open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Guy Fawkes

**Guy Fawkes** (* 13. apríl 1570, York† 31. január 1606) bol anglický vojak a vyznaním rímsky katolík, ktorý sa spolu s ďalšími pokúsil 5. novembra 1605 spáchať atentát na kráľa Jakuba I.

## Život
Cieľom sprisahania pušného prachu bol atentát na protestantského kráľa Jakuba I. a členov oboch komôr anglického parlamentu vo Westminsterskom paláci počas úvodného spoločného zasadnutia v roku 1605, na ktorom mal kráľ osobne vystúpiť. Fawkes bol z veľkej časti zodpovedný za realizáciu konečnej fázy útoku. Plán bol ale vyzradený a on bol zadržaný v podzemí pod palácom so sudmi strelného prachu. Po výsluchu a mučení bol popravený za zradu a pokus o vraždu. Od tej doby je tento nevydarený atentát pripomínaný vždy 5. novembra ako Noc Guya Fawkesa a ako deň, kedy bola monarchia a kráľ zachránení.

## Zaujímavosti
* Maska s jeho podobizňou je používaná skupinou (hnutím) Anonymous.
* Guy Fawkes bol inšpiráciou pre hlavnú postavu komiksu *[[V ako Vendeta]]*.
* Masky sa nosia počas rôznych protestov a demonštrácií, ktoré sa najčastejšie týkajú vlády alebo slobody v spoločnosti, napríklad proti kamerovému sledovaniu.
* Maska bola tiež hojne využívaná počas republikánskej kampane na prezidenta v roku 2008 stúpencami Rona Paula.
* Anglické výrazy „guy“ (chlap) alebo „guys“ (chlapi) pochádzajú práve z mena Guya Fawkesa.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Guy Fawkes – BBC History

## Zdroj

Kategória:Britskí zločinci
Kategória:Revolucionári
Kategória:Rímskokatolícki aktivisti
Kategória:Obete mučenia
Kategória:Popravené osobnosti
Kategória:Osobnosti z Yorku
Kategória:Anglickí atentátnici
Dénešova ulica

**Dénešova ulica** môže byť:

* ulica v Košiciach, pozri Dénešova ulica (Košice)
* bývalý názov Pečnianskej ulice v Bratislave, pozri Pečnianska ulica
Majstrovstvá sveta v podhladinovom hokeji 2016

**Majstrovstvá sveta v podhladinovom hokeji 2016** boli v poradí 19. majstrovstvá sveta v podhladinovom hokeji, ktoré organizuje Svetová konfederácia činností pod vodou (CMAS). Konali sa v meste Stellenbosch, v provincii Western Cape, v Južnej Afrike od 26. marca2. apríla 2016, za účasti 14 mužských a 13 ženských tímov. Okrem nich sa predstavilo aj 9 mužských a 8 ženských tímov v turnajoch veteránov. Južná Afrika bola organizátorom svetového šampionátu tretíkrát, keď predtým hostila toto podujatie aj v rokoch 1996 a 2008, oba v Durbane. Zápasy sa odohrali v plaveckom bazéne Coetzenburg Sport Centre Swimming Pool v Stellenbosch University. Titul získali hokejisti Austrálie v mužskej kategórii a hokejistky domácej Južnej Afrike.

## Účastníci

;Muži

;Ženy

## Výsledky
### Muži
#### Základné skupiny
;Skupina A 

;Skupina B

#### Play off
##### Osemfinále

##### Stretnutia o 9.14. miesto

##### Stretnutie o 13. miesto

##### Stretnutia o 9.12. miesto

##### Stretnutie o 11. miesto

##### Stretnutie o 9. miesto

##### Štvrťfinále

##### Stretnutia o 5.8. miesto

##### Stretnutie o 7. miesto

##### Stretnutie o 5. miesto

##### Semifinále

##### Stretnutie o 3. miesto

##### Finále

----

### Ženy
#### Základné skupiny
;Skupina A 

;Skupina B

#### Play off
##### Osemfinále

##### Stretnutie o 9.13. miesto

##### Stretnutia o 9.12. miesto

##### Stretnutie o 11. miesto

##### Stretnutie o 9. miesto

##### Štvrťfinále

##### Stretnutia o 5.8. miesto

##### Stretnutie o 7. miesto

##### Stretnutie o 5. miesto

##### Semifinále

##### Stretnutie o 3. miesto

##### Finále

## Konečné poradie

;Muži

;Ženy

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka MS 2016  
* Oficiálna stránka Svetovej konfederácie činností pod vodou //
* Oficiálna stránka Juhoafrickej federácie podhladinového hokeja 

## Zdroje
* MS 2016 na stránke horizonsolutions.tv  
* MS 2016 na stránke sportalsub.net 
* MS 2016 na stránke Svetovej konfederácie činností pod vodou  

Kategória:Šport v 2016
Kategória:Majstrovstvá sveta v podhladinovom hokeji
Podhladinový hokej
Ivana Christová

**Ivana Christová** (* 10. august 1970, Prešov) je bývalá dvojnásobná kráľovná krásy a svetová modelka slovenskej národnosti s bulharsko-maďarskými koreňmi. Vo svojej rodnej krajine sa preslávila ako historicky prvá novodobá Miss Československa (1989), na medzinárodnej úrovni ako víťazka tzv. Maja Internacional (1989). Následne prenikla na titulné stránky popredných módnych časopisov a v 90. rokoch 20. storočia sa stala vyhľadávanou tvárou kozmetických značiek a reklamných kampaní. 

Na domácom trhu sa neskôr sporadicky pokúšala presadiť v hudobnom či filmovom priemysle, jej autorské príspevky v umeleckom žánri však nezaznamenali väčší ohlas. Nahrala dve profilové platne, *Ivana* (1998) a *Flám* (2000), na striebornom plátne nedostala príležitosť nad rámec epizódnych rolí. 

Zásadnejšie výsledky jej priniesli vedľajšie podnikateľské aktivity, ktoré zastrešuje prostredníctvom svojej umeleckej agentúry *Orin Art s.r.o.* (2000) a predovšetkým charitatívna služba. Po nadácii *Ivana Christová deťom* (1994), založila v novom tisícročí i vlastné občianske združenie *Orin Panacea* (2006), v dôsledku čoho bola nominovaná na cenu Slovenka roka (2012). V komerčnej sfére sa venuje primárne poradenstvu v kozmetickej oblasti. Žije v Bratislave, je rozvedená a má dcéru Danielu.

## Filmografia
* 1995: *Jak chutná smrt* (r. M. Cieslar) – český hraný film na motívy rovnomenného diela od L. Mňačka, rola Daniely (v slovenčine)
* 1999: *O ľuďoch a čarodejníkoch* (r. O. Keleová) – TV film, rola čarodejnice Harex
* 2006: *Prachy dělaj člověka* (r. J. Chlumský a J. Kulhavý) – česká kriminálna komédia, cameo výstup

## Diskografia

; Štúdiové albumy
* 1998: *Ivana* 
* 2000: *Flám* 

## Ocenenia

## Poznámky


## Referencie

## Externé odkazy
*  
* 
* 
* 


Kategória:Osobnosti z Prešova
Kategória:Slovenské osobnosti bulharského pôvodu
Kategória:Slovenské osobnosti maďarského pôvodu
Kategória:Slovenské modelky
Kategória:Slovenské popové speváčky
Kategória:Slovenské speváčky ľudovej hudby
Kategória:Slovenskí skladatelia modernej hudby
Kategória:Slovenskí textári piesní
Kategória:Slovenskí hudobní producenti
Kategória:Slovenské filmové herečky
Kategória:Slovenské televízne herečky
Kategória:Slovenské televízne osobnosti
Kategória:Slovenskí moderátori
Kategória:Slovenskí podnikatelia
Kategória:Slovenskí manažéri
Kategória:Slovenskí aktivisti
Ľubietovská ulica

**Ľubietovská ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Je pomenovaná podľa obce Ľubietová.

Nachádza sa na okraji lokality, kde ostala zachovaná individuálna výstavba rodinných domov. Tiahne sa od Levočskej po Vranovskú. Je rovnobežná s cestnou komunikáciou smerujúcou do Rakúska – Viedenskou cestou a Novobanskou ulicou.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Ľubietovská ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Petržalke
Noc Guya Fawkesa

náhľad|Oslavy Noci Guya Fawkesa na hrade Windsor od Paula Sandbyho, okolo 1776
**Noc Guya Fawkesa** (v origináli *Guy Fawkes Night* alebo tiež *Bonfire Night* - noc pálenia ohňov) sa slávi najmä v Spojenom kráľovstve 5. novembra ako pripomienka Sprisahania strelného prachu v roku 1605. Na oslavu skutočnosti, že kráľ Jakub I. prežil pokus o atentát, začali ľudia okolo Londýna zapaľovať ohne. O niekoľko mesiacov neskôr schválil parlament zákon, ktorým 5. november oficiálne určil ako verejný deň vďakyvzdania za neúspech sprisahania.

Počas niekoľkých desaťročí sa tento sviatok stal štátnou oslavou, ktorá však mala tiež silný náboženský podtext ako vyjadrenie protikatolíckych postojov. Prostý ľud začal upaľovať figuríny nenávidených osôb, napríklad pápeža. Táto tradícia sa do dnešných čias udržala len sporadicky, napríklad v meste Lewes v grófstve East Sussex.

V 18. storočí sa tradícia začína meniť a od tejto doby je bežné upaľovať na hranici figurínu Guya Fawkesa.
Koncom 19. storočia začali na popularite získavať organizované ohňostroje a v 20. storočí premenovali firmy vyrábajúce pyrotechniku​​ sviatok na *Firework Night* (Noc ohňostrojov).

V dnešnej dobe sú vo väčšine miest a väčších dedín jednotlivými mestskými časťami alebo obecným úradom organizované oslavy, ktoré zahŕňajú veľké hranice, ohňostroje a často tiež jarmočné atrakcie. Organizovanú zábavu často usporadúvajú tiež najrôznejšie charitatívne organizácie.

## Pozri aj
* Guy Fawkes
* Sprisahanie strelného prachu
* V ako Vendeta

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Sviatky
Kategória:Kultúra v Spojenom kráľovstve
Kategória:5. november
Diskografia Ivany Christovej

**[[Diskografia|Diskografiu]] [[Ivana Christová|Ivany Christovej]]** zastupujú dva študiové albumy a dve singlové nahrávky. Okrem toho, sa interprétka hudobne podieľala na osemnástich dodatočných skladbách vrátane niekoľkých, natočených ešte v čase jej pôsobenia v detskom speváckom zbore Prešovčatá. V rámci audiovizuálnej tvorby, je kreditovaná na troch hudobných videoklipoch, z toho dvoch sólových; na ostatnom – už bez vokálneho príspevku, respektíve ako modelka. Autorské práva k jej zvukovým nosičom spravuje SOZA.

## Albumy
### Štúdiové albumy

## Piesne
### Single

### Iné skladby

## Hudobné videá
### Videoklipy

## Poznámky


## Referencie

## Externé odkazy
* Diskografia Ivany Christovej v databáze Discogs (anglicky, česky, slovensky)
* Diskografia Ivany Christovej na portále VNF (česky, slovensky)


Christová, Ivana
Novobanská ulica (Bratislava)

**Novobanská ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Je pomenovaná podľa mesta Nová Baňa. Nachádza sa v lokalite, kde ostala zachovaná individuálna zástavba rodinných domov. Tiahne sa od Vranovskej ulice po Kežmarské námestie, je rovnobežná s Ľubietovskou a Kremnickou.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Novobanská ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Petržalke
Kremnická ulica (Bratislava)

**Kremnická ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Je pomenovaná podľa mesta Kremnica. 

Nachádza sa v lokalite Petržalky, kde ostala zachovaná individuálna výstavba rodinných domov. Tiahne sa od Rusovskej cesty po Vranovskú ulicu, križuje Jaroslavovu, prechádza popri Kežmarskom námestí, je rovnobežná s Handlovskou a Novobanskou.

Na Kremnickej 26 má sídlo súkromná Pridružená škola UNESCO, v rámci nej súkromné gymnázium, obchodná akadémia, hotelová akadémia a umelecká škola. Na rovnakej adrese sa nachádza Hotel Viktor.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*Kremnická ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Petržalke
Kategória:Pomenovania podľa Kremnice
Makyta (vrch)

**Makyta** () je najvyšší a najmasívnejší vrch západnej časti Javorníkov. Leží na hranici medzi Slovenskom a Českom, na pomedzí Trenčianskeho a Zlínskeho kraja, v katastrálnom území obcí Lazy pod Makytou, Lysá pod Makytou, Valašská Senice a Huslenky.

## Poloha
Leží na severovýchod od osád Makytka a Fujerovci v katastrálnom území obce Lazy pod Makytou. Prechádza tu tiež hranica medzi povodím Moravy a Váhu. Beňadín a Tisovský potok odvádzajú vodu z juhovýchodných svahov do Bielej vody a neskôr do Váhu. Na moravskej strane pramení v nadmorskej výške 840 metrov rieka Senice, ústiaca do Bečvy a ďalej do Moravy.

Nachádza sa tu križovatka turistických značených trás, 4. zastavenie náučného chodníka Javorníky - západ, drevený prístrešok pre turistov a vrcholová kniha. Rozhľad je obmedzený (drevená rozhľadňa bola zničená). Pri červenej turistickej trase z Papajského sedla je studnička s výdatným prameňom.

Lesy na svahoch Makyty si zachovali pôvodný charakter s prevládajúcim jedľovobukovým porastom. Vrchol je súčasťou prvej zóny CHKO Beskydy a CHKO Kysuce s najvyšším stupňom ochrany. Bol tu pozorovaný výskyt veľkých šeliem (medveď, vlk, rys), ktoré zo Slovenska prechádzajú aj na Moravu. Na severných svahoch hory sa nachádza prírodná rezervácia Makyta.

## Prístup
Na vrchol vedie niekoľko turistických značených trás zo slovenskej i českej strany. Výstup je pomerne náročný, s prevýšením viac ako 400 m.
*  červená turistická značka z Papajského sedla a sedla Radošov
*  zelená z obce Lazy pod Makytou a Huslenky 
*  modrá z Francovej Lhoty 
*  žltá z Lysej pod Makytou

## Poznámka
Podľa tohto vrchu boli pomenované aj známe slovenské odevné závody, podnik Makyta Púchov.

## Referencie

## Zdroj
*

Kategória:Vrchy v Javorníkoch
Kategória:Vrchy v okrese Vsetín
Kategória:Vrchy v okrese Púchov
Kategória:Lysá pod Makytou
Kategória:Lazy pod Makytou
Kategória:Chránená krajinná oblasť Kysuce
Kategória:Chránená krajinná oblasť Beskydy
Kategória:Huslenky
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov v Česku
Majstrovstvá Európy vo vodnom slalome 2016

**Majstrovstvá Európy vo vodnom slalome 2016** boli v poradí 17. majstrovstvá Európy vo vodnom slalome, ktoré organizuje Európska kanoistická asociácia (ECA). Konali sa v Liptovskom Mikuláši, na Slovensku v dňoch od 12.15. mája 2016, za účasti 216 športovcov z 29 krajín. Slovensko organizovalo európsky šampionát štvrtýkrát, predtým  hostilo toto podujatie v rokoch 2002 (v Bratislave), 2007 (v Liptovskom Mikuláši) a 2010 (v Bratislave). Dejiskom šampionátu bol Areál vodného slalomu Ondreja Cibáka, ktorého tribúna má kapacitu 1 500 divákov. V medailovej bilancii krajín obhájilo celkové prvenstvo domáce Slovensko. 

## Účastnícke krajiny

*  (1)
*  (1)
*  (2)
*  (18)
*  (18)
*  (3)
*  (2)
*  (1)
*  (5)
*  (3)

*  (6)
*  (1)
*  (1)
*  (18)
*  (1)
*  (18)
*  (4)
*  (8)
*  (17)
*  (18)

*  (13)
*  (16)
*  (1)
*  (14)
*  (7)
*  (3)
*  (10)
*  (1)
*  (5)

Pozn: V zátvorke je uvedený počet športovcov.

## Medailové výsledky
### Individuálne disciplíny

### Disciplíny hliadok

## Finálové výsledky
### Individuálne disciplíny

### Disciplíny hliadok

## Medailová bilancia krajín

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka ME 2016 /
* Oficiálna stránka Európskej kanoistickej asociácie 
* Oficiálna stránka Slovenského zväzu kanoistiky na divokej vode

## Zdroje
* MS 2016 na stránke canoeslalom.net 
* MS 2016 na stránke azurewebsites.net  

Kategória:Šport v 2016
Kategória:Majstrovstvá Európy vo vodnom slalome
Vodný slalom
Kategória:Šport v Liptovskom Mikuláši
Kocúr

**Kocúr** môže byť:

* samec mačky, pozri pod mačka
* slovenský humoristický časopis, pozri Kocúr (časopis)
* priezvisko, pozri Kocúr (priezvisko), napr.:
** Koloman Kocúr (* 1964), slovenský spisovateľ
** Miloš Kocúr, jeden z odsúdených za vraždu Ľudmily Cervanovej, pozri pod Vražda Ľudmily Cervanovej

## Pozri aj
* Kocur
* Kocúrová
* Kocúrik
Kocur

**Kocur** je priezvisko, pozri Kocur (priezvisko), napr.:

* Adam Kocur (1894 – 1956), poľský politik
* Břetislav Kocur (* 1975), český futbalista
* Corentin Kocur (* 1995), belgický futbalista
* Joe Kocur (* 1964), kanadský hokejista, bratranec Koryho
* Kory Kocur (* 1969), kanadský hokejista
* Pavel Kocur (* 1974), kazašský šachista

## Pozri aj
* Kocúr
* Kocurová
* Kocura
* Kocour
Kocúr (priezvisko)

**Kocúr** je slovenské priezvisko odvodené od slova kocúr. Najčastejšie je v Spišskej Novej Vsi, Rabčiciach, Oravskom Veselom (obe okres Námestovo) a Skalitom (okres Čadca).

## Známi nositelia
Pozri v článku Kocúr.

## Pozri aj
* Kocur (priezvisko)
* Kocour (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kategória:Priezviská v Česku
Kocúrová

**Kocúrová** môže byť:

* prírodná rezervácia ma Slovensku, pozri Kocúrová (prírodná rezervácia)
* ženský tvar priezviska Kocúr, pozri Kocúr (priezvisko), napr.:
** Alexandra Kocúrová, slovenská florbalistka

## Pozri aj
* Kocurová
* Kocúr
Kocur (priezvisko)

**Kocur** je poľské a slovenské priezvisko odvodené od slova kocúr. Na Slovensku je najčastejšie v obci Skalité (okres Čadca). V Česku je rozšírené najmä pri hraniciach s Poľskom, najviac (s výrazným odstupom) v Hlučíne, potom v Ostrave a meste Kravaře (okres Opava).

## Známi nositelia
Pozri v článku Kocur.

## Pozri aj
* Kocúr (priezvisko)
* Kocour (priezvisko)
* Kocura (priezvisko)

## Galéria

Obrázok:Kozur pawel 20081120 olympiade dresden.jpg|náhľad|Pavel Kocur (* 1974), kazašský šachista


Kategória:Poľské priezviská
Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská v Belgicku
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská v Kanade
Kategória:Priezviská v Kazachstane
Kategória:Priezviská v Poľsku
Kategória:Priezviská na Slovensku
Zoznam ostatných chránených rastlín na Slovensku

Toto je **zoznam chránených rastlín** na Slovensku, ktorý zahŕňa machorasty, lišajníky a huby a ich spoločenská hodnota.

## Machorasty

## Lišajníky

## Huby (Makromycéty)

## Poznámky
# Druhy európskeho významu sú vyznačené polotučne, ostatné druhy sa považujú za druhy národného významu.
# Druhy európskeho významu, ktoré sa na Slovensku prirodzene vyskytujú, sú označené symbolom SR.
# Druhy národného významu a druhy európskeho významu, ktoré sa na Slovensku vyskytujú prirodzene, sa považujú za pôvodné druhy chránených rastlín.
# Prioritné druhy sú označené znakom *.
# Druhy na území Slovenska pravdepodobne vyhynuté (zväčša niekoľko rokov nezvestné) sú označené skratkou Ex?.
# Druhy na území Slovenska vyhynuté (niekoľko rokov nezvestné) sú označené skratkou Ex.
# Dreviny sú označené znakom +.
# Druhy, ktorých ochrana sa vzťahuje len na jedince rastúce za hranicami zastavaného územia obce, sú označené znakom #1.
# Spoločenská hodnota drevín označených znakom + sa zvyšuje podľa výšky dreviny takto:

## Referencie

## Zdroj
* Vyhláška č. 158/2014 Z. z.

Chránené rastliny, ostatné
Kategória:Ochrana prírody na Slovensku
John Beck

**John Beck** môže byť:

* hráč amerického futbalu (* 1981), pozri John Beck (americký futbal) 
* anglický futbalista (* 1954), pozri John Beck (futbalista) 
* herec USA (* 1943), pozri John Beck (herec) 
* novozélandský hráč kriketu (1934 – 2000), pozri John Beck (kriket) 
* britský textár piesní a hudobník, pozri John Beck (textár) 
* britský hudobník, člen skupiny It Bites, pozri John Beck (It Bites) 

Beck, John
Kocour (priezvisko)

**Kocour** je české priezvisko odvodené od rovnomenného slova s významom kocúr. Najčastejšie je v mestách Praha a Semily. Na Slovensku je zriedkavé.

## Známi nositelia
Pozri v článku Kocour.

## Pozri aj
* Kocúr (priezvisko)
* Kocur (priezvisko)
* Kocourek (priezvisko)

Kategória:České priezviská
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská na Slovensku
Hvězdov

**Hvězdov** je obnovená dedina, časť mesta Ralsko v okrese Česká Lípa. Nachádza sa asi 5,5 km na sever od Kuřívody a zhruba 3,5 km juhovýchodne od Mimone. Je tu evidovaných 51 adries. Trvalo tu v roku 2011 žilo 96 obyvateľov.

## Ďalšie informácie
vľavo|náhľad|Ulica Hvězdova, vzadu hora Ralsko
Hvězdov leží v katastrálnom území *Ploužnice pod Ralskem* o rozlohe 17,25 km2. Pôvodné katastrálne územie bolo *Hvězdova*.

Obcou preteká Ploužnický potok, na ktorom ležia tri rybníky priamo v obci a ďalšie v blízkom okolí: *Ploužnický rybník* na východe a celá rybničná sústava na severovýchode (rybníky *Hvězdovské* a *Novodvorské*) na prítoku, Svébořického potoka. Rybníky sú chovné, sú však plné munície, preto je výlov rýb obtiažny.

## Dejiny
Hvězdov ( *Höflitz* alebo *Höflic*) vzniká v dobe neskorého dosídľovania tejto oblasti nemeckými prisťahovalcami (1. polovica 16. storočia). Obec bola silne spätá so susednou obcou Ploužnicou.

K obci patrili jej ďalšie dve časti: tesne na východe *Neu-Höflitz* (*Nový Hvězdov*) alebo tiež *Neudorf* (*Nová Ves*) (prvá zmienka už roku 1578) a ďalej na sever *Wüstewiese* (*Pustá lúka*), neskôr známe ako *Neuhof* (*[[Nový Dvůr (Ralsko)|Nový Dvůr]]*) (prvá zmienka roku 1736). Do katastra tiež patril *Paulinenhof* (*[[Pavlin Dvůr]]*), ktorý sa nachádza na južnom úpätí Ralska. Ten sa zachoval a bol zrekonštruovaný. Všetko to boli poľnohospodárske dvory (majetky).

V obci bola škola, hostinec, hotel, zotavovňa, penzióny, obchod, kúpalisko, hasičská zbrojnica, cintorín, garbiarne, 3 múčne mlyny a 2 píly.

V roku 1921 bolo vo Hvězdove 101 domov a 562 obyvateľov (z nich 55 Čechov a 499 Nemcov). Farou boli miestni príslušní do Svéboříc. Zdravotný obvod, žandárska stanica, pošta a telegraf boli v Mimoni. Rovnako tak bola v Mimoni aj najbližšia železničná stanica (5,5 km).

Obec zaniká v dobe vzniku vojenského výcvikového priestoru Ralsko. Po príchode Sovietskej okupačnej armády (rok 1968) sa vojenský priestor premenil na obrovskú základňu ruských vojsk. Boli tu vystavané ubikácie, garáže, veľké vyasfaltované plochy, tankodromy a vojenské strelnice s pozorovateľňami. Neskôr sa tieto stavby zmenili v ruiny. Do obce sa po roku 1989 vracia život (v roku 1995 tu bolo prihlásených k trvalému pobytu 21 osôb), sú opravené niektoré pôvodné domy (pôvodných zostalo asi 38), postavené nové a počet obyvateľov stúpa.

Pôvodná obec ležala len na severnej strane Ploužnického potoka, zatiaľ čo na južnej strane už bola Ploužnice. Po zrušení vojenského priestoru pripadla aj južná strana až k Ploužnickej ulici Skašov pod Hvězdov.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Katastrálna mapa katastra Ploužnice pod Ralskem na webe ČÚZK 

## Zdroj


Kategória:Miestne časti Ralska
Kategória:Ralská pahorkatina
Kocourek (priezvisko)

**Kocourek** je české priezvisko odvodené od rovnomenného slova s významom kocúrik. Český ženský variant je **Kocourková**, slovenský menej často aj **Kocoureková**. Najčastejšie je v mestách Praha, Brno, Prostějov a Vsetín.

## Známi nositelia
Pozri v článku Kocourek.

## Pozri aj
* Kocour (priezvisko)
* Kocúrik (priezvisko)

Kategória:České priezviská
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kocúrik (priezvisko)

**Kocúrik** je slovenské priezvisko odvodené od slova kocúr. Najčastejšie je v obci Jablonica (okres Senica), Prievidzi a Novom Meste nad Váhom. V Česku sa vôbec nevyskytuje.

## Známi nositelia
Pozri v článku Kocúrik.

## Pozri aj
* Kocúr (priezvisko)
* Kocourek (priezvisko)

Kategória:Slovenské priezviská
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kocura (priezvisko)

**Kocura** je české priezvisko. Najčastejšie je v mestách Praha, Votice (okres Benešov) a Vlašim. Na Slovensku sa takmer nevyskytuje, v roku 1995 žil jediný nositeľ priezviska (v neprechýlenej podobe) v meste Martin.

## Známi nositelia
Pozri v článku Kocura.

## Pozri aj
* Kocur (priezvisko)

Kategória:České priezviská
Kategória:Priezviská v Česku
Kategória:Priezviská na Slovensku
Kocour

**Kocour** môže byť:

* údolie v Česku v okrese Praha-západ, pozri Kocour (údolie)
* priezvisko, pozri Kocour (priezvisko)

## Pozri aj
* Kocourek
* Kocur
* Kocúr
Kocourek

**Kocourek** je priezvisko, pozri Kocourek (priezvisko), napr.:

* Břetislav Kocourek (* 1944), český hokejista
* Ferdinand Kocourek (1849 – 1898), český lexikograf
* František Kocourek (1901 – 1942), český novinár a spisovateľ
* Franta Kocourek (1947 – 1991), český zápasník a filmový herec
* Jan Kocourek (* 1926), český biochemik a politik
* Josef Kocourek, viacero osôb
* Karel Kocourek (1895 – ? , český herec
* Martin Kocourek (* 1966), český politik
* Michal Kocourek (* 1965), český herec
* Milan Kocourek (* 1987), český atlét
* Petr Kocourek (* 1965), český herec
* Stanislav Kocourek (1921 – 1992), český futbalista
* Stanislav Kocourek ml. (* 1952), český futbalista, syn predošlého
* Víťezslav Kocourek (1920 – 1995), český spisovateľ a prekladateľ
* Vladimír Kocourek (* 1948), český futbalista
* Vojtěch Kocourek (* 1959), český politik

## Pozri aj
* Kocour
Josef Kocourek

**Josef Kocourek** môže byť:

* český spisovateľ (1909 – 1933), pozri  Josef Kocourek (spisovateľ)
* český stenograf (1916 – 2004), pozri  Josef Kocourek (stenograf)

Kocourek, Josef
Kocúrik

**Kocúrik** môže byť:

* malý kocúr, pozri pod mačka domáca
* priezvisko, pozri Kocúrik (priezvisko), napr.:
** Zuzana Kocúriková (* 1948), slovenská herečka

## Pozri aj
* Kocúr
* kocúrnik obyčajný
Zoznam chránených živočíchov na Slovensku

Toto je **zoznam chránených živočíchov** na Slovensku a ich spoločenská hodnota. Ich počet vyše 600 .

## Druhy európskeho významu

### Poznámky
# Druhy európskeho významu, ktoré sa na Slovensku prirodzene vyskytujú, sú označené symbolom SR; tieto druhy sa považujú za pôvodné druhy chránených živočíchov.
# Druhy na území Slovenska vyhynuté (niekoľko rokov nezvestné) sú označené skratkou Ex.

## Druhy národného významu

### Poznámky
# Druhy národného významu sa považujú za pôvodné druhy chránených živočíchov.
# Druhy na území Slovenska pravdepodobne vyhynuté (niekoľko rokov nezvestné) sú označené skratkou Ex.“.

## Referencie

## Zdroj
* Vyhláška č. 158/2014 Z. z.

Chránené živočíchy
Kategória:Ochrana prírody na Slovensku
Koćura

**Koćura** môže byť:

* dedina v Srbsku, časť obce Vranje, pozri Koćura (Vranje)
* osoba:
** Petar Koćura, srbský vojenský veliteľ

## Pozri aj
* Kocura
Kocurová

**Kocurová** môže byť:

* ženský tvar priezvisk Kocur alebo Kocura, napr.:
** Jitka Kocurová (* 1979), česká modelka a herečka
** Radka Kocurová, vyd. Radka Rosická (* 1981), česká modelka a moderátorka

## Pozri aj
* Kocúrová
* Kocur
* Kocura
Pale

**Pale** () je bosnianske mesto ležiace 17 km východne od centra Sarajeva na svahoch pohoria Jahorina. Je súčasťou aglomerácie Istočno Sarajevo, ktorá zahŕňa Srbmi obývané východné predmestia Sarajeva a patrí Republike srbskej, vytvorenej na základe Daytonskej dohody v roku 1995. V meste samom žije asi osem tisíc obyvateľov, opčina, ktorú tvorí s okolitými horskými dedinami, má cez dvadsať tisíc ľudí.

## Dejiny
Názov mesta pochádza od šľachtického rodu Pavlovića, ktorému oblasť patrila v stredoveku. V rokoch 1831 až 1832 bolo Pale jedným z centier protiosmanského povstania, ktoré viedol Husejn Gradaščević. V dvadsiatom storočí sa mesto vďaka lesnatému okoliu stalo centrom drevospracujúceho priemyslu. V roku 1984 sa na svahoch Jahoriny konali olympijskej súťaže. Za vojny v deväťdesiatych rokoch sídlil v Pale bosnianskosrbský vodca Radovan Karadžić a jeho jednotky zo strategických pozícií okolo mesta ostreľovali Sarajevo. V roku 1998 bolo hlavné mesto Republiky srbskej presunuté do Banja Luki. V Pale sídli Univerzita Východného Sarajeva a bosniansko srbská Národná knižnica, koná sa filmový festival Jahorinafest, pre športové podujatia bola v roku 2012 otvorená moderná hala Peki pre 2360 divákov.

## Obce
K Pale patria nasledujúce obce:

BjelogorciBljuštevacBogovićiBrdarićiBrdoBrezoviceBrnjicaBrojnićiBuđČeljadinićiČemernicaĆemanovićiDateljiDonja LjubogoštaDonja VinčaGluhovićiGornja LjubogoštaGornja VinčaGornje PaleGornji PribanjGorovićiGradacGuteHotočinaJahorinaJasikJelovciKadino SeloKamenicaKasidoliKomraniKosmajKostrešaKračuleLukeMiošićiModrikMokroNehorićiPračaPavlovacPetovićiPodgrabPodloznikPodmedenikPodvitezPonorPrutinePustopoljeRadonjićiRakiteRakovacRenovicaRogoušićiRosuljeSaiceSinjevoSjetlinaSrednjeStajnaStambolčićStraneSumbulovacŠainovićiŠipTurkovićiUdežVinogradVlahovići.

Prača, kde žijú prevažne Moslimovia, sa od Pale odtrhla a je súčasťou kantónu Sarajevo v rámci Federácie Bosny a Hercegoviny.

## Obyvateľstvo
Etnické zloženie v roku 1991:
* Celkovo 16 310 obyvateľov:
* 11 269 Srbov
* 4 356 Moslimov
* 394 Juhoslovanov
* 126 Chorvátov
* 165 príslušníkov ostatných národností

Rodáci z Pale sú Trifko Grabež, jeden zo strojcov atentátu na Františka Ferdinanda d'Este, a futbalový reprezentant Ognjen Koroman.

## Partnerské mestá
*  Smederevo, Srbsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
*  - oficiálne stánky
* palelive.com
* jahorina.org 

## Zdroj

Kategória:Mestá v Republike srbskej
Slovenská hokejbalová extraliga mužov 2015/16

**Slovenská hokejbalová extraliga mužov** v **sezóne 2015/16** bol 26. ročník extraligy hokejbalistov, najvyššej hokejbalovej súťaže mužov na Slovensku, kontrolovanej Slovenskou hokejbalovou úniou (SHbÚ). V súťaži účinkovalo, rovnako ako v minulej sezóne, 12 družstiev. Titul získalo družstvo ŠKB Imperial Vitamins Martin, ktoré vo finálovej sérii vyhralo nad víťazom základnej častiHBK Hokejmarket Skalica.

## Systém súťaže
Po základnej časti, v ktorej odohral každý s každým jedenkrát doma a vonku, nasledovalo play-off ôsmich najlepšie umiestnených tímov. Play-off sa hralo na 3 víťazné zápasy, v ktorých prvé 2 zápasy sa odohrali na ihrisku lepšie umiestneného tímu. Play-off o 3. miesto sa nehralo, o bronzových medailách rozhodovalo lepšie umiestnenie porazených semifinalistov v základnej časti. Posledný celok hral baráž o zotrvanie v extralige. Bodovanie:
* 3 bodyvýhra v riadnom hracom čase
* 2 bodyvýhra po predĺžení
* 1 bodprehra po predĺžení
* 0 bodovprehra v riadnom hracom čase
V barážových zápasoch bol hrací čas 3 x 15 min a namiesto predĺženia sa hrali hneď samostatné nájazdy.

## Účastníci

Pozn: Klub ŠHBK Ružinov si zmenil meno na Leaders Ružinov.

## Výsledky
### Základná časť

Zdroj: tophbl.sk  
* pozn: Družstvo LG Bratislava sa po 26 rokoch prvýkrát nedostalo do play-off súťaže. 

### Play-off
#### Štvrťfinále

#### Semifinále

#### Finále

## Konečné umiestnenie

## Baráž o extraligu
Diaková sa po dvoch víťazstvách v baráži v extralige zachránila.
* 28. máj5. jún 2016
Družstvá:
* D.C.S.I. Diaková
* HBC Košice
* HBK Fora-Stav Nové Zámky

;1. kolo
1. kolo medzi Košicami a Novými Zámkami sa neuskutočnilo, pretože Nové Zámky sa baráže vzdali.

;2. kolo

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Slovenskej hokejbalovej únie

## Zdroje
* Extraliga na stránke Slovenskej hokejbalovej únie
* Extraliga na stránke tophbl.sk 
* Extraliga na stránke extraligahokejbal.sportvin.sk
* Extraliga na stránke hokejbalplanet.sk 

Kategória:Hokejbal v 2015
Kategória:Hokejbal v 2016
Kategória:Slovenská hokejbalová extraliga mužov
Židovský cintorín v Jihlave

náhľad|Brána na cintorín
**Židovský cintorín v Jihlave** leží na juhu mesta v ulici U Cvičiště, severne od ústredného jihlavského cintorína v Žižkovej ulici. Je chránený ako kultúrna pamiatka Českej republiky.

Na ploche  sa do dnešných dní zachovalo cez 1 100 novodobých náhrobných kameňov (*macev*).

## Dejiny
Na založenie židovského cintorína na západnom predmestí Jihlavy v ulici U Cvičiště došlo buď v roku 1867, alebo v roku 1869. Náklady na obstaranie pozemku predstavovali 7 000 zlatých. V roku 1903 bola prostá budova márnice pri vstupe prestavaná na veľkú obradnú sieň v novorománskom slohu podľa projektu stavebného rady Wilhelma Stiassného. V roku 1904 bola stavba dokončená vrátane dvoch krídel cintorínskeho múru, ktorý uzatváral celý cintorín z východnej strany. 8. decembra 1904 sieň vysvätil jihlavský rabín Dr. Unger. V roku 1939 bol cintorín pred požiarom jihlavskej synagógy zničený - výtržníci zvalili väčšinu náhrobkov a vypálili obradnú sieň. V rokoch 1968-1969 došlo k úprave a skráteniu cintorína a ku stavbe malej obradnej siene. V rokoch 1992 a 1993 bol vstup osadený kovovou vstupnou bránou so židovskou symbolikou. Do priečelia bola zasadená kovová pamätná tabuľa. V ďalších rokoch došlo k postaveniu a očisteniu pomníkov. V roku 1997 tu bol odhalený pomník obetiam holokaustu.

Medzi tu pochovaných patria aj rodičia a súrodenci hudobného skladateľa Gustava Mahlera.


Židovský hřbitov v Jihlavě 30.JPG|Preživší holokaustu
Židovský hřbitov v Jihlavě 07.JPG|Pomník obetiam holokaustu
Židovský hřbitov v Jihlavě 21.JPG|Pomníky
Židovský hřbitov v Jihlavě 25.JPG|Rodina Mahlerova


## Referencie

*

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v Jihlave
* Synagóga v Jihlave
* Zoznam židovských cintorínov v Česku 

Jihlava
Kategória:Stavby v Jihlave
Kategória:Kultúrne pamiatky v okrese Jihlava
Kategória:Židia v Jihlave
Kocura

**Kocura** môže byť:

* priezvisko, pozri Kocura (priezvisko), napr.:
** Pavel Kocura, britský informatik

## Pozri aj
* Koćura
* Kocur
František Jakubec (1956)

**František Jakubec starší** (* 12. apríl 1956, Praha† 27. máj 2016, Praha) bol český futbalový obranca, česko-slovenský reprezentant, účastník majstrovstvá sveta roku 1982 v Španielsku. Jeho syn František Jakubec tiež nastúpil v najvyššej futbalovej súťaži. František Jakubec starší zomrel 27. mája 2016, spáchal samovraždu skokom z okna zo 7. poschodia.

## Futbalová kariéra
V česko-slovenskej reprezentácii odohral 25 zápasov. Svoju futbalovú kariéru spojil predovšetkým s Bohemians Praha. Odohral za nich 260 ligových zápasov a v nich strelil 17 gólov. Získal s Bohemians majstrovský titul (1983) a zahral si aj semifinále Pohára UEFA. V zahraničí hral v Grécku za PAE Véroia a vo Švajčiarsku za AC Bellinzona.

## Ligová bilancia

## Referencie

## Externé odkazy
* Štatistiky ČMFS 
* Player History

## Zdroj

Kategória:Českí futbalisti
Kategória:Česko-slovenskí futbalisti
Kategória:Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1982
Kategória:Hráči Bohemians 1905
Kategória:Futbaloví obrancovia
Kategória:Osobnosti z Prahy
Kategória:Obete samovrážd
František Jakubec (1977)

**František Jakubec mladší** (* 26. február 1977) je bývalý český futbalista. Je synom československého futbalového reprezentanta Františka Jakubca.

## Futbalová kariéra
V českej lige hral za Bohemians Praha. Nastúpil v 1 ligovom stretnutí. V druhej lige hral za Bohemians, FK Mladá Boleslav a SK Kladno.

## Ligová bilancia

## Externé odkazy
* JFK-Futbal - I. liga - hráči
* JFK-Futbal - II. liga - hráči

## Zdroj

Kategória:Českí futbalisti
Kategória:Hráči SK Kladno
Foča

**Foča** () je mesto v Bosne a Hercegovine, na východe krajiny v entite Republika srbská. Je to zároveň hlavné mesto Regiónu Foča. Má 12 000 obyvateľov. 

Foča sa nachádza na pravom brehu rieky Driny, pri ústí rieky Ćehotiny do Driny. Je centrom určitej oblasti, v stredoveku bola križovatkou mnohých bosnianskych ciest. Cez Foču prechádzala cesta do Dubrovníka, známa ako Via drine a mnohé ďalšie trasy, ktoré nemohli byť vzhľadom k charakteru okolitej krajiny, vedené inokade. Foča sa tak rozvíjala ako stanovište karavan, ktoré vtedy križovali celú Osmanskú ríšu.

## Dejiny
V stredoveku je Foča pripomínaná v mnohých dokumentoch pod rôznymi názvami, napríklad Choçe, Coçça, Choza, Coçe, Chozza, Coza, Chotza, Hoča, Hotča. Prvýkrát sa spomína v roku 1368 (in forum Choçe). V júli 1444 je spomínaná ako Hotče a rovnako tak aj v auguste 1467. Predpokladá sa, že názov Hoča a Hotča pochádza z vlastného mena Hotkja.

Foča sa súčasťou Bosny stala po zrútení systému správy Nikolu Altomanovića v roku 1373. Do Foči často prichádzali obchodné karavány aj koncom 14. a začiatkom 15. storočia. V 15. storočí rozkvet Foči zatienil aj mnohé ďalšie mestá v okolí. Vtedajší význam mesta dokladá aj zriaďovanie kolónií Dubrovníčanov v meste v rokoch 1422 – 1448. Okrem cudzích obchodníkov sa ale darilo vďaka bohatým okolitým zdrojom aj miestnym. Medzi ne patria napríklad rody Drugovići, Nartičići, Zorčići, Crijepovići, Ljubinovići, Novakovic, Veseokovići, Brateljevići a významné postavy Tvrdiša Mirošković, Radoje Dubjević a ďalšie. Okrem obchodu s látkami a odevmi sa však tiež vyvážali aj prírodné suroviny, na ktoré je príroda v okolí mesta a údolia rieky Driny bohatá. Mesto vtedy vlastnil ďalší vplyvný rod Kosačov.

Za čias Osmanskej nadvlády sa mesto rozvíjalo. Vznikla tu Aladžská mešita, označovaná za jednu z najkrajších v Európe. Počas Druhej svetovej vojny tú srbskí žandári zmasakrovali 4 000 bosnianskych moslimov. V roku 1942 sem po neúspešných bojoch v oblastiach severu Čiernej Hory a východu Srbska presunul svoj generálny štáb Josip Broz Tito, vodca partizánskeho hnutia. Počas 90. rokov, keď prebiehala v Juhoslávii vojna, odtiaľto boli vyhnaní práve Bosniaci a nasťahovali sa sem srbskí utečenci. V období od apríla do júla 1992 - krátko potom, čo po bojoch obsadila mesto Armáda Republiky srbskej prebiehali etnické čistky voči vtedajšiemu moslimskému obyvateľstvu. Srbskí vojaci zničili alebo ťažko poškodili všetky mešity, staré aj niekoľko storočí. V rámci nacionalistických nálad v Republike srbskej bolo mesto premenované v januári 1994 na *Srbinje* (Србиње). Názov bol vo februári 2004 vrátený na Foča pretože Ústavný súd Bosny a Hercegoviny meno *Srbinje* označil za diskriminačné.

## Významní rodáci
* Haris Harbafutbalový stredopoliar a útočník

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky občiny Foča

## Zdroj

Kategória:Mestá v Republike srbskej
Magdaléna Beranová

PhDr. **Magdaléna Beranová** DrSc. (* 15. september 1930, Čáslav† 17. máj 2016) bola česká archeologička.

## Odborné vzdelanie a zamestnanie
* 19491953 študovala históriu a archeológiu na FF UK v Prahe (promovaný historik 1953, CSc. 1960, PhDr. 1967, DrSc. 1983)
* 19531963 pracovala v Slovenskom ústave ČSAV
* 19631990 pracovala v Archeologickom ústave ČSAV ako vedúca vedecká pracovníčka, v rokoch 1973-87 ako vedúci skoro historického (slovanského) oddelenia.

Venovala sa dejinám pravekého a stredovekého poľnohospodárstva vrátane experimentálnej archeológie, dejinám výživy, archeológii Slovanov na českom území aj v celej slovanskej oblasti, všeobecne sídliskovej archeológii či dejinám sklárstva.

## Publikácie
* *Evropské zemědělství v archeologii*
* *Zemědělská výroba na území Československa*
* *Zemědělství starých Slovanů*
* *Tradiční české kuchařky*
* *Dějiny zemědělství v Čechách, na Moravě a ve Slezsku*
* *Jídlo a pití za Rudolfa II.*
* *Jak se jedlo ve starověku - Římská kuchařka*
* *Slované*, Libri 2000, ISBN 80-7277-022-5
* *Jídlo a pití v pravěku a středověku*, Nakladatelství Academia 2005, ISBN 80-200-1340-7

## Referencie


## Externé odkazy
* Magdaléna Beranová v Súbornom katalógu ČR 
* Publikácie v predaji  

## Zdroj

Kategória:Českí archeológovia
Kategória:Osobnosti z Čáslavi
Zoznam vtákov na Slovensku

Toto je **zoznam druhov vtákov prirodzene sa vyskytujúcich na Slovensku** a ich spoločenská hodnota. Celkový počet dokázaných druhov je 378 z toho hniezdi 234 (posledná aktualizácia 31.12.2023). V nasledujúcom zozname 363 druhov nie sú uvedené tieto introdukované druhy: kačica mandarínska, húska pestrá, bernikla veľká, holub domáci, potápnica bielolíca, bažant obyčajný a ibis posvätný. 

## Poznámky
# Druhy európskeho významu sú vyznačené polotučne, ostatné druhy sa považujú za druhy národného významu.
# Druhy uvedené v tejto tabuľke sa považujú za pôvodné druhy chránených živočíchov.
# Spoločenská hodnota bola aktualizovaná Vyhláškou č. 170/2021.
# Spoločenská hodnota sa zvyšuje trojnásobne, ak sa druh vyskytuje v chránenom území.

## Referencie

## Zdroj
* Vyhláška č. 170/2021 Z. z.
* Vyhláška č. 158/2014 Z. z.

Vtáky
Kategória:Ekológia
Adolf Born

**Adolf Born** (* 12. jún 1930, České Velenice† 22. máj 2016, Praha) bol český maliar, kresliar, ilustrátor, animátor, karikaturista a kostýmový výtvarník. Bol známy svojimi monarchistickými postojmi.

## Život
Narodil sa v Českých Veleniciach, kde sa hovorilo po česky aj nemecky. V rokoch 1949-1950 študoval výtvarnú výchovu na Pedagogickej fakulte Karlovej univerzity, neskôr prešiel na Vysokú školu umeleckopriemyselnú (atel. prof. A. Pelc 1950-53) a na Akadémiu výtvarných umení (1953-55) v Prahe, kde u prof. A. Pelca absolvoval. Od roku 1960 boli jeho diela vystavené po celom svete a získal za ne mnoho cien. Jeho doménou je grafika - suchá ihla, lept a predovšetkým litografia. V roku 1962 sa oženil a v roku 1964 sa mu narodila dcéra Erika Bornová. Jeho najznámejšie diela zahŕňajú ilustrácie kníh od Miloša Macourka (*[[Mach a Šebestová]]*, *Žofka*), Julesa Verna (*[[Stroskotanec z Cynthie]]*), A. Dumasa staršieho (*[[Traja mušketieri]]*), Vojtecha Steklača (séria *[[Boříkovy lapálie]]*) a iné. Je tiež autorom kostýmov a dekorácií k opere Antonína Dvořáka *[[Čert a Káča (opera)|Čert a Káča]]* inscenovanej v Národnom divadle, ďalej inscenácie hudobnej fakulty HAMU - opera *[[V studni]]* Viléma Blodka.

Jeho animácia navyše vtipne glosuje aj dej vo filmovej sérií o básnikoch (Jak svět přichází o básníky, Jak básníci přicházejí o iluze, Jak básníkům chutná život) a jeho animácia nechýba dokonca aj v záverečnom dieli Jak básníci čekají na zázrak, ktorý bol uvedený do kín mesiac pred jeho smrťou.

Zomrel 22. mája 2016 vo veku 85 rokov. Posledná rozlúčka s umelcom prebehla vo veľkej obradnej sieni krematória 27. mája 2016.

## Ocenenie
Roku 1974 bol na svetovej výstave v Montreale menovaný karikaturistom roka. V roku 1988 bol menovaný zaslúžilým umelcom. V roku 2003 získal Medailu Za zásluhy 1. stupňa. V roku 2013 získal na Anifilme cenu za celoživotný prínos animovanému filmu.

## Výstavy

## Referencie

*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* „Ateisty absolutně nesnáším,“ říká Adolf Born, Před půlnocí, Česká televize, 27. decembra 2012
* Adolf Born pro PL: Evropa bude převálcovaná, Německo islámské. Merkelová jen plní pokyny. EU je to samé, jako když nás okupovali Němci na Parlamentní listy
* Adolf Born, Na plovárně, Česká televize, 10. septembra 2002	

Kategória:Českí maliari
Kategória:Českí grafici
Kategória:Českí karikaturisti
Kategória:Česko-slovenskí zaslúžilí umelci
Kategória:Nositelia Medaily Za zásluhy (Česko)
Kategória:Výtvarníci poštových známok
Černomorec

**Černomorec** () je mesto v juhovýchodnom Bulharsku, na brehu Čierneho mora. Administratívne je súčasťou obce Sozopol v Burgaskej oblasti. Černomorec je obľúbené letovisko.

Leží asi 24 kilometrov juhovýchodne od sídelného mesta oblasti Burgas, v južnej časti burgaského zálivu, ktorý je najväčším zálivom bulharského pobrežia Čierneho mora. Do roku 1951 sa obec nazývala *Sveti Nikola* (Свети Никола, "Svätý Mikuláš", alebo grécky Άγιος Νικόλαος, *Agios Nikolaos*). Mestské práva získal Černomorec ešte len 2. decembra 2009.

Černomorec sa rozkladá na nízkych zvlnených svahoch pohoria Strandža. Asi 5 kilometrov východne od mesta leží najväčší bulharský ostrov Sveti Ivan. Na juhovýchode leží starobylé mesto Sozopol. V meste je pravoslávny chrám zasvätený patrónovi mesta Svätému Mikulášovi.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Burgas (oblasť)
Kategória:Mestá v Bulharsku
Ľadonhora (prírodná rezervácia)

Prírodná rezervácia **Ľadonhora** je chránené územie v správe štátnej ochrany prírody CHKO Kysuce. 

Nachádza sa v Kysuckej vrchovine v katastrálnom území obcí Dolný Vadičov, Horný Vadičov a Lopušné Pažite v okrese Kysucké Nové Mesto v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 285,74 ha. 

Predmetom ochrany je *„zachovanie prirodzených vápencových typologicky pestrých lesných spoločenstiev v oblasti Kysuckej vrchoviny s možnosťou štúdia ekologickej i geografickej variability i porovnania s okolitým vegetačným krytom na flyšovom podklade. Severná hranica rozšírenia teplomilných elementov“.*

## Pozri aj
* Ľadonhora
* Zoznam prírodných pamiatok na Slovensku

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
* Poloha územia na turistickej mape

Kategória:Prírodné rezervácie v Žilinskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Kysucké Nové Mesto
Kategória:Kysucká vrchovina
Kategória:Horný Vadičov
Kategória:Dolný Vadičov
Kategória:Lopušné Pažite
Echekratidas z Tesálie

**Echekratidas** (*Echekratidas*) bol olympijský víťaz v jazdeckých pretekoch v 5. stor. pred Kr.

Olympijské víťazstvo Echekratida z Tesálie zaznamenal rímsky spisovateľ Plínius vo svojom diele *Naturalis Historia*. Plínius píše, že Echekratidas súťažil s kobylou, ktorá bola v prvých týždňoch gravidity. Podľa talianskeho historika Luigiho Morettiho sa to stalo pravdepodobne na 79. olympijských hrách v roku 464 pred Kr. (Moretti datuje jeho víťazstvo približne do doby smrti básnika Simónida z Keu. Na olympijských hrách dostihy (kelés) ako súťažnú disciplínu predstavili divákom po prvýkrát v roku 648 pred Kr. Pretekári na hrách boli väčšinou námezdní, len zriedkavo súťažili majitelia koní osobne. Olympijský veniec si ale vždy odniesol len majiteľ koňa.

Keďže dostihové preteky boli privilégiom bohatých a vplyvných ľudí, rakúsky historik Werner Petermandl vyslovil domnienku, že Echekratidas bol tesálsky kráľ a otec Oresta, ktorého uvádza Thukydides v historickom diele *Dejiny peloponézskej vojny*. Sám autor o tom píše: „*Orestes, syn kráľa Echekratida, vyhnaný z Tesálie, prehovoril Aténčanov, aby ho pustili domov. Aténčania spolu s Boióťanmi a Fókajčanmi (svojimi spojencami) sa dali na pochod k Farsalu v Tesálii. Obsadili tam neveľké územie nepriateľov v okolí svojho tábora. Tesálski jazdci im bránili robiť výpady. Mesto sa im nepodarilo dobyť. Pochod sa vcelku nevydaril, nič nedobyli, preto sa Aténčania s Orestom museli vrátiť.*“
 
## Referencie a bibliografia

## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier jazdeckých pretekov na koni
Novi Grad

**Novi Grad** () je mesto a opština v regióne Banja Luka v Bosne a Hercegovine. Žije tu 11 000 obyvateľov.

Mesto sa nachádza na sútoku riek Sany a Uny, na križovatke stredovekých obchodných ciest z Panónskej nížiny do oblastí Dinárskych Álp. Priemerná nadmorská výška mesta činí  Mestská zástavba sa rozkladá na oboch brehoch rieky Sany a južnom brehu Uny. Tá je hraničnou riekou a jej severný breh tak patrí už Chorvátsku (nachádza sa tam mesto Dvor).

Mesto sa pred vojnou v Juhoslávii pôvodne volalo **Bosanski Novi**. Po tom, čo ho obsadila Armáda Republiky srbskej a Bosniaci boli vyhnaní, zmenil sa názov na Novi Grad. Podľa zákonov Bosny a Hercegoviny sa môžu používať oba názvy, Novi Grad aj Bosanski Novi.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Stránky mesta

## Zdroj
* 

Kategória:Mestá v Republike srbskej
Kuressaare

**Kuressaare** je mesto na estónskom ostrove Saaremaa na pobreží Rižského zálivu. Je hlavným mestom kraja Saaremaa a zároveň samosprávnu jednotkou tohto kraja. 

## História
vľavo|náhľad|Kuressaarský hrad
Kuressaare vzniklo v podhradí biskupského hradu písomne ​​spomenutého roka 1381. V roku 1559 biskupstvo Ösel-Wiek predalo mesto Dánsku. Krátko potom (1563) získalo Kuressare mestské práva po vzore Rigy. Zmluvou z Brömsebro prešlo mesto v roku 1645 pod švédskou nadvládu. Počas Severnej vojny mesto v roku 1710 vyplienila armáda cárskeho Ruska. Po podpise Nystadskej zmluvy pripadlo Kuressaare v roku 1721 Rusku. 

V 18. storočí sa mesto stalo obľúbeným kúpeľným letoviskom. V rokoch 1952 – 1988 nieslo mesto názov *Kingissepa* po miestnom rodákovi, komunistovi Viktorovi Kigisseppovi. V roku 1990 sa Kuressaare stalo prvým estónskym mestom, ktoré získalo samosprávny status. 

## Cestovný ruch
náhľad|Priekopa a barokové opevnenie hradu
V súčasnosti je Kuressaare vyhľadávaným kúpeľným mestom s veľmi príjemnou atmosférou. Liečivé účinky miestneho morského bahna sú známe viac ako 160 rokov. Nachádza sa tu rad sanatórií poskytujúcich profesionálnu starostlivosť. Ich návštevníci sú najmä Fíni a Estónci.

Najvýznamnejšou pamiatkou je biskupský hrad pôvodne zo 13. storočia, neskôr niekoľkokrát prestavovaný. Centrálne štvorcová budova je obklopená rozsiahlou vodnou priekopou a pomerne zachovalým barokovým opevnením. Okolo hradu sa nachádza rozsiahly park, založený v 19. storočí. Dnes v hrade sídli krajské múzeum. Za zmienku stoja tiež barokové budovy mestskej radnice a váhy zo 17. storočia stojace na centrálnom námestí.

V blízkosti mesta sa nachádza aj golfové ihrisko Saare Golf.

## Slávni rodáci
* Richard Maack (1825-1886)prírodovedec
* Eugen Dücker (1841-1916)romantický maliar
* Louis Kahn (1901-1974)estónsko-americký architekt
* Voldemar Väli (1903-1997)olympijský medailista
* Bernd Freytag von Loringhoven (1914-2007)vedúci spolkovej brannej moci
* Ivar Karl Ugi (1930-2005)chemik
* Kristjan Kombe (2000) estónsky hokejový reprezentant

## Partnerské mestá
*  Ekenäs, Fínsko, 1988
*  Kuurne, Belgicko, 1998
*  Mariehamn, Alandy, 1991
*  Rønne, Dánsko, 1991
*  Skövde, Švédsko, 1993
*  Talsi, Lotyšsko, 1998
*  Turku, Fínsko, 1996
*  Vammala, Fínsko, 1994

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky mesta
* Stránky o ostrove Saaremaa
* Letisko v Kuressaare 
* Saare Golf

## Zdroj

Kategória:Mestá v Estónsku