Diaľnica

thumb|Značka diaľnice, ktorá sa používa na Slovensku od 1. apríla 2020
[náhľad|Diaľnica [Diaľnica D1 (Slovensko)|D1 medzi Levočou a Spišským Podhradím]]
thumb|Tunel Savinac na srbskej diaľnici A2
[thumb|[Poľsko - Diaľnica A2 s rezervou pre tretí pruh]]

**Diaľnica** alebo zastarane **autostráda** (do roku 1938 aj *autodráha, diaľková cesta*) je v jednotlivých štátoch rôzne definovaný druh väčšinou viacpruhovej cestnej komunikácie s obmedzeným prístupom, ktorá slúži na rýchle dopravné spojenie medzi dôležitými centrami, a ktorá má len mimoúrovňové križovatky.
náhľad|Diaľnice a rýchlostné cesty na Slovensku, stav 11. decembra 2018
Sieť diaľnic na Slovensku rástla približne o 130 kilometrov za 10 rokov (1995 - 198 km, 2005 - 328 + 6 km, 2015 - 463 + 1). Za rok 2016 však nepribudol ani jeden kilometer, keď stav 1. januára 2017 bol 464&nbsp;km a rovnako v roku 2018 nebol otvorený ani jeden úsek 1. januára 2019 483km, 2020 496&nbsp;km, 2021 521km a 2022 545 km. Bližšie informácie o diaľničnej sieti Slovenska sa nachádzajú v zozname diaľnic. Základná diaľničná sieť na Slovensku je doplnená o sieť rýchlostných ciest. Bližšie informácie o sieti rýchlostných ciest na Slovensku sa nachádzajú v zozname rýchlostných ciest. Najväčšie siete diaľnic v súčasnosti majú USA, Čína a Nemecko.

## Diaľnica v iných jazykoch
Pojem diaľnica je dobre preložiteľný v Európe (*Autobahn, autostrada, autoroute, motorway*). V Amerike, kde je cestný systém komplikovanejší, zodpovedá diaľnici najlepšie *freeway, limited-access highway, superhighway*, v niektorých štátoch USA a v Kanade aj *expressway*. Slovo *highway* je všeobecnejší termín a zahŕňa okrem diaľnic aj cesty nižších kategórií.

## Diaľnica podľa slovenských právnych predpisov
Na Slovensku je diaľnica (v širšom zmysle) podľa §4 135/1961 Zb. vyhradená len pre motorové vozidlá s určenou povolenou rýchlosťou podľa osobitného predpisu (v súčasnosti podľa §16 Zákona o cestnej premávke 8/2009 Z.z.). Z hľadiska stavebnotechnického vyhotovenia sa diaľnice (v širšom zmysle) delia na diaľnice (v užšom zmysle) a rýchlostné cesty. Diaľnica (v užšom zmysle) je budovaná ako "pozemná komunikácia smerovo rozdelená s obmedzeným pripojením a prístupom, s mimoúrovňovými kríženiami a križovatkami s ostatnými komunikáciami)". Rýchlostná cesta je "budovaná ako pozemná komunikácia s obmedzeným pripojením a prístupom, ktoré sa svojím stavebnotechnickým vyhotovením odlišuje od diaľnice návrhovými prvkami".

Etapové budovanie diaľnice v polovičnom profile je prípustné, ak ekonomický rozbor preukáže nevhodnosť okamžitej výstavby diaľnice v celom rozsahu, projektová dokumentácia sa však musí vypracovať rámcovo pre celé uvažované diaľničné dielo a polovičný profil diaľnice sa z hľadiska dopravy označí ako cesta pre motorové vozidlá, ak spĺňa technické podmienky cestu pre motorové vozidlá. 

Z hľadiska cestnej premávky, teda podľa 8/2009 Z.z., je diaľnica pozemná komunikácia označená dopravnou značkou "diaľnica". Na diaľnici platia tieto osobitosti premávky:
* môžu ju používať len vodiči motorových vozidiel 
* vodič motorového vozidla smie jazdiť rýchlosťou najmenej 80 km/h, v úseku prechádzajúcom cez obec najmenej 65 km/h
* vchádzať a vychádzať sa smie len na miestach na to určených
* pre nákladné vozidlá s hmotnosťou nad 7,5 t je zakázané predchádzať iné vozidlá
* je zakázané zastavenie a státie (s výnimkou núdzového státia), otáčanie, cúvanie a vchádzanie na stredný deliaci pás
* vlečenie vozidla je dovolené len vtedy, ak je to nevyhnutné na jeho odstránenie z cesty a to len k najbližšiemu parkovisku alebo výjazdu 

Na účely „Dohovoru o hodnotení vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice“ z Espoo z roku 1991, ktorý nadobudol platnosť na Slovensku v roku 2000, „diaľnica“ (angl. motorway) znamená "cestu, ktorá je špeciálne určená a vybudovaná na premávku motorových vozidiel, ktorá neslúži na obsluhu priľahlého majetku a ktorá 
* a) s výnimkou jednotlivých vymedzených miest alebo dočasne, má jednotlivé jazdné pruhy pre premávku v obidvoch smeroch od seba oddelené deliacim pásom, ktorý nie je určený na premávku, alebo výnimočne iným značením;
* b) nemá úrovňové križovanie s inou cestou, železnicou alebo električkovou traťou, alebo chodníkom;
* c) je označená dopravnou značkou ako diaľnica.
Na Slovensku boli do roku 2005 všetky diaľnice a rýchlostné cesty vo vlastníctve štátu a spravovala ich Slovenská správa ciest (SSC). Rozdelením SSC a vznikom Národnej diaľničnej spoločnosti dňa 1. februára 2005 prešli diaľnice a rýchlostné cesty do jej vlastníctva a správy.

## Dejiny
### Slovensko

náhľad|Historická mapa prvej (pôvodnej) diaľnice A8-A9 v Taliansku. Táto prvá diaľnica na svete bola otvorená 21. septembra 1924.

### Taliansko, USA
Prvý úsek skutočnej diaľnice (tal. *autostrada*) na svete otvorili v Taliansku 21. septembra 1924 medzi Milánom a Varese (dostavaná bola 1926). Teraz tvorí častí diaľnic A8 a A9. Diaľnica mala v každom smere len jeden pruh a žiadne križovatky. Prvé americké úseky diaľnice (parkways) v New York boli otvorené tiež v 20. rokoch 20. storočia. 

### Nemecko
Prvý predchodca diaľnic **AVUS** *(Automobil-Verkehrs- und Übungsstraß) sa začal stavať neďaleko [[Berlín]]a* už v roku 1913. Bol však dostavaný až v roku 1921. Je tvorený dvoma zhruba  dlhými súbežnými a úplne rovnými dvojprúdovými cestami, ktoré sú na oboch koncoch prepojené vratnými zákrutami. Využitie tohto diela bolo len na súkromné účely a poplatok za jednorázový prejazd bol 10 mariek. Konali sa tu preteky, záťažové skúšky motorov atď. Prvá skutočná diaľnica v Nemecku bol postavená v rokoch 1930 – 1932 medzi Kolínom nad Rýnom a Bonnom, ešte pred nástupom Hitlera k moci. Hitler si uvedomil obrovský hospodársky, propagačný aj vojenský význam diaľnic a rok po jeho nástupe k moci bola pri obci Unterhaching pri Mníchove slávnostne začatá výstavba sieť diaľnic v Nemecku.

### Spojené kráľovstvo
Vo Spojenom kráľovstve boli diaľnice prvýkrát spomenuté v cestnom zákone Special Roads Act v roku 1949; prvým otvoreným úsekom bol obchvat Prestonu v roku 1958. Prvý dlhší úsek diaľnic bola M1 medzi Crickom a Berrygrove. Od tohto obdobia boli diaľnice pravidelne otvárané až do osemdesiatych rokov minulého storočia. V roku 1972 bolo v prevádzke prvých 1 000 míľ, resp.  siete. Obchvat Londýna, M25, bol otvorený v roku 1986. Plány londýnskej radnice na ďalšie okruhy okolo Londýna boli ale zastavené z dôvodu rozsiahlych protestov a vysokých nákladov. V roku 1996 celková dĺžka siete predstavovala 2 000 míľ, resp. .

## Diaľnica podľa slovenských technických noriem
Podľa STN 736100 je diaľnica "cestná komunikácia na dopravné spojenie medzi dôležitými centrami štátneho a medzinárodného významu, smerovo rozdelená, s obmedzeným prístupom, s obmedzeným pripojením, vyhradená na premávku motorových vozidiel s určenou povolenou rýchlosťou podľa osobitného predpisu; jej križovanie a križovatky s ostatnými komunikáciami sú len mimoúrovňové."

### Šírka slovenských diaľnic (kategória)
Norma STN 73 6101 stanovuje základné kategórie cestných komunikácií (CK) a ich značenie. CK sú značené nasledovne:

* v čitateli príslušné písmeno (C, R alebo D) a šírku CK  v metroch (pre cestu, rýchlostnú cestu a diaľnicu),
* v menovateli návrhovú rýchlosť v km/h.

Pokiaľ cesty sú rôznej celkovej šírky od 6,5 po 11,5 metra sú rýchlostné cesty a diaľnice len troch šírok: 22,5 m, 24,5 m a 26,5 m. Diaľnice sú len D&nbsp;24,5 a D&nbsp;26,5 m. Je na nich navrhovaná rýchlosť aspoň 80 km/h a pre rýchlosť 140 km/h je navrhovaná širšia diaľnica (26,5m), pokiaľ D&nbsp;24,5 je navrhovaná pre rýchlosť max 120&nbsp;km/h.

## Technické informácie
[náhľad|Mimoúrovňová križovatka v [Birmingham|Birminghame tiež prezývaná Spaghetti Junction]]
náhľad|Príklad riešenia stredového deliaceho pásu pomocou betónových zábran
[thumb|[Viaduc de Millau, v dobe otvorenia najvyšší diaľničný most na svete]]
[thumb|[Peáž ciest|Peážny úsek diaľníc M1 a M7 v Maďarsku]]
[thumb|Mnohé belgické a niektoré holandské diaľnice sú ako jediné v [Európska únia|EÚ osvetlené aj mimo intravilánu obcí]]
[thumb|Odpočívadlo na českej diaľnici [Diaľnica D2 (Česko)|D2]]
[thumb|Výjazd z chorvátskej diaľnice [Diaľnica A5 (Chorvátsko)|A5 do mesta Đakovo]]
[thumb|Dopravné značenie na poľskej diaľnici [Diaľnica A6 (Poľsko)|A6]]Parametre diaľnic v Európe sú podobné ako tie na Slovensku.

### Stredový deliaci pás
Šírka stredového deliaceho pásu, zahrňujúca aj šírku vnútorných vodiacich prúžkov, je pri diaľničných profilov odvodených od základného typu **D 26,5** 5 metrov, u profilov odvodených od typu **D 24,5** 4 metre. Šírka vnútorného vodiaceho prúžku je .

### Krajnice
Diaľničné krajnice sa zriaďujú vždy ako čiastočne spevnené a čiastočne nespevnené. Šírka spevnenej časti krajnice, zahrňujúca aj  široký vodiaci prúžok, je  pri profile D 26,5 alebo  pri profile D 24,5.

### Prídavné pruhy
Prídavné pruhy pre jazdu pomalých vozidiel v stúpaniach majú šírku . Od jazdných pruhov sú oddelené plnou čiarou  širokou a zriaďujú sa na úkor spevnenej časti krajnice.

### Mimoúrovňové križovatky

### Mosty
Mosty na diaľniciach sa rozdeľujú na:
* mosty umiestnené v diaľničnom telese na prevod diaľnice cez rieky, jazerá, terénne priehĺbeniny, doliny a pod.
* mosty nad diaľnicou (nadjazdy) na mimoúrovňové prekríženie iných komunikácií (ciest, železníc, poľných ciest a pod.) v forme nadjazdu
** nadjazdy so stredovou podperou
** nadjazdy bez stredovej podpery
* ostatné mosty (napr. mosty v telese rámp mimoúrovňových križovatiek a pod.)

### Vybavenosť diaľnic
#### Diaľničné zvodidlá a smerové stĺpiky
Diaľničné zvodidlá a smerové stĺpiky sú neodmysliteľnou súčasťou vybavenia diaľničnej koruny na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky. Zvodidlá súžia najmä na ochranu vozidiel pred zídením z cesty alebo z koruny diaľnice. Ak sú inštalované vo väčších dĺžkach, slúžia ako smerové vodiace zariadenia.

Zvodidlá, tvarované podľa typového podkladu s hornou hranou oceľovej pásnice vo výške , sa inštalujú v stredovom deliacom páse alebo na krajnici pozdĺž pevných prekážok poľa zásad, ktoré určuje príslušná vyhláška. V stredovom deliacom páse sa zvodidlá vždy osadzujú ako zdvojené na oceľové stĺpiky umiestnené v osi stredového pásu.

V nebezpečnej časti krajnice sa zvodidlá osadzujú na násypoch vyšších než 3 metre. Takisto sa osadzujú pozdĺž vodných plôch, železničných tratí, pevných prekážok, stromov a pod. Chránia sa nimi všetky pevné prekážky (zariadenia) v diaľničnom telese, podpery návestných portálov, SOS telefónov a pod. Osadzujú sa rovnako aj v násypových častiach vetví diaľničných križovatiek, a to:

* pri výjazde diaľnice na vnútornú stranu smerových oblúkov s polomerom menším než 
* pri vjazde na diaľnicu na tej istej strane a pri rovnakých smerových pomeroch ako pri výjazde, ale v zákrutách so stredovým uhlom väčším než 120°
* vždy, ak je násyp vetvy vyšší než 3 metre (a to po oboch stranách vozovky), alebo ak sú svahy násypov strmšie než pomer 1:4.

Začiatok každého zvodidla sa pred pevnú prekážku vysúva na dĺžku 20 metrov a vždy sa smerovo odkloní od diaľničnej koruny alebo vetvy križovatky do zemného telesa. Minimálna dĺžka zvodidla by mala byť aspoň  (t. j. 13 pásnic s dĺžkou ). Ak vychádza medzi dvoma nasledujúcimi zvodidlami voľná medzera menšia než , prevedie sa priebežné osadenie a spojenie oboch zvodidiel. Výnimočne kratšie úseky sa pripúšťajú len pri ochrane SOS telefónov.

Smerové stĺpiky sa osadzujú po oboch stranách dopravných pásov diaľnice v nespevnenej časti krajnice a na stredovom deliacom páse, kde nie sú nainštalované stredové zvodidlá. Táto zásada sa vzťahuje i na vetvy križovatiek. Smerové stĺpiky sa umiestňujú  od hrany spevnenej časti krajnice alebo hrany plôch prúžkov či vozovky. V úsekoch so zvodidlami sa osadzujú skrátené smerové stĺpiky. Vzájomná vzdialenosť stĺpikov je .

Stĺpiky používané na Slovensku sú bielej farby s čiernym pruhom. Stĺpiky sú  vysoké nad úrovňou priľahlej krajnice alebo stredového pásu a 0,10 –  široké na pohľadovej ploche zo strany vodiča, trojuholníkového prierezu so zaoblenými hranami.

#### Zvislé a vodorovné dopravné značenie
Diaľnice, rovnako ako ostatné pozemné komunikácie, sa vybavujú zvislým a vodorovným dopravným značením. Návrhy značenia sú priamo súčasťou projektového riešenia príslušných úsekov diaľnic.

Zvislé dopravné značky sa osadzujú:
* na značkových stĺpoch alebo konštrukciách umiestnených v nespevnených plochách alebo na svahoch diaľničného telesa
* na portálových konštrukciách nad jazdnými pásmi diaľnice
* v tvare rozmerných tabulí mimo diaľničného telesa
Žiadna hrana zvislých značiek nesmie zasahovať do voľnej šírky alebo voľnej výšky prejazdného profilu diaľnice.

Vodorovné dopravné značky sa umiestňujú na vozovku v bielej farbe. V niektorých krajinách sú prípustné aj značky žltej farby (najmä vodiace čiary na okrajoch vozovky). Základné rozmery vodorovných značiek na diaľniciach sú:
* šírka pozdĺžnych čiar súvislých aj prerušovaných 
* šírka medzery u dvojitých pozdĺžnych čiar 
* dĺžka pozdĺžnych čiar aj medzier 6 alebo 
* šírka pozdĺžnych súvislých čiar vyznačujúcich okraj vozovky je 
Šípky na diaľniciach sú dlhé  a medzery medzi nimi sú . Šípky musia byť minimálne päťkrát opakované. Šípky v jazdných pruhoch určených na výjazd z diaľnice sú menšie, a to  dlhé s medzerami . Písmená a číslice rôznych nápisov na vozovke sú vysoké .

#### Staničenie diaľnic

Staničenie diaľnic sa umiestňuje do stredového deliaceho pásu tak, aby bolo čitateľné z oboch strán diaľnice a aby nezasahovalo do voľnej šírky jazdných pruhov. Značky staničenia (kilometrovníky) sa umiestňujú vo vzdialenosti .

#### Osvetlenie
Diaľnice v extraviláne sa obyčajne neosvetľujú. S osvetlením treba počítať pri zvýšenej intenzite premávky na diaľničných vstupoch do veľkých miest a takisto aj na mestských obchvatoch.

#### Oplotenie
Na miestach, kde hrozí nebezpečenstvo stáleho prechádzania zveri cez diaľnicu sa zriaďujú ochranné ploty z drôteného pletiva.

### Parkoviská a odpočívadlá
Diaľničné parkoviská a odpočívadlá slúžia na krátky odpočinok účastníkov diaľničnej premávky a podľa ich rozsahu sa delia na odpočívadlá veľké a malé. Malé odpočívadlá (parkoviská) by mali byť na diaľnici cca každých 10 kilometrov, veľké (väčšinou s čerpacou stanicou) každých 30 až . Odpočívadlá sa na diaľnicu napájajú odbočovacím a pripájacím pruhom so šírkou .
Najčastejším vybavením odpočívadiel sú WC, lavičky so stolíkmi, na veľkých môžeme nájsť aj čerpacie stanice, reštaurácie, motely či obchody.

### Číslovanie výjazdov
Číslovanie výjazdov zjednodušuje orientáciu na diaľniciach a rýchlostných cestách.

#### Sekvenčné číslovanie výjazdov
Sekvenčné číslovanie spočíva v tom, že každý výjazd dostane svoje poradové číslo. Vo Francúzsku, Holandsku, Belgicku a Slovinsku sa číslujú len výjazdy, t. j. len tie miesta, z ktorých možno diaľnicu opustiť. V Nemecku, Grécku, Chorvátsku a vo Švajčiarsku dostávajú čísla aj diaľničné križovatky.

#### Číslovanie podľa kilometrov
Tento spôsob číslovania sa používa v Česku, Maďarsku, Poľsku, Severnom Macedónsku, Rakúsku, Rumunsku, Srbsku, Španielsku, Bulharsku a na Ukrajine. Výjazdy sa na Slovensku budú takto číslovať od februára 2009 (novým cestným zákonom). Návestia budú menené do júna 2012. Číslovať sa budú podľa kilometra, na ktorom sa výjazd nachádza.

#### Krajiny bez číslovania výjazdov
V Taliansku sa výjazdy nečíslujú. Výnimkou je obchvat Ríma, kde sú výjazdy očíslované sekvenčne.

## Diaľnice v európskych krajinách
thumb|Stav dokončenej diaľničnej siete v Európe v roku 2012
thumb|Rýchlostné limity na diaľniciach v Európe a farba podkladu dopravných značiek
thumb|Mýtna brána na talianskej diaľnici A9
[thumb|Informácia o poplatkoch za diaľnicu [Diaľnica A10 (Rakúsko)|A10 v Rakúsku]]

## Označenie diaľnice
### [[Súbor:Zeichen 330 - Autobahn, StVO 1992.svg|21px]] Modré značky
Albánsko, Alžírsko, Čile, Francúzsko, Irán, Izrael, Írsko, Juhoafrická republika, Libanon, Luxembursko, Maďarsko, Maroko, Nemecko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Senegal, Spojené kráľovstvo, Sýria, Španielsko, Thajsko, Tunisko

### [[Súbor:309 Diaľnica.svg|21px]] Zelené značky
Azerbajdžan, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Česko, Čína, Dánsko, Fínsko, Grécko, Chorvátsko, Japonsko, Litva, Severné Macedónsko, Malajzia, Rumunsko, Rusko, Slovensko, Slovinsko, Srbsko, Švajčiarsko, Švédsko, Taliansko, Turecko, Ukrajina, USA

### Značky označujúce diaľnicu

Súbor:CZ traffic sign IZ1a.svg|Česko
Súbor:Denmark road sign E42.svg|Dánsko
Súbor:Finland road sign E15.svg|Fínsko
Súbor:Nederlands verkeersbord G1.svg|Holandsko
Súbor:Freeway in Iran.png|Irán
Súbor:Zeichen 330.1 - Autobahn, StVO 2013.svg|Nemecko
Súbor:NO road sign 502.svg|Nórsko
Súbor:Znak D9.svg|Poľsko
Súbor:Hinweiszeichen 8a.svg|Rakúsko
Súbor:309 Diaľnica.svg|Slovensko
Súbor:UK motorway symbol.svg|Spojené kráľovstvo
Súbor:Spain traffic signal s1.svg|Španielsko
Súbor:Sweden road sign E1.svg|Švédsko
Súbor:CH-Hinweissignal-Autobahn.svg|Švajčiarsko
Súbor:Italian traffic signs - autostrada.svg|Taliansko


## Referencie

## Iné projekty

## Pozri aj
* Zoznam diaľnic na Slovensku
* Zoznam rýchlostných ciest na Slovensku
* Diaľnice na Slovensku
* Slovenské rýchlostné cesty
* Rýchlostná cesta
* Harmonogram výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

## Externé odkazy
* Diaľnice a tunely na Slovensku
* Slovenské fórum o diaľniciach, rýchlostných cestách a veľa ďalšieho 
* Interaktívna mapa diaľnic a rýchlostných ciest
* História výstavby diaľničnej siete na Slovensku 
* Koncepcia rýchlostných ciest a jej naviazanie na koncepciu diaľnice


Kategória:Kategórie ciest