open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anders Celsius

**Anders Celsius** (* 27. november 1701, Uppsala – † 25. apríl 1744, tamtiež) bol švédsky astronóm a fyzik, autor Celsiovej stupnice.

Študoval polárnu žiaru. Ako prvý si všimol súvislosť medzi polárnou žiarou a poruchami magnetického poľa Zeme. Ako prvý tiež začal s meraniami relatívnych jasností hviezd.

V rokoch 1736 až 1737 sa zúčastnil na expedícii vedenej P. L. M. de Maupertuisom do Laponska, ktorú sám Celsius navrhol pri študijnom pobyte v Paríži tamojšej Akadémii vied ako paralelnú expedíciu k expedícii do Peru, a ktorá stupňovými meraniami dokázala Newtonovu hypotézu o sploštení Zeme na póloch.

Preslávil sa roku 1742, keď navrhol Celsiovu 100-dielnu teplotnú stupnicu. Jeho stupnica však bola obrátená, čiže bod varu bol 0 a bod mrazu +100. Až Carl von Linné ju obrátil.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Švédski fyzici
Kategória:Švédski astronómovia
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Kategória:Členovia Nemeckej akadémie prírodných vied Leopoldina
Kategória:Členovia Kráľovskej švédskej akadémie vied
Kategória:Osobnosti z Uppsaly
Kategória:Absolventi Uppsala universitet
Kategória:Úmrtia na tuberkulózu
Charles Augustin de Coulomb

**Charles Augustin de Coulomb** (* 14. jún 1736, Angoulême, Francúzske kráľovstvo – † 23. august 1806, Paríž, Prvé francúzske cisárstvo) bol francúzsky fyzik a inžinier. Bol jedným z najdôležitejších fyzikov 18. storočia. Je po ňom pomenovaná jednotka elektrického náboja – C (coulomb). 

Najprv bol dôstojník-inžinier, neskôr pracoval v rôznych štátnych úradoch, od roku 1781 člen francúzskej Académie des sciences.

Spočiatku sa zaoberal náukou o pevnosti a mechanikou, najmä stavebnou statikou (napr. 1776: *Mémoire sur la statique des voûtes* – Pojednanie o statike klenieb), potom teóriou jednoduchých strojov (napr. 1781: *Théorie des machines simples* – Teória jednoduchých strojov) a trením (dokázal tzv. Coulombov zákon trenia), potom torziou (napr. 1787: *Recherches théoriques et expérimentales sur la force de torsion et sur l'élasticité des fils du métal* – Teoretické a experimentálne výskumy o torznej sile a o elasticite kovových drôtov). 

Roku 1785 objavil – pomocou torznej váhy skonštruovanej vďaka jeho výskumu torzie – tzv. Coulombove zákony o dvoch bodových elektrických nábojoch, ktoré sú základnými zákonmi elektrostatiky a majú rovnakú podobu ako Newtonov gravitačný zákon. V nasledujúcich štyroch rokoch vydal tieto zákony spolu s inými objavmi vo svojom základnom diele „Sur l'électricité et le magnétisme“ (O elektrine a magnetizme) obsahujúcom 7 pojednaní. 

Ďalej zdôvodnil teóriu elektrickej polarizácie, dokázal, že sa elektrické náboje kumulujú len na povrchu kovových vodičov, a v oblasti Zemského magnetizmu (1788-92: *Mémoirs sur l'électricité et le magnétisme* – Pojednania o elektrine a magnetizme) zaviedol pojem magnetický moment.

## Iné projekty

Kategória:Francúzski fyzici
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie vied
1576

## Narodenia
* 24. júl – Stanislav III. Turzo, uhorský palatín a spišský župan († 1625)
* Roelant Savery, holandský maliar a rytec († 1639)

## Úmrtia
* 9. január – Hans Sachs, nemecký básnik, skladateľ, dramatik a meistersinger (* 1494)
* 27. august – Tizian, taliansky maliar (* medzi 1485 – 1490)
* 20. september – Gerolamo Cardano, taliansky matematik, astrológ a filozof (* 1501)
* 12. október – Maximilián II., rímsky cisár, český a uhorský kráľ (* 1527)


1576
1753

## Narodenia
* 1. apríl – Joseph de Maistre, francúzsky filozof a konzervatívny mysliteľ († 1821)
* 13. máj – Lazare Nicolas Marguerite Carnot, francúzsky štátnik, matematik a vojenský spisovateľ († 1823)
* 25. júl – Santiago de Liniers, francúzsky dôstojník v španielskych službách a laplatský vicekráľ († 1810)
* 17. august – Josef Dobrovský, český filológ, historik, zakladateľ slavistiky († 1829)
* 2. september – Mária Jozefína Savojská, sardínska princezná, a titulárna francúzska kráľovná ako manželka Ľudovíta XVIII. († 1810)
* 8. október – Žofia Albertina Švédska, švédska princezná a opátka († 1829)
* 20. november – Louis Alexandre Berthier, francúzsky napoleonský veliteľ, maršal Francúzska († 1815)
* 22. november – Dugald Stewart, škótsky osvietenský filozof a matematik († 1828)

## Úmrtia
* 14. január – George Berkeley, írsky filozof a biskup († 1685)
* 19. august – Balthasar Neumann, nemecký architekt (* 1687)


1753
1501

## Udalosti
* Bazilej (dnes polokantóny Bazilej-mesto a Bazilej-vidiek) a kantón Schaffhausen sa pripojili ku Švajčiarsku
* kráľ Šo Šin dal vybudovať Tamaudun
* Osmanská ríša ovládla Drač

## Narodenia
* 6. máj – Marcel II., pápež († 1555)
* 24. september – Gerolamo Cardano, taliansky matematik, astrológ a filozof († 1576)
* Garcia de Orta – portugalský lekár († 1568)

## Úmrtia
* 17. jún – Ján I. Albrecht, poľský kráľ (* 1459)


1501
1796

## Udalosti
* v máji testuje Edward Jenner prvú vakcínu proti kiahňam

## Narodenia
* 10. marec – Matej Hrebenda, slovenský národný buditeľ a ľudový spisovateľ († 1880)
* 18. marec – Jakob Steiner, švajčiarsky matematik († 1863)
* 1. jún – Nicolas Léonard Sadi Carnot, francúzsky fyzik a inžinier († 1832)
* 10. jún – Antun Mihanović, chorvátsky básnik († 1861)
* 16. júl – Jean-Baptiste Camille Corot, francúzsky maliar († 1875)
* 18. júl – Immanuel Hermann Fichte, nemecký filozof a teológ († 1879)
* 24. október – Štefan Moyzes, slovenský rímskokatolícky biskup, prvý predseda Matice slovenskej († 1869)
* Abdullah bin Abdulkadir Munshi, malajzijský spisovateľ († 1854)

## Úmrtia
* 1. január – Alexandre-Théophile Vandermonde, francúzsky matematik a chemik (* 1735)
* 22. január – Ján Ambrózi, slovenský literát (* 1741)
* 2. august – Matej Butschany, slovenský fyzik a matematik (* 1731)
* 8. august – Franz Anton Maulbertsch, rakúsky maliar (* 1724)
* 19. november – Ján Matej Matsko, slovensko-nemecký matematik, fyzik a astronóm (* 1720)


1796
Usucapio

**Usucapio** (feminínum; slov. *vydržanie*, doslovnejšie: *úzukapia*) bola inštitútom rímskeho súkromného práva. Usucapio predstavovala jeden zo spôsobov nadobudnutia civilného (kviritského) vlastníckeho práva (*[[kviritské vlastníctvo|dominium ex iure Quiritum]]*). Bola preto dostupná iba rímskym občanom (G. 2,65). Hoci sa niekedy usucapio stavia medzi originárne a derivatívne (odvodené) nadobudnutia práva, predstavovala v zásade originárny spôsob nadobudnutia, keďže nový vlastník neodvodzoval svoje právo od predchádzajúceho. Ochranu práv vydržiteľa (úzukapienta) zabezpečovala v niektorých prípadoch publiciánska žaloba (*[[actio Publiciana]]*). 

Usucapio mala vplyv na inštitút vydržania v moderných európskych kodifikáciách.

## Podmienky vydržania
Podmienky usucapio prešli v priebehu vývoja rímskeho práva premenou. Vo všeobecnosti však bolo pre vydržanie veci potrebné naplnenie nasledujúcich podmienok:

# uplynutie času (*tempus*)
# nerušená civilná držba (*possessio* *civilis*)
# právny dôvod držby, umožňujúci nadobudnutie vlastníckeho práva (*iusta causa usucapionis*)
# dobromyseľnosť nadobúdateľa v čase nadobudnutia držby (*bona fides*)
# vec, ktorú možno nadobudnúť vydržaním (*res habilis*)

Rímske právo poznalo viacero vydržacích dôb. Vo všeobecnosti bola vydržacou dobou doba jeden rok pre hnuteľnosti a dva roky pre nehnuteľnosti. Vydržiteľ (úzukapient) si smel započítať čas držby svojho predchodcu (*accessio tempori*). Právny (civilný) dôvod držby bol predpokladom civilnej držby: iba dôvod predpokladaný právom mohol viesť k vydržaniu (napríklad platná kúpna zmluva*[[emptio venditio]]*). Bolo sporné, či dôvod mohol byť iba domnelý (putatívny titul), teda napríklad v prípade, ak by kúpna zmluva bola objektívne neplatná. Dobromyseľnosť sa týkala presvedčenia, že právny predchodca bol oprávneným scudziť vec (resp. jej vlastníkom) a bola potrebná len v čase nadobudnutia držby. Nemusela sa nutne dotýkať presvedčenia, že úzukapient nadobudol vlastnícke právo, keďže usucapio v rímskom práve prekonávala aj iba formálne nedostatky (odovzdanie veci prostredníctvom tradície a nie prostredníctvom predpísanej mancipácie). K vydržaniu boli spôsobilé len niektoré veci. Nespôsobilé boli najmä veci vylúčené z obchodu (*[[res exra commercium]]*) a odcudzené veci (*res furtivae*), za aké sa veci považovali, dokým sa nevrátili do držby jej vlastníka.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

Kategória:Rímske právo
Okres (Poľsko)

náhľad|Poľské okresy

**Okres** (poľ. *powiat*) je administratívna jednotka v Poľsku, hierarchicky ju možno umiestniť medzi vojvodstvom a obcou.

Poľské vojvodstvá (16) sa ďalej členia na okresy (powiaty), ktorých je v Poľsku 373. Z nich je 65 mestských okresov (miest s postavením okresu). Okresy sa ďalej delia na obce, ktorých je 2 489.

Okresy zodpovedajú za: 
* verejnú bezpečnosť
* požiarnu bezpečnosť
* iniciatívy na zníženie nezamestnanosti 
* výstavba a udržiavanie ciest medzi okresmi
* vydávanie pasov 
* udeľovanie poľského občianstva a iné.

## Okresy
Vojvodstvá sa delia na mestské a vidiecke okresy:

### Mestské okresy (''powiaty grodzkie'')
(v zátvorke je skratka vojvodstva)

### Vidiecke okresy (powiaty ziemskie)

## Pozri aj
* Administratívne rozdelenie Poľska
* Gmina
* Šoltýstvo

Kategória:Administratívne členenie Poľska
534

## Udalosti

* 16. november – Justinián I. publikuje *[[Codex Iustinianus repetitae praelectionis]]*.
* 29. december – nadobudol účinnosť *[[Codex Iustinianus repetitae praelectionis]]*.

## Úmrtia


0534
Obec (Poľsko)

right|thumb|Poľské obce

**Obec** alebo **gmina** (poľ. *gmina*, slovo pochádza z nem. Gemeinde = obec) je pred druhou svetovou vojnou a potom znova od roku 1990 najnižšia administratívna (samosprávna) jednotka v Poľsku.

Obec však v Poľsku nie je definovaná ako na Slovensku, t. j. ako jedna dedina či jedno mesto, ale väčšinou ako spoločenstvo niekoľkých dedín (wieś alebo wioska) či dedín a mesta, ktoré však nemajú vlastnú právnu subjektivitu.

Každý okres (powiat) sa delí na obce (gminy), a to buď mestské, mestsko-vidiecke alebo len vidiecke (gmina miejska, gmina miejsko-wiejska a gmina wiejska). Tie sú, ako je zrejmé už z názvu, zložené buď len z mesta (či jeho časti), mesta a dedín, alebo len z dedín. Gmina si môže vytvárať pomocné podriadené jednotky – šoltýstva (*sołectwo*), štvrte (*dzielnica*), sídliská alebo osady (*osiedle*), kolónie (*kolonia*) aj. V súčasnosti je v Poľsku 2 489 obcí. Najväčšou obcou v Poľsku je obec Pisz v Piskom powiate, ktorá má rozlohu .

Priemerný počet obyvateľov obce je 15 000.

Na čele obce stojí Rada obce (vo vidieckych gminách *rada gminy*, vo mestsko-vidieckych gminách
*rada miejska*, vo mestských gminách *rada miasta*) a starosta (vo vidieckych gminách *wójt*, vo mestách *burmistrz*, vo mestách s právami powiatu *prezydent miasta*). Obec zabezpečuje všetko, čo nie je dané do právomoci vojvodstva a powiatu (šport, knižnice, predškolské zariadenia, základné a stredné školstvo, ale aj zdravotníctvo).

## Pozri aj
* Administratívne členenie Poľska
* Zoznam obcí v Poľsku
533

## Udalosti
* 21. november – Justinián I. publikoval *Digesta* a *Institutiones Iustiniani*
* 30. december – nadobudli účinnosť *Digesta* a *Institutiones Iustiniani*

## Úmrtia
* ? - Hilderich, kráľ Vandalov a Alanov v severnej Afrike (* 457)


0533
Poiplie (región)

**Poiplie** (**Ipeľský [[región cestovného ruchu]]**) je slovenský región a región cestovného ruchu. Často pre tento región používajú pôvodné (župné) pomenovania Hont a Novohrad.

Ako región cestovného ruchu oficiálne zahŕňa:
*Okres Krupina
*Okres Veľký Krtíš
*Okres Lučenec
*Okres Poltár
*časť okresu Levice

## Pozri aj
*Mikroregión Stredné a dolné Poiplie

Kategória:Regióny na Slovensku
Zoznam panovníkov Francúzska

Tento zoznam obsahuje len **[[panovník|panovníkov (monarchov)]] Francúzska**, čiže neobsahuje ani obdobie prvej republiky (1792 – 1804), ani druhej republiky (1848 – 1852), ani obdobie ostatných republík od roku 1871 dodnes (pre to obdobie pozri Zoznam prezidentov a predsedov vlád Francúzska).

Tento zoznam obsahuje tak kráľov, ktorí vládli len v časti vtedajšieho Francúzska (sú písaní *kurzívou*),ako aj kráľov, ktorí vládli na celom území.

Poznámka: 
V čase Merovejovcov a Karolovcov bolo kráľovstvo po smrti kráľa rozdeľované medzi všetkých jeho synov. Štátna pokladňa a súkromné statky sa fakticky miešali, čo bolo najmä dôsledkom faktu, že pojem štátu, ktorý u Germánov neexistoval, sa stratil spolu s pádom Rímskej ríše. Až neskôr sa toto pravidlo zmenilo a bol stanovený len jeden dedič, zatiaľ čo došlo k návratu k písanému právu a znovu vznikol štát.

Po Karolovcoch nastúpili Kapetovci a potom ich vedľajšie vetvy (Valoisovci, Orleansovci,...).

## Externé odkazy
* http://fmg.ac/Projects/MedLands/MEROVINGIANS.htm 
* http://fmg.ac/Projects/MedLands/CAROLINGIANS.htm
* http://fmg.ac/Projects/MedLands/CAPET.htm

Francúzsko
Kategória:Vládcovia Francúzska
Kategória:Francúzske zoznamy
1701

## Udalosti
* Filip V. sa ujal vlády nad Španielskom
* začala vojna o španielske dedičstvo
* v USA založená Yale University
* Mierová zmluva medzi Francúzskom a Indiánmi v Novom Francúzsku

## Narodenia
* 22. október – Mária Amália Habsburská, cisárovná, bavorská kurfirstka a vojvodkyňa ako manželka Karola VII. Albrechta († 1756)
* 27. november – Anders Celsius, švédsky astronóm a fyzik († 1744)

## Úmrtia
* 24. január – Juraj Láni, slovenský spisovateľ (* 1646)
* 2. jún – Madeleine de Scudéry, francúzska spisovateľka a preciózka (* 1607)
* 9. jún – Filip I. Orleánsky, francúzsky princ, mladší brat Ľudovíta XIV. (* 1640)
* 16. september – Jakub II., anglický kráľ (* 1633)


1701
1744

## Udalosti
* Vznik prvého Saudského štátu

## Narodenia
* 20. február – Juraj Sklenár, slovenský historik († 1790)
* 23. február – Jan van Os, holandský maliar († 1808)
* 24. február – Fiodor Fiodorovič Ušakov, ruský admirál († 1817)
* 28. apríl – Francis Baily, anglický astronóm († 1844)
* 8. máj – Nikolaj Ivanovič Novikov, ruský osvietenec, sociálny mysliteľ, vydavateľ, spisovateľ a novinár († 1818)
* 1. august – Jean Baptiste de Lamarck, francúzsky prírodovedec († 1829)
* 16. august – Pierre Méchain, francúzsky astronóm († 1804)
* 25. august – Johann Gottfried von Herder, nemecký filozof († 1803)
* 22. november – Abigail Adamsová, manželka amerického prezidenta Johna Adamsa († 1818)

## Úmrtia
* 23. január – Giovanni Battista Vico, taliansky filozof (* 1668)
* 15. február – František Václav Míča, český hudobný skladateľ a kapelník (* 1694)
* 25. apríl – Anders Celsius, švédsky astronóm a fyzik (* 1701)
* 30. máj – Alexander Pope, anglický básnik (* 1688)
* 31. október – Leonardo Leo, taliansky skladateľ opernej a chrámovej hudby (* 1694)
* 16. december – Mária Anna Habsburská, rakúska arcivojvodkyňa a nizozemská miestodržiteľka (* 1718)
* 23. december – Alžbeta Šarlota Orleánska, lotrinská vojvodkyňa a regentka, matka cisára Františka I. Štefana (* 1676)


1744
1736

## Narodenia
* 19. január – James Watt, škótsky mechanik, vynálezca a fyzik († 1819)
* 25. január – Joseph Louis Lagrange, taliansko-francúzsky matematik a astronóm († 1813)
* 2. apríl – Étienne Allegrain, francúzsky barokový maliar krajiniek (* 1644)
* 13. jún – John Francis Edward Acton, anglický politik v službách Neapolského kráľovstva († 1811)
* 14. jún – Charles Augustin de Coulomb, francúzsky fyzik a inžinier († 1806)
* 15. september – Jean Sylvain Bailly, francúzsky astronóm a rečník († 1793)

## Úmrtia
* 7. apríl – Samuel Timon, slovenský polyhistor, pedagóg, zakladateľ kritickej historiografie (* 1675)
* 24. apríl – Eugen Savojský, rakúsky vojvodca a politik francúzskeho pôvodu (* 1663)
* 16. marec – Giovanni Battista Pergolesi, taliansky hudobný skladateľ (* 1710)


1736
1588

## Udalosti
* 8. august –  anglické vojenské loďstvo porazilo španielsku vojnovú flotilu Armada v námornej bitke v Atlantiku

## Narodenia
* 5. apríl – Thomas Hobbes, anglický filozof, mechanistický materialista, teoretik štátu a práva († 1679)
* 28. máj – Pierre Séguier, francúzsky štátnik, jeden z prvých členov Francúzskej akadémie († 1672)
* 8. september – Marin Mersenne, francúzsky teológ, filozof, matematik a hudobný teoretik, objaviteľ Mersennovho prvočísla († 1648)
* Catherine de Rambouilletová, francúzska šľachtičná a saloniérka († 1665)

## Úmrtia
* 4. apríl – Frederik II., dánsky a nórsky kráľ (* 1534)
* 19. apríl – Paolo Veronese, taliansky renesančný maliar (* 1528)
* 2. október – Bernardino Telesio, taliansky renesančný filozof (* 1509)


1588
1679

## Udalosti
* mor zabil v Prešove asi 3 000 ľudí
* vynájdenie binárnej sústavy 
* francúzsky fyzik Denis Papin skonštruoval tlakový hrniec, hermeticky uzavretú nádobu, v ktorej sa kvapalina varí pri vyššom tlaku a pri vyššej teplote. Tlakové hrnce sa používajú dodnes.

## Narodenia
*5. január – Pietro Filippo Scarlatti, taliansky barokový hudobný skladateľ († 1750)
* 24. január – Christian Wolff, nemecký filozof († 1754)
* 11. september – Leopold I., lotrinský vojvoda († 1729)

## Úmrtia
* 18. február – Anne Conwayová, anglická filozofka (* 1631)
* 6. august – Johann von Sporck, bavorský a neskôr cisársky generál kavalérie (* 1600)
* 4. december – Thomas Hobbes, anglický filozof, mechanistický materialista, teoretik štátu a práva (* 1588)
* 31. december – Giovanni Alfonso Borelli, taliansky fyziológ, fyzik, astronóm a matematik (* 1608)


1679
Národná rada

**Národná rada** môže byť:
* parlament Monaka, pozri Národná rada (Monako)
* komora parlamentu Rakúska, pozri Národná rada (Rakúsko) 
* komora parlamentu Švajčiarska, pozri Národná rada (Švajčiarsko)
* komora parlamentu Namíbie, pozri Národná rada (Namíbia)
* komora parlamentu Bhutánu, pozri Národná rada (Bhután)
*skrátene:
** Národná rada Slovenskej republiky
** Slovenská národná rada

## Pozri aj
*Česká národná rada (historický orgán Čechov počas druhej sv. vojny, ako aj český parlament v rokoch 1969 – 1992 v rámci Česko-Slovenska)
*Národná rada česká (historický orgán Čechov v Rakúsko-Uhorsku a v Protektoráte Čechy a Morava)
*Národná rada česko-slovenská (kultúrno-politická inštitúcia v medzivojnovom Česko-Slovensku)
*Národná rada česko-slovenská na Rusi (orgán česko-slovenského odboja v Rusku počas 1. svetovej vojny)
Halič

**Halič** môže znamenať:
*historické územie v dnešnom Poľsku a na Ukrajine, pozri Halič (región)
* korunná krajina habsburgskej monarchie, pozri Halič (korunná krajina)
*mesto na Ukrajine, podľa ktorého je pomenovaný historický región Halič, pozri Halyč
*obec na Slovensku v okrese Lučenec, pozri Halič (okres Lučenec)
* zámok na Slovensku, pozri Halič (zámok)

## Pozri aj
* Stará Halič - obec v okrese Lučenec
1713

## Udalosti
* 25. február – Fridrich Viliam I. sa stal kráľom Pruska
* 11. apríl – uzatvorený Utrechtský mier, ktorý ukončil Vojnu o španielske dedičstvo
* 19. apríl – cisár Karol VI. vydal tzv. pragmatickú sankciu.

## Narodenia
* 15. marec – Nicolas Louis de Lacaille, francúzsky astronóm († 1762)
* 7. máj – Alexis Claude Clairaut, francúzsky matematik a teoretický astronóm († 1765)
* 15. máj – Jozef Karol Hell, slovenský strojmajster, vynálezca a  konštruktér banských čerpacích strojov († 1789)
* 22. júl – Jacques-Germain Soufflot, francúzsky architekt († 1780)
* 23. september – Ferdinand VI., kráľ Španielska († 1759)
* 5. október – Denis Diderot, francúzsky filozof, estetik a spisovateľ († 1784)
* 24. november – Laurence Sterne, britský spisovateľ († 1768)

## Úmrtia
* 8. január – Arcangelo Corelli, taliansky hudobný skladateľ (* 1653)
* 4. február – Anthony Ashley Cooper, anglický filozof (* 1671)
*17./18. marec – Juraj Jánošík, slovenský zbojník a národná legenda (* 1688)
* 21. apríl - Tomáš Uhorčík, slovenský zbojník, najbližší kamarát Juraja Jánošíka (* ?)
* 20. júl – Henrich Berzevici, slovenský matematik (* 1652)
* 26. august – Denis Papin, francúzsky fyzik, matematik a vynálezca († 1647)


1713
1793

## Udalosti
* 21. január – Ľudovít XVI., francúzsky kráľ, popravený ako "občan Kapet" (* 1754)
* 1. apríl – na ostrove Kjúšú v Japonsku vybuchla sopka Unzen; pri nasledujúcom zemetrasení zahynulo cca 53 000 ľudí
* 6. apríl – Georges Danton zvolený za predsedu Výboru pre verejné blaho
* 31. máj – v Paríži začalo povstanie jakobínov proti girondistom
* 2. jún – v Paríži zvrhnutá vláda girondistov
* 24. jún – v Národnom konvente prijatý jakobínsky návrh ústavy
* 13. júl – Jean-Paul Marat zavraždený Charlottou Cordayovou
* 24. júl – Maximilián Robespierre sa stal predsedom Výboru pre verejné blaho
* 17. august – Národný konvent prijal zákon o všeobecnej mobilizácii – *Levée en masse*
* 5. september – vo Francúzsku začala vláda teroru
* 15. október – Francúzska kráľovná Mária Antoinetta je odsúdená na smrť
* 16. október – Mária Antoinetta, manželka Ľudovíta XVI., popravená (* 1755)
* 31. október – popravení uväznení vodcovia girondistov

## Narodenia
* 2. marec – Sam Houston, americký štátnik, politik a generál († 1863)
* 15. apríl – Friedrich Georg Wilhelm von Struve, ruský astronóm († 1864)
* 19. apríl – Ferdinand V., rakúsky cisár, český a uhorský kráľ († 1875)
* apríl – Thomas Addison, anglický lekár, objaviteľ Addisonovej choroby († 1860)
* 20. jún – Aleksander Fredro, poľský dramatik (†  1876)
* 29. júl – Ján Kollár, slovenský politik, básnik a literát († 1852)
* 31. október – James Dunlop, austrálsky astronóm († 1848)
* 3. november – Stephen F. Austin, americký politik, zakladateľ Texaskej republiky († 1836)
* 15. november – Michel Chasles, francúzsky matematik († 1880)

## Úmrtia
[thumb|upright|[Carlo Goldoni († 6. február)]]
* 21. január – Ľudovít XVI., francúzsky kráľ (* 1754)
* 6. február – Carlo Goldoni, taliansky dramatik (* 1707)
* 30. marec – Karl Gottlieb von Windisch, nemecký spisovateľ (* 1725)
* 20. máj – Charles Bonnet, švajčiarsky astronóm (* 1720)
* 5. júl – Alexander Roslin, švédsky maliar-portrétista (* 1718)
* 17. júl – Charlotta Cordayová, francúzska šľachtičná, atentátnička na Marata (* 1768)
* 9. september – Peter Perez Burdett, anglický kartograf a zememerač (*  1734)
* 16. október – Mária Antoinetta, francúzska kráľovná ako manželka Ľudovíta XVI. (* 1755)
* 12. november – Jean Sylvain Bailly, francúzsky astronóm a rečník (* 1736)


1793
1827

## Narodenia
* 7. január – Sandford Fleming, kanadský inžinier a vynálezca, autor jednotného svetového času a časových pásiem († 1915)
* 14. február – George Bassett Clark, americký astronóm († 1891)
* 18. február – Leopold Branislav Abafi, slovenský literát a evanjelický farár († 1883)
* 2. apríl – Dionýz Štúr, slovenský geológ a paleontológ († 1893)
* 20. august – Gabriel Corsan-Avendano, slovenský matematik († 1903)
* 20. august – Josef Strauss, rakúsky hudobný skladateľ († 1870)
* 29. október – Marcellin Berthelot, francúzsky chemik, politik a historik († 1907)

## Úmrtia

* 5. marec – Pierre Simone de Laplace, francúzsky matematik a fyzik (* 1749)
* 5. marec – Alessandro Volta, taliansky fyzik (* 1745)
* 26. marec – Ludwig van Beethoven, nemecký skladateľ (* 1770)
* 12. august – William Blake, anglický básnik, rytec, grafik a ilustrátor (* 1757)
* 10. september – Ugo Foscolo, taliansky básnik (* 1778)


1827
1828

## Narodenia
* 24. január – Ferdinand Julius Cohn, nemecký biológ († 1898)
* 8. február – Jules Verne, spisovateľ vedecko-fantastických románov († 1905)
* 1. marec – Jozef Kohuth, slovenský literárny historik, mecén a farár († 1900)
* 16. marec – Pavol Dobšinský, slovenský folklorista († 1885)
* 18. marec – William Randal Cremer, anglický poslanec, odborár a pacifista, nositeľ Nobelovej ceny za mier († 1908)
* 20. marec – Henrik Ibsen, nórsky dramatik († 1906)
* 21. apríl – Hyppolite Taine, francúzsky filozof († 1893)
* 5. máj – Albert Marth, nemecký astronóm († 1897)
* 8. máj – Jean Henri Dunant, švajčiarsky spisovateľ a spoluzakladateľ Medzinárodného Červeného kríža († 1910)
* 12. máj – Dante Gabriel Rossetti, anglický maliar a básnik talianskeho pôvodu († 1882)
* 28. máj – Boris Nikolajevič Čičerin, ruský filozof († 1904)
* 24. júl – Nikolaj Gavrilovič Černyševskij, ruský filozof, zástanca materializmu a utopického socializmu († 1889)
* 21. august – Carl Robert Osten-Sacken,ruský a nemecký diplomat a entomológ († 1906)
* 9. september – Lev Nikolajevič Tolstoj, ruský spisovateľ a filozof († 1910)
* 15. september – Alexandr Michajlovič Butlerov, ruský chemik († 1886)

## Úmrtia
* 5. január – Issa Kobajaši, japonský básnik, autor básní haiku (* 1763)
* 16. január – Johann Samuel Ersch, nemecký encyklopedista a knihovník (* 1766)
* 16. apríl – Francisco Goya, španielsky maliar a grafik (* 1746)
* 25. apríl – Martin Rakovský, rakúsky generál slovenského pôvodu (* 1754)
* 11. jún – Dugald Stewart, škótsky filozof a matematik (* 1753)
* 22. september – Šaka, vládca kmeňa Zulu (* cca 1787)
* 19. november – Franz Schubert, rakúsky hudobný skladateľ (* 1797)
* 22. december – William Hyde Wollaston, anglický chemik, fyzik a astronóm (* 1766)


1828
1829

## Udalosti
* 31. marec – Pius VIII. bol zvolený za pápeža

## Narodenia
* 12. január – Edward Palmer, americký botanik a archeológ († 1911) 
* 21. január – Oskar II., švédsky a nórsky kráľ († 1907) 
* 27. január – Ján Botto, slovenský romantický básnik († 1881)
* 11. február – Camillo Walzel, rakúsky operetný libretista († 1895) 
* 9. jún – Nikolaj Fiodorovič Fiodorov, ruský pravoslávny filozof († 1903)
* 13. august – Ivan Michajlovič Sečenov, ruský psychológ († 1905)
* 24. august – Georg Ludwig Carius, nemecký chemik († 1875) 
* 29. august – Rudolf Geschwind, česko-rakúsky šľachtiteľ ruží († 1910)
* 7. september – Friedrich August Kekulé von Stradonitz, nemecký chemik († 1887)
* 5. október – Chester Alan Arthur, 21. prezident USA († 1886)
* 15. október – Asaph Hall, americký astronóm († 1907)
* 28. november – Anton Grigorievič Rubinštejn, ruský pianista, skladateľ a dirigent († 1894)

## Úmrtia
* 6. január – Josef Dobrovský, český filológ, historik, osvietenec a zakladateľ slavistiky (* 1753)
* 11. január – Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel, nemecký filozof (* 1772)
* 29. január – Paul Barras, francúzsky šľachtic a politik (* 1755)
* 11. február – Alexander Sergejevič Gribojedov, ruský diplomat a dramatik (* 1795)
* 17. marec – Žofia Albertina Švédska, švédska princezná, posledná opátka kláštora v Quedlinburgu (* 1753)
* 6. apríl – Niels Henrik Abel, nórsky matematik (* 1802)
* 8. máj – Mauro Giuliani, taliansky hudobný skladateľ (* 1781)
* 17. máj – John Jay, americký politik, štátnik, revolucionár, diplomat a právnik (* 1745)
* 29. máj – Humphry Davy, anglický chemik (* 1778)
* 9. jún – Baltasar Hidalgo de Cisneros, španielsky námorný dôstojník (* 1758)
* 26. október – John Mawe, anglický mineralóg (* 1764)


1829
1830

## Udalosti
* 28. september – korunovácia Ferdinanda V. za uhorského kráľa
* po nepokojoch v Bruseli vypukla revolúcia, následne vzniklo samostatné Belgicko
* založená náboženská spoločnosť Cirkev Ježiša Krista Svätých neskorších dní
* júl – Júlová revolúcia vo Francúzsku
* sklamaný a chorý Simón Bolívar odstupuje z funkcie prezidenta rozpadajúcej sa Veľkej Kolumbie
* Grécko uznané za samostatný štát
* v novembri vypuklo vo Varšave Novembrové povstanie

## Narodenia
* 1. január – Janko Čajak, slovenský básnik († 1867)
* 9. február – Abdülaziz, osmanský sultán († 1876)
* 15. marec – Élisée Reclus, francúzsky geograf a anarchista († 1905)
* 7. jún – Benjamin Vaughan Abbott, americký právnik († 1890)
* 18. august – František Jozef I., rakúsky cisár († 1916)
* 8. september – Frédéric Mistral, francúzsky básnik († 1914)
* 13. september – Marie von Ebner-Eschenbachová, rakúska spisovateľka († 1916)
* 16. október – Ľudovít Kubáni, slovenský spisovateľ, literárny kritik a dramatik († 1869)
* 14. december – Viktor Madarász, maďarský revolucionár a maliar († 1917)
* 28. december – Ivan Györffy, maďarský pedagóg († 1883)

## Úmrtia
[thumb|upright|[Simón Bolívar († 17. december)]]
* 16. máj – Jean Baptiste Joseph Fourier, francúzsky matematik a fyzik (* 1768)
* 4. jún – Antonio José de Sucre, juhoamerický bojovník za nezávislosť, generál a štátnik (* 1795)
* 26. jún – Juraj IV., anglický kráľ (* 1762)
* 10. august – Dominik Josef Škroup, český kantor a skladateľ (* 1766)
* 26. august – Carl Fredrik Fallén, švédsky botanik, entomológ, dipterológ a profesor (* 1764)
* 23. september – Elizabeth Monroeová, prvá dáma USA ako manželka Jamese Monroea (* 1768)
* 8. november – František I., kráľ oboch Sicílií (* 1777)
* 9. november – Jan Śniadecki, poľský matematik, astronóm a filozof (* 1756)
* 30. november – Pius VIII., 253. pápež (* 1761)
* 8. december – Benjamin Constant, švajčiarsko-francúzsky politik, politický filozof a spisovateľ (* 1767)
* 17. december – Simón Bolívar, juhoamerický politik (* 1783)


1830
1833

## Udalosti
* vyšiel *Svatopluk*, epos Jána Hollého

## Narodenia
* 12. január – Karl Eugen Dühring, nemecký filozof a ekonóm († 1921)
* 11. február – Melville Fuller, americký právnik a politik († 1910)
* 19. február – Élie Ducommun, švajčiarsky novinár a mierový aktivista, nositeľ Nobelovej ceny za mier († 1906)
* 2. marec – Jozef Karol Ľudovít Habsburský, rakúsky arcivojvoda († 1905)
* 7. máj – Johannes Brahms, nemecký hudobný skladateľ  († 1897)
* 15. máj – Sofie Podlipská, česká spisovateľka a prekladateľka († 1897)
* 18. jún – Ludwig Moser, český podnikateľ a zakladateľ sklárne Moser († 1916)
* 29. jún – Peter Waage, nórsky chemik († 1900)
* 30. júl – Karol Ľudovít Habsburský, rakúsky arcivojvoda († 1896))
* 20. august – Benjamin Harrison, 23. prezident USA († 1901)
* 26. august – Henry Fawcett, anglický akademik a ekonóm  († 1884)
* 19. september – Ludwig von Brenner, nemecký dirigent († 1902)
* 20. september – Ernesto Teodoro Moneta, taliansky novinár, pacifista, nositeľ Nobelovej ceny za mier  († 1918)
* 21. október – Alfred Nobel, švédsky chemik a vynálezca († 1896)
* 12. november – Alexandr Porfirievič Borodin, ruský hudobný skladateľ, chemik a lekár († 1887)
* 19. november – Wilhelm Dilthey, nemecký filozof († 1911)
* 24. november – Jovan Jovanović Zmaj, srbský spisovateľ († 1904)
* 1. december – Atila Fodor, slovenský banský inžinier († 1910)
* 7. december – Konrád Švestka, slovenský maliar, sochár, tesár a reštaurátor († 1907)

## Úmrtia
* 10. január – Adrien-Marie Legendre, francúzsky matematik (* 1752)
* 26. jún – Mikuláš Zmeškal, slovenský skladateľ a úradník (* 1759)
* 5. júl – Joseph Nicéphore Niépce, francúzsky vynálezca (* 1765)
* 21. júl – Gervasio Antonio de Posadas, argentínsky politik (* 1757)
* 29. júl – William Wilberforce, britský politik a filantrop (* 1759)
* 29. september – Ferdinand VII., španielsky kráľ (* 1784)
* 24. november – Jozef Šitko, slovenský inžinier, matematik a fyzik (*&nbsp;1776)


1833
1835

## Udalosti
*2. marec – Ferdinand I. sa stal rakúskym cisárom.

## Narodenia
* 12. február – Anatolij Kralickij, baziliánsky mních, spisovateľ, etnograf, historik,  folklorista, novinár a významná osobnosť národného obrodenia Rusínov († 1894)
* 15. február – Demetrius Vikelas, grécky obchodník a prvý predseda Medzinárodného olympijského výboru († 1908)
* 14. marec – Giovanni Schiaparelli, taliansky astronóm († 1910)
*9. máj – Maxim Alexejevič Antonovič, ruský filozof, predstaviteľ materializmu, publicista, demokrat († 1918)
*2. jún – Pius X., 257. pápež († 1914)
*6. jún – Adolf Heyduk, český básnik († 1923)
* 24. jún – Johannes Adolf Wislicenus, nemecký chemik († 1902)
* 27. júl – Giosuè Carducci, taliansky spisovateľ, nositeľ Nobelovej ceny († 1906)
* 31. október – Johann Friedrich Wilhelm Adolf Ritter von Baeyer, nemecký chemik († 1917)
* 30. november – Mark Twain, americký spisovateľ, novinár a humorista († 1910)

## Úmrtia
*2. marec – František II., český a uhorský kráľ, rakúsky arcivojvoda a posledný rímskonemecký cisár (* 1768)
*6. júl – John Marshall, americký právnik a štátnik (* 1755)
* 23. september – Vincenzo Bellini, taliansky hudobný skladateľ (* 1801)

## Referencie


1835
1837

## Narodenia
* 2. január – Milij Alexejevič Balakirev, ruský hudobný skladateľ, pianista a dirigent († 1910)
* 18. marec – Stephen Grover Cleveland, 24. prezident USA († 1908)
* 21. apríl – Fredrik Bajer, dánsky spisovateľ, nositeľ Nobelovej ceny za mier († 1922)
* 15. august – Štefan Farbaky, slovenský matematik, fyzik a pedagóg († 1928)
* 31. august – Édouard Jean-Marie Stephan, francúzsky astronóm († 1923)
* 25. november – Adolf Peter Záturecký, slovenský učiteľ a publicista († 1904)
* 24. december – Alžbeta Bavorská, rakúska cisárovná († 1898)

## Úmrtia
* 7. február – Gustáv IV. Adolf, švédsky kráľ (* 1778)
* 10. február – Alexandr Sergejevič Puškin, ruský romantický básnik a prozaik (* 1799)
* 14. jún – Giacomo Leopardi, taliansky básnik (* 1798)
* 20. jún – Viliam IV., anglický kráľ (* 1765)
* 17. júl – Juan Pedro de Aguirre, argentínsky revolucionár a politik (* 1781)
* 17. október – Ján Nepomuk Hummel, rakúsky hudobný skladateľ (* 1778)


1837
Fax (zariadenie)

300px|thumb|Fax.
**Fax** alebo **telefax** (skratka slova *faksimile*; staršie názvy **byrofax, postfax, faksimilné zariadenie**) je zariadenie používané na faksimile, teda na prenos kópií dokumentov pomocou bežnej telefónnej siete. Fax prenáša čiernobiele strany v rozlíšení 100 × 200 alebo 200 × 200 bodov na palec (dpi). Prenosová rýchlosť je 14,4 kilobitov za sekundu (kbit/s) alebo viac.

Klasické faxové prístroje spotrebovávajú veľa papieru a tonerov, aj preto sú čím ďalej tým viac nahradzované faxom v PC alebo službou, ktorá je nazývaná fax cez Internet. Táto služba umožňuje odosielanie a prijímanie faxov formou elektronickej pošty s priloženým súborom.

Kategória:Kancelárska technika
Kategória:Komunikácia
Kategória:Telekomunikácie
1772

## Udalosti
* prvé delenie Poľska medzi Ruské impérium, Pruské kráľovstvo a habsburskú monarchiu

## Narodenia
* 4. január – Jean Etienne Dominique Esquirol, francúzsky psychiater († 1840) 
* 10. marec – Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel, nemecký filozof († 1829)
* 7. apríl – François Marie Charles Fourier, francúzsky utopický socialista († 1837)
* 15. apríl – Étienne Geoffroy Saint-Hilaire, francúzsky prírodovedec († 1844)
* 18. apríl – David Ricardo, britský ekonóm († 1823)
* 2. máj – Novalis, nemecký filozof, spisovateľ a básnik († 1801)
* 6. jún – Mária Terézia Neapolsko-sicílska, cisárovná Svätej ríše rímskej, česká a uhorská kráľovná ako manželka Františka II. († 1807)
* 27. september – Martha Jeffersonová Randolphová, prvá dáma USA ako dcéra Thomasa Jeffersona († 1836)
* 21. október – Samuel Taylor Coleridge, anglický filozof a básnik († 1834)
* 28. november – Luke Howard, britský chemik a meteorológ († 1864)

## Úmrtia
* 21. marec – Alexandr Filippovič Kokorinov, ruský barokový architekt, spoluzakladateľ Ruskej akadémie umení (* 1726)
* 29. marec – Emanuel Swedenborg, švédsky vedec, mystik a filozof (* 1688)
* 6. máj – Edmund Pascha, kazateľ, organista, hudobný skladateľ (* 1714)
* 14. august – Ferdinand Charles Gobert d’Aspremont-Lynden, belgický šľachtic a poľný maršal (* 1689)


1772
Poloha

**Poloha** je pozícia alebo bod v priestore vyjadrený v porovnaní s pozíciou iných predmetov. Polohu často určujeme v karteziánskych súradniciach. Na Zemi sa na určenie polohy používa geografický systém zemepisných dĺžok a šírok.

## Iné projekty

Kategória:Geografia
Kategória:Kartografia
Kategória:Matematika
1838

## Udalosti
* 30. apríl – Nikaragua vyhlásila nezávislosť od Stredoamerickej konfederácie
* 1. august – Trinidad a Tobago oficiálne zrušil otroctvo
* 5. november – Honduras sa odtrhol od Stredoamerickej konfederácie, začala sa Druhá stredoamerická občianska vojna (1838–1841)

## Narodenia
* 5. január – Camille Jordan, francúzsky matematik († 1922)
* 6. január – Max Bruch, nemecký skladateľ a dirigent († 1920)
* 16. január – Franz Brentano, rakúsky filozof († 1917)
* 28. január – James Craig Watson, kanadsko-americký astronóm († 1890)
* 2. február – Leopold Horowitz, slovenský maliar († 1917)
* 16. február – Henry Adams, americký románopisec a historik († 1918)
* 16. február – Alexandr Nikolajevič Veselovskij, ruský filológ, folklorista, medievalista, historik a teoretik literatúry († 1906)
* 17. február – Friedrich Konrad Beilstein, rusko-nemecký chemik († 1906)
* 18. február – Ernst Mach, rakúsky filozof a fyzik († 1916)
* 9. marec – Heinrich Lanz, nemecký vynálezca a výrobca hospodárskych strojov († 1905)
* 9. marec – Ludwig Gumplowicz, poľský právnik a sociológ († 1909)
* 20. marec – Ferdinand Zirkel, nemecký geológ († 1912)
* 28. marec – Jean-Paul Laurens, francúzsky maliar a sochár (†  1921)
* 28. apríl – Tobias Michael Carel Asser, holandský právnik, nositeľ Nobelovej ceny mieru († 1913)
* 10. máj – James Bryce, britský politik a diplomat († 1922)
* 10. máj – John Wilkes Booth, americký herec, vrah prezidenta Lincolna († 1865)
* 30. máj – Lev Iľjič Mečnikov, ruský sociológ a publicista († 1888)
* 31. máj – Henry Sidgwick, anglický filozof († 1900)
* 8. júl – Ferdinand von Zeppelin, nemecký vynálezca a podnikateľ († 1917)
* 11. júl – Štefan Dávid, slovenský filológ a pedagóg († 1928)
* 20. júl – Paul Alexandre, francúzsky botanik a mykológ († 1883)
* 28. júl – Jan Matejko, poľský maliar († 1893)
* 2. september – Liliuokalani, kráľovná Havajských ostrovov († 1917)
* 12. september – Arthur Auwers, nemecký astronóm († 1915)
* 13. október – Ludwig Schlesinger, rakúsky a český historik a politik († 1899)
* 25. október – Georges Bizet, francúzsky hudobný skladateľ († 1875)
* 31. október – Ľudovít I., kráľ Portugalska († 1889)
* 25. november – Georges Bizet, francúzsky skladateľ († 1875)
* 12. december – Sherburne Wesley Burnham, americký astronóm († 1921)
* 30. december – Émile Loubet, francúzsky politik a 8. prezident Francúzska († 1929)

## Úmrtia
* 21. február – Silvestre de Sacy, francúzsky filológ, prekladateľ a polyglot (* 1758)
* 11. máj – Jędrzej Śniadecki, poľský spisovateľ, fyzik, chemik a biológ (* 1768)
* 17. máj – Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord, francúzsky štátnik a diplomat (* 1754)
* 28. jún – Friedrich Christian Accum, nemecký chemik (* 1769)
* 8. júl – Ján Tagen, slovenský cirkevný hodnostár (* 1777)
* 17. august – Lorenzo Da Ponte, taliansky básnik a libretista (* 1749)
* 30. november – Franz Faldermann, ruský entomológ – koleopterológ nemeckého pôvodu (* 1799)
* 20. december – Gašpar Mária gróf zo Šternberku, český botanik, geológ a paleontológ (* 1761)


1838
1839

## Udalosti
* 14. august – Louis Daguerre si dal v Spojenom kráľovstve patentovať vynález dagerotypie, ktorý o päť dní neskôr francúzska vláda, ktorá vynález odkúpila, odovzdala na verejné použitie 
* francúzsky fyzik Alexandre Edmond Becquerel objavil fotovoltický jav
* nemecký chemik Christian Friedrich Schönbein znovuobjavil ozón, ktorý považoval za nový prvok
* švédsky chemik Carl Gustaf Mosander objavil chemický prvok lantán
* americký chemik Charles Goodyear vynašiel vulkanizáciu kaučuku
* začala prevádzka parnej železnice na trase Viedeň – Brno

## Narodenia
[thumb|upright|[Paul Cézanne (* 19. január)]]
* 19. január – Paul Cézanne, francúzsky maliar († 1906)
* 11. február – Willard Gibbs, americký matematik, fyzik a chemik († 1903)
* 16. marec – Sully Prudhomme, francúzsky básnik a esejista, prvý nositeľ Nobelovej ceny za literatúru († 1907)
* 30. apríl – Floriano Peixoto, druhý brazílsky prezident († 1895)
* 21. marec – Modest Petrovič Musorgskij, ruský skladateľ († 1881)
* 8. máj – Alexander Gesell, uhorský geológ  († 1919)
* 12. máj – Adolf Svätopluk Osvald, slovenský spisovateľ († 1876)
* 16. jún – Julius Petersen, dánsky matematik († 1910)
* 10. september – Charles Sanders Peirce, americký filozof, logik († 1894)
* 2. október – Hans Thoma, nemecký maliar a grafik († 1924)
* 29. október – Imre Steindl, maďarský architekt († 1902)
* 30. október – Alfred Sisley, anglický maliar († 1899)
* 18. november – Emil Škoda, český podnikateľ, zakladateľ strojárenskej firmy Škoda († 1900
* 1. december – Ján Klempa, slovenský kňaz a spisovateľ († 1914)
* 5. december – George Armstrong Custer, americký vojak, veliteľ kavalérie († 1876)

## Úmrtia
* 23. apríl – Jan Daniel Preysler, český prírodovedec (* 1768)
* 13. máj – Joseph Fesch, francúzsky kardinál, arcibiskup lyonský (* 1763)
* 18. máj – Karolína Bonapartová, najmladší sestra Napoleona Bonaparte (* 1782)
* 30. jún – Manuel Vicente Maza, argentínsky právnik a politik (* 1779)
* 30. jún – Mahmúd II., turecký sultán (* 1785)
*3. október – Mojžiš Schreiber, židovský učenec, bratislavský rabín (* 1762)
* 13. november – William Otis, americký vynálezca parného rýpadla (*  1813)


1839
György Lukács

**György Lukács**, plným menom **Szegedi Lukács György Bernát** (* 13. apríl 1885, Budapešť – † 4. jún 1971, Budapešť) bol marxistický filozof a literárny kritik židovského pôvodu.

## Život a politika

Lukácsovo plné meno, v nemčine, bolo **Georg Bernhard Lukács von Szegedin**, a v maďarčine **Szegedi Lukács György Bernát**; publikoval pod menom Georg a György Lukács.

Narodil sa ako **Löwinger György Bernát** v Budapešti Józsefovi Löwingerovi (Szegedi Lukács József, b. Szeged) (1855 - 1928) a Adele Wertheimerovej (Wertheimer Adél, b. Budapešť) (1860 - 1917).

Do prvej svetovej vojny nebol politicky aktívny. Lukács neskôr založil svoje názory na vojnových skúsenostiach a udalostiach z Veľkej októbrovej socialistikej revolúcie z roku 1917 v Rusku. Stal sa komunistom a pripojil sa k vznikajúcej Komunistickej strane v Maďarsku a od marca do augusta 1919 bol ministrom kultúry Maďarskej republiky rád. V máji 1919 ako veliteľ (komisár) piatej divízie Maďarskej červenej armády (maď. *Vörös Hadsereg*) dal zastreliť v obci Poroszlo šesť (Csupor Lajos, Malik Ferenc, Fenyő Nándor, Sück Emil, Tóth Lajos, Varga Károly) až 8 vojakov na výstrahu pred sympatiami s postupom československej armády  . Podľa vlastného životopisu, ktorý napísal v Moskve 2. decembra 1940: "Biela vláda Maďarska ma naháňala za viac ako 200 vrážd a požadovala moje zatknutie a trest smrti pre mňa". 

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Maďarskí filozofi
Kategória:Maďarskí politici
Kategória:Politickí filozofi
Kategória:Filozofi židovského pôvodu
Kategória:Politici židovského pôvodu
Kategória:Maďarské osobnosti židovského pôvodu
Kategória:Osobnosti z Budapešti
Kategória:Osobnosti maďarsko-česko-slovenskej vojny
Kategória:Pochovaní na cintoríne Kerepesi
Kategória:Nositelia Radu červenej zástavy
Wikimedia Commons

thumb|Logo Wikimedia Commons

**Wikimedia Commons** (tiež nazývaná „Commons“) je úložisko voľne použiteľných obrázkov, zvukov a iných multimediálnych súborov nachádzajúce sa https://commons.wikimedia.org/. Je to jeden z projektov Wikimedia Foundation. Súbory nahrané do tohto úložiska môžu byť priamo použité inými projektmi na Wikimedia serveroch, vrátane Wikipédia, Wikibooks a Wikinews.

## Použitie obrázkov
Obrázky nahrané na Wikimedia Commons môžu byť použité v iných Wikimedia projektoch. Syntax pre použitie obrázkov je rovnaká ako pre obrázky na lokálnych Wiki projektoch. V prípade, že existuje lokálny obrázok na nejakej Wiki, bude použitý prednostne, až v druhom rade (teda ak lokálna verzia neexistuje) bude použitý obrázok rovnakého mena z Commons repozitára.

## História
Projekt bol založený 7. septembra, 2004. V novembri 2004 dosiahol míľnik 10&nbsp;000 nahraných súborov s médiami. Bol takisto prvým projektom Wikimedie, ktorý používal Mediawiki 1.4.

## Jazyky
Hlavným jazykom pre Commons je angličtina, ale rozhranie sa dá nastaviť pre ľubovoľný jazyk (v používateľských nastaveniach). Niektoré stránky už boli preložené aj do iných jazykov.

## Autorské práva
Od roku 2004 Wikimedia Commons nepovoľuje nahrávanie pod inými ako bezplatnými licenciami, vrátane licencií, ktoré zakazujú komerčné použitie materiálov alebo pre tzv. „fair use“ (použitie za určitých podmienok aj bez súhlasu majiteľa autorských práv; Copyright Act of 1976, 17 U.S.C. § 107). Povolené licenčné podmienku zahrňujú GFDL, Creative Commons (niekoľko variant) a tzv. public domain.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Wikimedia Commons

Kategória:Wikimedia projekty
Ústavná listina Československej republiky

náhľad|Posledná stránka vydania z roku 1923

**Ústava Československej republiky** z roku 1920, oficiálne nazývaná **Ústavná listina Československej republiky**, bola ústava prijatá Dočasným Národným zhromaždením 29. februára 1920 ako ústavný zákon č. 121/1920 Zb. s účinnosťou od 6. marca 1920. 

Štrukturálna skladba Ústavy ČSR pozostávala z týchto častí:
* slávnostná preambula,
* uvodzovací zákon,
* 6 hláv ústavy.

Ústavná listina sa skladá z týchto 6 hláv:
# Všeobecné ustanovenia.
# Zákonodarná moc. Zloženie a pôsobnosť Národného zhromaždenia a jeho oboch snemovní.
# Vládna a výkonná moc.
# Sudcovská moc.
# Práva a slobody, ako aj občianske povinnosti.
# Ochrana národných, náboženských a rasových menšín.

Podľa § 1 ods.1 ústavnej listiny *„Ľud je jediným zdrojom všetkej štátnej moci v ČSR“*. Československá republika je tu definovaná ako demokratická republika. Jej hlavou bol prezident, volený parlamentom. Voľbu prezidenta ČSR upravuje č.161/1920 Zb.z. Právomoci prezidenta republiky upravuje § 64. Preambula vychádza zo vzoru ústavy Spojených štátov amerických a začína slovami *„My, národ československý“*. Ustanovenie § 4 sa týka českého a slovenského jazyka. Bola jedinou ústavou v strednej Európe, ktorá bola po celú dobu svojej platnosti dodržiavaná. Tvorcovia ústavy sa inšpirujú modernými ústavnými vzormi. Vzory ústav boli – ústavy dohodových štátov, decembrová, belgická, ústava Weimarskej republiky, anglické a švajčiarske ústavné právo. Je v nej zakotvené posilnenie právomoci vlády vo vzťahu ku prezidentovi. Je to typ tuhej ústavy na ktorej zmenu je potrebná troj pätinová väčšina každej z komôr Národného zhromaždenia. Bola historicky prvou ústavou, ktorá umožňovala všeobecné volebné právo na území Slovenska pre všetkých obyvateľov.

Návrh ústavy bol vypracovaný skupinou politikov a právnikov, medzi inými osobnosťami aj T. G. Masarykom. Po odbornej stránke na jej vznik dohliadal prof. Jiří Hoetzel, po politickej Antonín Švehla (nazývaný aj „otcom ústavy“). Spolu s Ústavou z roku 1920 boli vydané aj ďalšie zákony, ktoré rozpracovávali alebo dopĺňali v ústave zakotvené základné zásady majúce všeobecnejšiu podobu. Patrili k nim:
* *Jazykový zákon* (zák. č. 122/1920 Zb. z. a n.)
* *Volebný poriadok do poslaneckej snemovne* (zák. č. 123/1920 Zb. z. a n.)
* *Zákon o zložení a právomoci senátu* (zák. č. 124/1920 Zb. z. a n.)
* *Zákon o volebnom súde* (zák. č. 125/1920 z. a n.)
* *Zákon o župnom zriadení* (zák. č. 126/1920 Zb. z. a n.)

## Literatúra
* 
* 

## Pozri aj
* Ústava
* Ústava Slovenskej republiky (1939)
* Ústava Slovenskej republiky (1992)

## Externé odkazy
* Ústavná listina Československej republiky na českých Wikizdrojoch
* Pôvodné znenie zákona č. 121/1920 Sb. z. a n. v Zbierke zákonov a nariadení štátu československého
* Ústavná listina Česko-Slovenskej republiky na webe Poslaneckej snemovne Parlamentu Českej republiky

Kategória:Dejiny Česko-Slovenska
Kategória:Politika v Česko-Slovensku
Kategória:Ústavy v Česko-Slovensku
Ústava Československej republiky (1948)

**Ústava Československej republiky**, známa ako **Ústava 9. mája**, z roku 1948 bola ústava prijatá Ústavodarným národným zhromaždením 9. mája 1948. Deklarovala „víťazstvo robotníckej triedy“ vo februári 1948, definovala Česko-slovenskú republiku ako „ľudovodemokratický štát“ a zabezpečovala položenie základov socializmu vo všetkých oblastiach spoločenského života. Zakotvila asymetrické štátoprávne usporiadanie, teda okrem česko-slovenských orgánov iba existenciu slovenských orgánov s obmedzenou autonómiou a žiadne české orgány. Povoľovala existenciu podnikov do 50 zamestnancov a držbu pôdy do 50 ha. (Tento princíp bol v praxi porušený.)

Kategória:Ústavy v Česko-Slovensku
Kategória:Dejiny Česko-Slovenska
Adresa

**Adresa** môže byť:
*v poštovom styku a podobne: meno, miesto (alebo aspoň spôsob dodania) a prepravné údaje (t.j. najmä PSČ), pozri adresa (pošta)
*v informatike:
**znak alebo skupina znakov, ktorá identifikuje hardvérový register, časť úložiska, alebo iný dátový zdroj
**skrátene:
***internetová adresa
***MAC adresa
***elektronická adresa
*verejný písomný prejav, ktorým sa niekto na niekoho obracia
*v umeleckej grafike: vhodne umelecky spracovaný (napísaný, vytlačený a podobne) blahoprajný prejav
*inskripcia