Fintice

**Fintice** (nárečovo *Fincice*) sú obec na Slovensku, v okrese Prešov. Chotár obce sa rozprestiera na severovýchodnom okraji Šarišskej vrchoviny, na pravom brehu rieky Sekčov, osem kilometrov od centra Prešova.

## Polohopis
Obec sa nachádza na východe Slovenska. Na severe Košickej kotliny.  Nachádza sa juhovýchodne od vrchu Stráž a východne od  Kapušianskeho hradu. Obec patrí do regiónu Šariš.

Zo západu administratívne susedí s mestskou častou Kanaš mesta Veľký Šariš, zo severu s obcou Záhradné, z východu s obcou Kapušany a z juhu s mestskou častou Nižná Šebastová mesta Prešov.

### Miestne časti
#### Gribľovec
Gribľovec je miestna časť, južne od centra obce, ktorá bola dňom 30. novembra 2011 územne odčlenená od obce Kapušany. Od severnej „hlavnej“ časti obce je oddelená riekou Sekčov a rýchlostnou cestou R4, ktorej úsek je vo výstavbe.

V tejto lokalite (miestne, nie administratívne ohraničenej) bol v roku 2015 vykonaný výskum na parcele jedného pozemku. Parcela ležala v mestskej časti Prešova – Nižná Šebastová blízko hranice katastra Fintíc. Najvýznamnejším nájdeným nálezom bol nález mazenice z doby bronzovej.

## Prírodné podmienky
### Podnebie
Obec podľa klimatickej klasifikácie patrí do klimaticky teplej oblasti, mierne vlhkej s
chladnou zimou. Priemerná teplota v zime sa pohybuje v rozmedzí −2,5° až −5°C (v januári) a letná
priemerná teplota sa pohybuje v rozmedzí 17° – 18,5°C (v júli). Priemerné ročné zrážky sú na úrovni
600 – 800 mm/rok. Najvyššie nárazy vetra dosahujú 40 – 50 km/hod.

### Vodstvo
Cez obec preteká Fintický potok, ktorý sa v katastri obce vlieva ako pravostranný prítok do rieky Sekčov.

Záplavy sa zvyknú vyskytovať:
* pri moste cez rieku Sekčov,
* pri vstupe od Prešova do centrálnej časti obce,
* v zastavanej západnej časti obce.

#### Inundované územia
* na vodnom toku rieky Sekčov – medzi Finticami, Nižnou Šebastovou a Kapušanmi.

### Geológia
Na geologickej stavbe územia Fintíc sa podieľa útvar – neogén. Územie je tvorené dvoma
litofáciami, prvú tvoria prachovce s polohami pieskovcov vstupujúce do ďalšej litofácie tvorenej
prachovcami a ílovcami o hrúbke 25 m. V ich naloží západne od Fintíc vystupujú pieskovce, ktoré
dosahujú hrúbku 10 m. Obec patrí do obvodu predkarpatskej flóry a v jeho rámci do
fytogeografického okresu Slanské vrchy.

#### Geomorfológia

### Mineralógia
V katastri je výskyt minerálov:

### Hydrogeológia

### Pôdy
Na území obce prevažujú hnedé pôdy – hnedá pôda podzolová, hnedá pôda kyslá a hnedá
pôda kyslá oglejená. V aluviách vodných tokov sa vyskytujú nivné pôdy. Pôdy sa vyznačujú silnou
humovitosťou, silna až slabo kyslou reakciou, nízkou až stredne vysokou výmennou sorpčnou kapacitou, nenasýteným až slabo nasýteným sorpčným komplexom.

### Fauna
Faunu reprezentujú najmä stavovce, pričom značná časť je ohrozená alebo chránená – napr. žaby,
salamandra škvrnitá, z vtáctva najmä sovy a dravce, spevavce, z cicavcov menšie šelmy, v
okrajových častiach srnčia zver.

Vyskytujú sa tu chránené živočíchy:
* jašterica múrová (*Podarcis (Lacerta) muralis*),
* výr skalný (*Bubo bubo*),
* podkovár malý (*Rhinolophus hipposideros*).

Užívateľ revíru *Fintice* je *Poľovnícke združenie STRÁŽ Fintice*.

### Flóra
Je súčasťou:
* biocentra *Stráž* (*jadrová zóna  [[Šarišský hradný vrch|NPR Šarišský hradný vrch]]*):
** charakter: *dubové bučiny na neovulkanitoch a xerotermné spoločenstvá*,
* biokoridora *Sekčov*:
** charakter: *brehové porasty a aluviálne lúky*.

Územie obce spadá do obvodu predkarpatskej flóry a Slanských vrchov, čo sa
najvýraznejšie prejavuje výskytom západokarpatských druhov rastlín, živočíchov a ich
spoločenstiev.

Z rastlín sa tu vyskytuje kozonoha hostcová, pŕhľava dvojdomá, chmeľ obyčajný,
kostihoj lekársky, pýr plazivý, chren dedinský a iné. V lesnom komplexe sa vyskytuje lipnica hájna a veronika lekárska. Z stromov dominuje javor horský, lipa malolistá a dub žltkastý. 

Vyskytuje sa tu vzácna rastlina kosatec bezlistý uhorský (*Iris aphylla subsp. hungarica*).

### Ochrana prírody
**[[Fintické svahy]]*, územie európskeho významu, ,
**[[Fintické svahy (prírodná rezervácia)|Fintické svahy]]*, prírodná rezervácia, .

## Obyvateľstvo

## Náboženstvo a vierovyznanie
### Zvyky
* Pôstny spev pri kríži.
### Rímskokatolícka cirkev
#### Farnosť
Obec je samostatnou farnosťou s farským kostolom „Navštívenie Panny Márie“ s apsidou, ktorá patrí do dekanátu *Prešov - východ* a do *Košickej arcidiecézy*.

Odpust je k sviatku Návšteva preblahoslavenej Panny Márie (2. júl). Výročie posviacky chrámu je každoročne 17. novembra.

V roku 1961 sa filiálka Fintice, patriaca do farnosti obce Nižná Šebastová, pričlenená ku farnosti Záhradné. Dňa 1. júla 2002 sa osamostatnila na samostatnú farnosť.

#### Spoločenstva
* *eRko Fintice* – pre deti,
* ružencové bratstvo s 11 aktívnymi ružami (stav ku 12. 01. 2025),
** opätovne obnovené od 8. 12. 1996,
* spoločenstvo rodín (Nepoškvrnené Srdce Panny Márie).

#### Rehole
* Premonštrátske terciátske stredisko:
** kaplnka: Nepoškvrnené Srdce Panny Márie (od 18. 07. 1998),
** stredisko Panny Márie Kráľovnej a Jána Pavla II.,
** odpust: spomienka Panny Márie Kraľovnej (22. augusta),
** terciálny rád sv. Norberta,
** rektori:
*** do r. 2002: P. Tarzícius Ján Krstiteľ Gajdoš, OPraem.
*** od r. 2002.: Šebastián Jaroslav Gajdoš, OPraem.

### Gréckokatolícka cirkev
Jurisdikčne patrí pod *Farnosť [[Fulianka]]*.

## Dejiny
Podľa archeologických nálezov žili v tejto oblasti ľudia bukovohorskej kultúry v období neolitu. Z neskoršieho obdobia sa tu našli stopy po osídlení badenskej kultúry (napr. archaická keramika) a halštatskej kultúry.

Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1272 v donácií od kráľa Štefana V. veliteľom Jánovi a Štefanovi synom grófa *Bied*. Predtým boli jeho obyvateľmi pohraničníci v kráľovských službách a v tom čase sa tam pravdepodobne nachádzala strážna veža. Kostol a kňaz menom Pavol sa už spomínajú v pápežskom desiatkovom súpise vypracovanom medzi rokmi 1332 a 1337. V r. 1427 bolo napočítaných 50 portov platiacich dane. Gotický kaštieľ dal postaviť majiteľ rodiny Fintai. V r. 1493 sa v listine opäť spomína dedinský farár. V 40. rokov 16. storočia sialo vo Finticiach mesto Košice. Koncom 16. storočia vlastnili majetok rod Darholciovcov, ktorí kaštieľ prestavali v renesančnom slohu. Vymretím rodu Darholc v r. 1662 sa stal majetkom rodu Pethő. Začiatkom 18. storočia získali panstvo Dessewffyovci, a v tom čase už v obci fungoval mlyn. V r. 1787 v 80 domoch žilo 573 obyvateľov, väčšinou zemanov. V r. 1797 už fungovala katolícka škola v obci.

Na konci 18. storočia o ňom András Vályi napísal:
:

V r. 1828 mala obec 112 domov a 833 obyvateľov. Domáci sa zaoberali poľnohospodárstvom a lesnými prácami.

Elek Fényes vo svojom zemepisnom slovníku vydanom v 1851 píše o obci takto:
:
Teľacia, kravská a hovädzia koža sa vyrábala na tzv. ruskú juchtu a na podražkovinu. Vlastníkom manufaktúry bol gróf Desewffy. *„Pôvodne bola založená (roku 1812) v Sabolčskej stolici, no pre nedostatok vody sa presťahovala sem. Vyrábalo sa v nej sedem rôznych druhov kože, ktorá sa predávala na jarmokoch v Debrecíne, v stálych skladoch v Košiciach a Pešti, ako aj priamo na mieste rôznym obuvníkom, sedlárom, remenárom, taškárom 221 a pod. Výroba bola sústredená do jednej veľkej budovy, ktorá bola dlhá 25 [[siaha|siah]]. Bolo tu miesto pre prácu 12—18 tovarišov a viacerých nádenníkov, ktorí ročne spracovali 6500 koží rôzneho druhu.“*

V diele *Słownik geograficzny Królestwa Polskiego* vydanom v r. 1880 sa píše:
:

Pred r. 1920 patrilo do okresu Prešov a do Šarišskej župy.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Kaštieľ, dvojpodlažná trojtraktová pôvodne renesančná stavba na pôdoryse nepravidelného obdĺžnika s dvoma bočnými krídlami, z prvej tretiny 17. storočia. Pôvodnými majiteľmi kaštieľa bola rodina Darholcz de Finta. Od roku 1720 sú majiteľmi kaštieľa Dessewffyovci. Barokovými úpravami prešiel v rokoch 1750 – 1755. V 19. storočí prešiel úpravami. Na prízemí kaštieľa sú renesančné valené klenby, na poschodí sú miestnosti zaklenuté českými plackami so štukovými dekormi. Nachádza sa tu erbová sála rodu Dessewffy z roku 1863 s valenou klenbou s lunetami, na ktorej sú nástenné maľby od Mórica Horowitza, zobrazujúce históriu rodu. Okolo kaštieľa sa nachádza zachovaný súbor hospodárskych budov. Kaštieľ je chodbou prepojený s priľahlým kostolom. Chodba má barokové klenby so štukovou výzdobou. Fasády kaštieľa sú hladké, na prízemí s oknami so šambránami s pásikmi. Vstupný portál je má kamenné ostenie s reliéfnymi girlandami a maskarónmi v supraporte. Centrálny blok kaštieľa je krytý manzardovou strechou, bočné krídla valbovými strechami. V areáli kaštieľa sa nachádzajú hospodárske stavby ako je koniareň, voliareň a priechodná stavba – spojovacie krídlo. Pri kaštieli sa taktiež nachádza fragment krajinárskeho parku z 18. storočia.

Súbor:Fintice13Slovakia7.JPG|Renesančný kaštieľ
Súbor:Fintice13Slovakia10.JPG
Súbor:Fintice13Slovakia1.JPG
Súbor:Fintice13Slovakia4.JPG|Hospodárske budovy kaštieľa
Súbor:Fintice13Slovakia6.JPG|Detail portálu


* Rímskokatolícky Kostol navštívenia Panny Márie, jednoloďová baroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1754 – 1755. Podvežie kostola je prepojené chodbou s objektom kaštieľa. Stojí na mieste staršieho kostola. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami a presbytérium konchou. Na klenbách sú rokokové štukatúry. Nachádza sa tu hodnotný rokokový mobiliár. Hlavný oltár je stĺpová architektúra ukončená baldachýnom s kniežacou korunou a centrálnym obrazom Navštívenia Panny Márie, lemovaný sochami sv. Štefana a sv. Ladislava v interkolumniách. Po stranách svätostánku sú umiestnené sochy anjelov. Ľavý bočný oltár je zasvätený sv. Jána Nepomuckému, a tvorí zároveň kazateľnicu. Na dorzálnej doske je obraz svätca lemovaný sochami sv. Petra a Pavla. Pravý bočný oltár je zasvätený sv. Jozefovi pestúnovi. Všetky tri oltáre pochádzajú z rovnakého obdobia, od jednej dielne. Krstiteľnica je tvorená sochami anjelov nesúcimi nádobu s vrchnákom. Na empore je umiestený jednomanuálový organ od firmy Rieger z roku 1911. Fasády kostola sú členené maľovanými pilastrami a oknami s polkruhovým záklenkom a šambránami s klenákmi. Nad nimi sú umiestnené kruhové okienka so šambránami. Veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a reliéfnym rastlinným motívom vo vlyse a barokovou helmicou s laternou. Južný edikulový portál má v supraporte reliéfne vázy a centrálne umiestnený erb Dessewffyovcov.

Súbor:Kostol Fintice.jpg|Kostol navštívenia Panny Márie
Súbor:Fintice13Slovakia16.JPG
Súbor:Slovakia Fintice 4.JPG
Súbor:Fintice13Slovakia19.JPG
Súbor:Fintice13Slovakia20.JPG|Detail portálu


### Turizmus
* *Galéria a múzeum ľudového umenia v obci Fintice:*
** vznikla v r. 2014,
** expozície venované:
***Jozefovi Kolarčíkovi-Fintickému, východoslovenskému národopisnému zberateľovi,
*** šľachtickým rodom vo Finticiach,
*** archeológii a života Fintičanov,
** uchováva takmer 100 kuchynských receptov spísaných pred viac ako 80 rokmi,
**zbierka starých porcelánových bábik,

* Sýpka Fintice:
** vystavená zbierka vzácneho porcelánu,
** nález neolitickej zrnotierky.

* Kaštieľska pekáreň:
** autentická podoba z pred 300 rokov,
** baroková zážitková dielňa s pekárňou,
** umiestnená v priestoroch denného stacionára.

* *Obecné kultúrne stredisko obce Fintice*.

### Pravidelné udalosti
* Fincicka zabijačka,
* „Fincicki jurmak“ (slov. Fintický jarmok),
*„Finta v kotlíku“ (v sobotu okolo 25. augusta).

### Kultúra a folklór
#### Tance
V 20. storočí boli vo Finticiach tance: *Krucena*, *Koleso*, *Košický verbunk*, *Čerana*, *Ceperka*, *Šariskú karičku*, *Medvecka*, *Čardas* a chorovod *Hoja ďunďa*.

Vo Finticiach sa tancuje takzvaná „polka valašským skokom“. Tzv. „*Hopspolka*“ „sa polka valaským skokom mení až vo zvláštny valaský skok zanožovaný, tancuje sa v otvorenom držaní a len smerom dopredu /bez krútenia/.“

#### Piesne
Z obce pochádza ľudová pieseň *„Ej, hoscina, hoscina…“*.

#### Spolky a združenia
* *Občianske združenie FACE - Fórum alternatívnej kultúry a vzdelávania* – k 18. 08. 2023 vydaných minimálne 65 literárnych diel,

* mužská spevácka skupina *Čomovare*,
* ženská spevácka skupina *Fincičanky* (prípadne  *Fincičanki*).
** vznikla v r. 2015.
* Medzi rokmi 1996 a 2018 tu pôsobil *Mužský spevácky zbor CESTA*, ktorý mal v repertoári cca 160 piesni, väčšinou náboženských, ale aj vlasteneckých, či ľudových.

### Film
V obci sa natáčali nasledovné filmy:
* Kavej (2024),
* Pásla kone na betóne (1982).

## Školstvo
V obcí sídli *Základná škola s materskou školou*, ktorá v aktuálnej forme vznikla v roku 01.09.2014 a navštevuje ju 250 detí, a tiež *Cirkevná materská škola sv. Márie Goretti* zriadená 01.09.2014. V obci je tiež „Školský klub detí ako súčasť Základnej školy s materskou školou“ a *Elokované pracovisko ako súčasť Základnej umeleckej školy Jána Pöschla.*

## Doprava
Obcou prechádza cesta III. triedy č. 3431, ktorej správcom je Prešovský samosprávny kraj a ktorá spája obec: od juhu s Nižnou Šebastovou (časť Prešova) a od severu s obcou Záhradné. Poľné cesty vedú do obce Kapušany a mestských časti Surdok (Prešov) a Kanaš (Veľký Šariš).

Obec obsluhujú:
* prímestské spoje spoločnosti *Dopravný podnik mesta Prešov* (spojmi od 4. septembra 1949):
** linka č. 21,
** školský spoj E,
* a medzimestský spoj spoločnosti *Slovenská autobusová doprava Prešov*:
** linka č. 707438 Prešov – Fintice – Terňa, Hradisko/Veľký Slivník.

Cez obec prechádza „KARPATSKÁ CYKLOTRASA medzinárodná trasa č. 015 červená“.

V južnej časti obce je vo výstavbe úsek severného obchvatu mesta Prešov – rýchlostná cesta R4 Prešov, Sever – Kapušany.

## Priemysel a služby
V r. 2021 bola obec elektrifikovaná, plynofikovaná, s verejným vodovodom, ale bez verejnej kanalizácie.

Na celom území obce je pokrytie všetkých mobilných operátorov. Obec má vybudované verejné osvetlenie a miestny rozhlas.

V obci malo ku dňu 18. 9. 2023 sídlo 49 obchodných subjektov a 29 prevádzkarní so živnostenským oprávnením.

Územím prechádza vysokotlakové plynové potrubie *VTL DN 100/300 PN 4,0 MPa Prešov – Fintice- Kapušany – Lipníky – hranica okresu Vranov nad Topľou*.

### Priemysel
* Kameňolom.

### Služby
*Pobočka Slovenskej pošty,
* Dom smútku,
* denný stacionár,
* reštaurácia,
* kozmetika,
* kaderníctvo,
* kvetinárstvo,
* Hostinec pod strážom Michal Lapoš,
* dobrovoľný hasičský zbor,
* zberný dvor.

## Šport
### Futbal
V obci je *Obecný športový klub Fintice*, ktorý vznikol 7. 6. 2016, a hraje v nasledujúcich súťažiach (stav k septembru 2023):

### Iné
* dostupný tenisový kurt,
* *Prešovský kynologický klub PAC*,

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Samuel Dessewffy (* 1711 – † 1776), predstaviteľ obce, neskôr kráľovský poradca, podžupan a župan; šľachtic, barón (od r. 1756), gróf (od r. 1775)

### Pôsobili tu
* Jozef Kolarčík-Fintický (* 1899 – † 1961), učiteľ, folklorista, etnograf a zberateľ

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Fintice
* Fintické svahy
* Fintické svahy (prírodná rezervácia)

## Literatúra a rozhlas
### Periodika
* FINTICKÁ MOZAIKA – obecné noviny.

### Televízne relácie
* 

### Rozhlasové relácie
*
* Zahrajte mi túto, STVR, 13. 02. 2025 – v čase 36:20 až 41:55 je nahrávka folkloristickej družiny z r. 1951.

### Knihy
* 
* 
* 

### Študijné analýzy
* Švaňa, Kamil. Krešáková, Lenka. Speculatores de Fyntha – Obydlie vojenských strážcov vo Finticiach? (Zborník Slovenského národného múzea CXVIII, Archeológia 34, 2024, 303–324)
* 
* 
* 
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Obecná knižnica Fintice
* Oživené pamiatky– dokument o erbovej sále kaštieľa
* 60. výročie premávky MHD do Fintíc
* Zvony nad krajinou – Zvukový miestopis Slovenska: Fintice (vysielané 3. 4. 2016)

Kategória:Fintice
Kategória:Obce okresu Prešov