Kadmos (mytológia)

[thumb|''Kadmos bojuje s drakom'', autor: [Hendrick Goltzius (1558 – 1617)]]
**Kadmos** (, ) bol v gréckej mytológii syn sidonského kráľa Agénora a jeho manželky Télefassy – a teda Feničan. Stal sa zakladateľom Téb v Boiótii a ich prvým kráľom.

Keď Zeus uniesol Kadmovu sestru Európu, Kadmos a jeho štyria bratia sa ju vydali hľadať. Podľa otcovho príkazu sa bez nej nesmeli vrátiť domov. Bratia Foinix a Kilix po čase skončili s hľadaním a usadili sa v cudzine. Kadmos si išiel pre radu do Delf a prostredníctvom Pýtie sa dozvedel, že má hľadať kravu bez jarma s bielou škvrnou na čele a nasledovať ju. Tam, kde si táto krava ľahne nech založí hrad a mesto. Kravu našli, ale tá si nevybrala nové miesto práve najšťastnejšie, nebola tam voda. Kadmos poslal preto svojich druhov, aby išli vodu hľadať do blízkeho lesa. Prameň nakoniec našli v jaskyni, ale vodu si už nenabrali, lebo narazili na obrovského hada s dračou hlavou, ktorý ich roztrhal.  Po márnom čakaní ich Kadmos išiel hľadať. Keď ich našiel, zistil, že sú mŕtvi a hada po ťažkom boji zabil. Ukázalo sa však neskôr, že had patril bohu Areovi.

Bohyňa Aténa prikázala Kadmovi, aby z hadej papule vytrhal dračie zuby a rozsial ich po poli. Z dračích zubov  vyrástli potom bojovníci v plnej zbroji, vrhli sa v boji proti sebe a zabíjali sa navzájom až ich zostalo len päť najsilnejších. Tí položili zbrane a dali sa do Kadmových služieb. S nimi Kadmos vybudoval mesto Téby, s pevnosťou a mohutnými hradbami so siedmimi bránami. Z mužov postavil nepremožiteľné vojsko.

Sami olympskí bohovia vybrali Kadmovi za manželku krásnu Harmoniu, dcéru boha vojny Area a bohyne krásy a lásky Afrodity. Bohovia sa tiež zúčastnili svadby. Ale ich miláčikom sa Kadmos nestal: Ares mu nemohol zabudnúť, že zabil jeho posvätného hada. Rovnako bohyňa Artemis pre svoje mnohé spory s Afroditou pripravila Kadmovi rad utrpení: zabila mu vnuka Aktaióna, prišiel aj o svoje dcéry Semelé a Inó. Po tom všetkom sa Kadmos i s Harmoniou vysťahovali do Illyrie.

Kadmos dlho nerozumel nepriazni bohov, považoval sa za statočného aj spravodlivého kráľa, bohom hojne obetoval. Až si spomenul na zabitého hada a hovoril si, že mali bohovia radšej jeho na hada premeniť, než mu spôsobiť toľko utrpenia v rodine. A v rovnakom okamihu sa mu pretiahlo telo, zrástli sa mu nohy, jazyk sa mu rozštiepil a jeho volanie na Harmoniu už bolo len hadím syčaním. Tá prišla a vykríkla, prečo radšej nepremenili ju – a už sa aj stalo. Tak v podobe hadov skončili zakladatelia slávnych Téb.
[thumb|''Kadmos a drak'', [amfora 560 – 550 pred Kr.]]
Spomienka na tento mýtus sa uchoval až do súčasnosti v slovnom spojení "dračia sejba" dielu, ktoré prináša záhubu.

Kadmos a Harmonia už nemohli sledovať ďalšie zlé osudy svojich potomkov:

* Syn Polydóros i jeho syn Labdakos zomreli predčasne, vnuk Laios bol nedospelý, nemohol sa teda ujať trónu, vlády sa ujal Nykteus. V tejto línii bol Polydórovým vnukom Oidipus
* Dcéra Autonoé mala syna Aktaióna; ten nechtiac zbadal na love bohynu Artemis nahú, tá ho premenila na jeleňa, ktorého uštvali jeho vlastné psy
* Dcéra Semelé, milenka najvyššieho boha Dia uhorela, ich syna Dionýza zverila do výchovy sestre Inó;
* Dcéra Inó a jej manžel Athamas sa za výchovu Dionýza dočkali žiarlivej nenávisti bohyne Héry; tá zoslala na Athamanta šialenstvo, v ktorom zabil syna Learcha. Inó s druhým synom Melikertom sa zachránili pri skoku do mora, z Inó sa stala morská bohyňa s novým menom Leukothea; jej syn Melikertes sa nanovo nazýval Palaimón.
* Dcéra Agaué v bakchantskej bláznivej opitosti zabila svojho syna Penthea.

Svadba *Kadma* a *[[Harmonia (mytológia)|Harmonie]]* je námetom opery Jeana-Baptistu Lullyho *Cadmus et Hermione* z roku 1673. Toto hudobné dielo je považované za prvú francúzsku operu.

## Literatúra
* Gerhard Löwe, Heindrich Alexander Stoll, *ABC Antiky*
* Publius Ovidius Naso, *Premeny*
* Rudolf Mertlík, *Staroveké báje a povesti*
* Vojtech Zamarovský, *Bohovia a hrdinovia antických bájí*

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Postavy gréckej mytológie