundu.

## Referencie

## Pozri aj
* elektrický prúd
* Ohmov zákon

Kategória:Jednotky pre elektrinu a magnetizmus
Kategória:Eponymické termíny vo fyzike
Elektrický prúd (veličina)

**Elektrický prúd** (názov podľa slovenského prekladu SI; iné názvy: **intenzita elektrického prúdu, prúdová intenzita, intenzita prúdu, veľkosť (elektrického) prúdu**) je fyzikálna veličina, ktorá vyjadruje množstvo elektrického náboja, ktorý prejde prierezom vodiča za jednotku času:

:  I = {Q \over t},

kde *Q* je elektrický náboj a *t* je čas.

* **Značka fyzikálnej veličiny:** I
* **Základná jednotka: **ampér, značka A
* Iné jednotky: miliampér (mA), mikroampér (µA)

Podmienkou vzniku elektrického prúdu v látke je prítomnosť nosičov elektrického náboja (voľných častíc s elektrickým nábojom – elektrónov, iónov). Pri pohybe nosičov v tejto látke vznikajú elektrické a magnetické pole. Keď vodičom tečie elektrický prúd, vodič sa zohrieva a môžu v ňom nastať aj chemické zmeny. Jednotkou intenzity elektrického prúdu je ampér. Podľa medzinárodnej dohody prúdi elektrický prúd v smere od kladnejšieho elektrického potenciálu k zápornejšiemu – v skutočnosti sa však samotné nosiče elektrického prúdu pohybujú opačným smerom (záporné nosiče – elektróny, anióny – ku kladnému potenciálu).

## Meranie elektrického prúdu

Merací prístroj na meranie veľkosti elektrického prúdu sa nazýva ampérmeter.

Intenzitu elektrického prúdu možno zistiť aj z hodnôt elektrického napätia (*U*) a elektrického odporu (*R*):

:I={U \over R}

Elektrický prúd, pripadajúci na jednotkovú plochu sa nazýva plošná hustota elektrického prúdu.

## Polarita

Podľa zmeny polarity v čase sa elektrický prúd delí na:

* jednosmerný, t.j. prúd, ktorý v čase nemení smer svojho toku,

* striedavý, t.j. prúd, ktorého smer sa v čase mení s určitou periódou, pričom jeho stredná hodnota vychádza v priemere nulová. Podľa tvaru priebehu môže byť striedavý prúd napríklad sínusový, pílovitý, obdĺžnikový, prípadne iný.

* V praxi sa môžu vyskytovať prúdy, ktoré majú zastúpené obe zložky – striedavú aj jednosmernú.

## Referencie

Kategória:Elektrická energia
Kategória:Elektrické veličiny
Kategória:Elektrochémia
Kategória:Chémia
Katakana

náhľad|Pôvod jednotlivých znakov

**Katakana** (片仮名, doslova: „čiastočná kana“) je japonský sylabár, jeden zo štyroch systémov zápisu japonského jazyka (ostatné sú hiragana, kandži a romadži).

Je to jedno z dvoch (druhým je hiragana) japonských slabičných písiem (v slabičnom písme jeden znak predstavuje celú slabiku), pozostávajúce zo 46 symbolov (45 slabičných symbolov a písmeno n). Pripojením dvoch čiarok (*nigori*) alebo krúžku (*marunigori*) nad určité symboly či ich skladaním vznikajú ešte ďalšie zvuky.

## Dejiny
Vznikla v 8. storočí za prispenia Kibi no Makibiho (693-755) zjednodušením jednotlivých častí (kata znamená po japonsky „časť“) znakov kandži (na rozdiel od hiragany, ktorá vznikla zjednodušením celých znakov kandži), u ktorých už predtým došlo k desemantizácii a fonetizácii (stratili význam a stali sa obyčajnými zvukmi, aby mohli vyjadrovať japonské koncovky). Znaky katakany sú hranatejšie a jednoduchšie ako znaky hiragany a cudzinci, ktorí sa učia po japonsky, sa ju väčšinou učia ako druhú (po hiragane). Katakanu pôvodne používali japonskí budhisti ako pomôcku napovedajúcu výslovnosť v budhistických spisoch (podobne ako sa dnes používa hiragana v knižkách pre deti), ako aj ako spôsob rýchleho písania. 

## Dnešné použitie katakany
* slová prevzaté (z čínštiny, portugalčiny, holandčiny, dnes prevažne z angličtiny)
* onomatopoia (v japončine je oveľa viac zvukomalebných slov ako napr. v slovenčine)
* telegramy, zdôraznenia (katakana sa používa tam, kde my použijeme tučné písmo, podčiarknutie alebo kurzívu)
* cudzie miestne názvy
* vedecké názvoslovie (živočíchy a rastliny)

## Základná sada znakov katakany

## Referencie
* Janoš, Jiří. *99 zajímavostí z Japonska*. Praha: Albatros, 1984.

## Iné projekty

Kategória:Japonsko
Kategória:Písmo
Joule

**Joule** (skratka *J*, slovenská výslovnosť podľa slovníkov je [džaul], ale meno J. P. Joule sa v skutočnosti vyslovovalo [džúl]) je jednotka práce a energie. V sústave SI patrí medzi odvodené jednotky. Jednotka joule bola pomenovaná na počesť anglického fyzika Jamesa P. Joula.

## Definícia
1 joule je definovaný ako práca, ktorú koná sila veľkosti 1 *N* pôsobiaca po dráhe 1 *m*.

Zo základných jednotiek je odvodený vzťahom
: *kg&sdot; m<sup>2</sup>&sdot; s<sup>−2</sup>* (tiež *N&sdot; m*)
: kde *kg* je kilogram, *m* je meter, *s* je sekunda, *N* je newton

Pretože jednotka 1 joule je relatívne malá, v praxi sa používajú jej násobky (*kilojoule, megajoule, gigajoule, terajoule*), prípadne sa používajú jednotky odvodené z jednotky výkonu (1 watt) - napríklad kilowatthodina (*kWh*). Samotná jednotka 1 joule sa týmto spôsobom dá chápať ako *wattsekunda*.

Prepočty joule na kWh:
* 1 J = 2,778×10−7 kWh
* 1 kWh = 3 600 000 J = 3,6 MJ

## Násobky

## Referencie

Kategória:Jednotky energie
Kategória:Odvodené jednotky sústavy SI
Kategória:Eponymické termíny vo fyzike
Elektrický náboj

**Elektrický náboj** (**Q**) je fyzikálna veličina, ktorá vyjadruje veľkosť schopnosti pôsobiť elektrickou silou.

: **Značka:** *Q* (angl. *quantity of charge*)
: **Základná jednotka:** *[[Coulomb (jednotka)|coulomb]]*, skratka *C*
: **Ďalšie používané jednotky:** *milicoulomb mC*, *mikrocoulomb μC*; *[[ampérhodina]] Ah*, miliampérhodina mAh
: **Merací prístroj:** elektrometer

## Pozri aj
* magnetický náboj
* elementárny náboj

Kategória:Elektrické veličiny
Mól (jednotka SI)

**Mól** alebo **mol**, symbol **mol**, je jednotka látkového množstva sústavy. Je to základná jednotka sústavy SI.

## Definícia
Aktuálna definícia mólu a látkového množstva znie nasledovne:
# Mól, symbol *mol*, je jednotkou látkového množstva sústavy SI. Jeden mól obsahuje presne 6,022 140 76 × 1023 elementárnych entít. Tento počet predstavuje pevne určenú číselnú hodnotu Avogadrovej konštanty *N<sub>A</sub>* vyjadrenú v jednotke mol-1 a nazýva sa Avogadrovo číslo. Látkové množstvo, symbol *n*, systému je mierou počtu špecifikovaných elementárnych entít. Týmito entitami môžu byť atómy, molekuly, ióny, elektróny, iné častice alebo špecifikované skupiny častíc.
Podľa pôvodnej definície bol jeden mól rovný počtu atómov v 12 g 12C, čo odpovedalo hodnote približne 6,022 141 99 × 1023. Táto definícia bola nahradená presnou číselnou definíciou v roku 2019, kedy došlo k redefinícií niektorých jednotiek SI.

## Dejiny
Názov *mol* sa pripisuje Wilhelmovi Ostwaldovi, ktorý tento koncept zaviedol v roku 1902. Používal ho na vyjadrenie gramovej molekulárnej hmotnosti látky, napríklad 1 mól kyseliny chlorovodíkovej (HCl) má hmotnosť 36,5 gramu (atómové hmotnosti Cl: 35,5 u, H: 1,0 u).

Pred rokom 1959 IUPAP a IUPAC používali pre definíciu molu kyslík, chemici definovali mol ako počet atómov kyslíka s hmotnosťou 16 g, fyzici používali podobnú definíciu, ale iba s izotopom kyslík-16. Tieto dve organizácie sa v rokoch 1959/1960 dohodli na hore uvedenej definícii molu podľa počtu atómov v 12 g uhlíka 12C. Túto prijal Medzinárodný výbor pre váhy a miery (CIPM) v roku 1967 14. spoločná konferencia o váhach a mierach (CGPM). V roku 1980 CIPM vyjasnila túto definíciu doplnením, že atómy uhlíka-12 sú v neviazané základnom stave. V roku 2019 došlo k redefinovaniu tejto jednotky. 

## Použitie molov
Mól je užitočný v chémii, lebo umožňuje meranie rozličných látok porovnateľným spôsobom. Pri použití toho istého množstva mólov dvoch látok majú obidve množstvá taký istý počet atómov alebo molekúl. Tým mól umožňuje praktickú interpretáciu chemických rovníc. Napríklad rovnica
: 2 H2 + O2 → 2 H2O

sa dá chápať ako *dva móly vodíka plus jeden mól kyslíka dáva dva móly vody.*

Móly sú užitočné pri chemických výpočtoch, lebo umožňujú výpočet produktov a iných hodnôt pri počítaní s časticami odlišnej hmotnosti.

Počet častíc je v chémii užitočnejšia jednotka ako hmotnosť, pretože reakcie sa uskutočňujú medzi atómami (napríklad dva atómy vodíka a jeden atóm kyslíka tvoria molekulu vody) s veľmi odlišnými hmotnosťami (jeden atóm kyslíka váži takmer 16-krát viac ako atóm vodíka). Je však nepraktické používať samotné počty atómov, pretože sú rádovo veľmi veľké, napr. jeden mililiter vody obsahuje viac ako 3 (30 000 000 000 000 000 000 000) molekúl.

## Referencie

Kategória:Sústava SI
Kategória:Fyzikálne jednotky
Kandela

**Kandela**, symbol **cd**, (po angl. *candela*, po latinsky *candela*) je jedna zo siedmich základných jednotiek SI. Je to intenzita svetla (svietivosť) v danom smere zo zdroja, ktorý vyžaruje monochromatické žiarenie s frekvenciou 540x1012 Hz a má žiarivú intenzitu (žiarivosť) v tomto smere 1/683 W na jeden steradián. Vybraná frekvencia je z viditeľného spektra, blízka svetlu zelenej farby. Ľudské oko je na túto frekvenciu najcitlivejšie.

Kategória:Fyzikálne jednotky
Kategória:Sústava SI
Herrerasaurus

**Herrerasaurus** bol najväčší (3 až . dlhý a na úrovni bedier do . vysoký) a najhojnejší veľmi skorý dravý dinosaurus. Je to najznámejší zástupca archaickej skupiny Herrerasauridae, ktorá, napriek vonkajšej podobnosti, bola zrejme príliš primitívna na to, aby patrila medzi vyspelejšie dravé dinosaury zo skupiny Theropoda. Žil pred 230 až 228 miliónmi rokov, nájdený v Argentíne. Jediný druh je **Herrerasaurus ischigualastensis**.

## Znaky a spôsob života
Herrerasaurus sa vyznačoval veľkou podlhovastou hlavou s dlhými ostrými zubami a pevnou stavbou tela, takže medzi jeho korisť patrili aj veľké zvery, možno dokonca väčšie ako on sám. Pri love dobre využil aj veľké pazúry na prvých troch prstoch predných končatín. Čo sa týka počtu prstov, mal ich po päť ako na zadných, tak aj na predných končatinách, čo je znak primitívnych dinosaurov. Nepotrebné prsty mu však začali krpatieť a plne veľké mal len po tri na každej končatine. Stavba jeho končatín naznačuje, že Herrerasaurus bol pomalé, prípadne stredne rýchle zviera, stále však rýchlejšie ako dlhokrké dinosaury (Sauropodomorpha). Okrem malých stavovcov, ktoré zrejme lovil najčastejšie, si trúfol i na *rynchosaury*, hoci prakticky žiaden bylinožravec, žijúci po jeho boku, si nemohol byť istý životom.

## Klasifikácia
Paleontológovia sa dlhú dobu domnievali, že Herrerasaurus a jeho príbuzní by mohli byť priamymi predkami dinosaurov. Paul Sereno a Fernando Emilio Novas v roku 1992 však na základe objavenej lebky a jej pokročilých znakov uznali, že ide o raných teropódov. Tento názor je dnes síce väčšinou akceptovaný, ale pozícia herrerasauridov (a Eoraptor) je stále značne neistá. Hoci mal Herrerasaurus telo podobné neskorším jurským dinosaurom, žil v dobe pred približne 228 miliónmi rokov, keď dinosaury boli menšie a zďaleka ešte nepatrili k dominantným živočíchom. Tými sa dinosaury stali až koncom triasu.

## Galéria

Súbor:Herrerasaurus ischigualastensis Illustration.jpg|Rekonštrukcia vzhľadu
Súbor:Herrerasaurus ischigualastensis DSC 2929.jpg|Kostra jedinca z rodu Herrerasaurus v Senckenberg Museum
Súbor:Herrerasaurus NT small.jpg|Veľkostné porovnanie s človekom


## Pozri aj
* Staurikosaurus

Kategória:Plazopanvové dinosaury
Kategória:Triasové dinosaury
Kategória:Dinosaury z Južnej Ameriky
Coelophysoidea

**Coelophysoidea** (iné názvy: **Procompsognathoidea**, **Podokesauroidea**) je skupina dravých dinosaurov zo skupiny theropody, ktorá sa hojne vyskytovala koncom triasu a začiatkom jury. 

## Charakteristika
Svojho času to boli najúspešnejšie dravé dinosaury, najmä v kategórii stredne veľkých dravcov (ak vynecháme herrerasaury, ktoré hrali dôležitú úlohu iba začiatkom vrchného triasu), s dĺžkou tela do 6 až . Niektoré druhy boli zrejme trúfalé a lovili aj veľké sauropodomorfy (Sauropodomorpha). Zvyčajne žili osamote, kým počas obdobia sucha sa nezriedka zhromaždili v obrovských skupinách v ešte nevyschnutých korytách riek.

Zástupcovia Coelophysoidea boli štíhle nízkohlavé teropody s pomerne dlhými krkmi. Lebky mávali vybavené zvláštnym zárezom v prednej časti hornej čeľusti ktorý snáď pomáhal pri love malej koristi. Na predných končatinách mali dobre vyvinuté len vnútorné tri prsty, krajné dva zakrpateli.

## Systematika
### Zaradenie v systéme
Coelophysoidea je jednou z troch hlavných podskupín dravých dinosaurov, ktorá sa volá Theropoda, pričom ďalšími podskupinami sú Ceratosauria a Tetanurae. Coelophysoidea bola v minulosti považovaná za súčasť jednej z nich, menovite Ceratosauria. 

### Vnútorná systematika
Systém taxónu Ceolophysoidea vyzerá takto: 

Coelophysoidea (iné názvy: Procompsognathoidea, Podokesauroidea):
*...niekoľko rodov (napr. podľa niektorých autorov rod *[[Liliensternus]]*)
*čeľaď Coelophysidae v širšom zmysle (iné názvy: Procompsognathidae v širšom zmysle, Podokesauridae):
**čeľaď Procompsognathidae v užšom zmysle [resp. podčeľaď Procompsognatinae ] 
**čeľaď Coelophysidae v užšom zmysle [resp. podčeľaď Coelophysinae ]  

Do Procompsognathinae patria malé zle známe primitívne formy. Do Coelophysinae patria „klasické“ stredne veľké formy, napr. rod *[[Coelophysis]]*.

Od 80. rokov 20. storočia do prvých rokov 21. storočia sa do Ceolophysoidea niekedy zaraďovala aj čeľaď Dilophosauridae (starší názov: Halticosaurinae). Na začiatku 21. storočia čeľaď teda zahŕňala veľké formy s dvojitým kosteným hrebeňom na hlave, t.j. rod *[[Dilophosaurus]]* a niektoré ďalšie rody. Tieto tvory mali blízko k predkom Tetanurae a Ceratosauria. Niekedy sa považovali za primitívne, inokedy za vyspelé. Dnes do tejto čeľade patrí spravidla už len rod *Dilophosaurus*.

## Zdroje