Bohuslav Fuchs

Prof. Ing. arch. **Bohuslav Fuchs**, DrSc. (* 24. marec 1895, Všechovice – † 18. september 1972, Brno), bol český architekt a urbanista, predstaviteľ česko-slovenského funkcionalizmu.

## Život
Narodil sa 24. marca 1895 v obci Všechovice, do rodiny malého obchodníka. Navštevoval reálnu školu, kde sa vyučil za murára. Neskôr navštevoval Gymnázium v Holešove a Stavebnú Priemyslovú školu v Brne, ktorú absolvoval v roku 1915. Od roku 1916 bol študentom na Akadémii výtvarných umení (AVU) v Prahe. Študoval pod vedením profesora Jána Kotěru, v ktorého ateliéri pracoval v rokoch 19191921. Ďalšie dva roky spolupracoval v spoločnom ateliéri s Jozefom Štěpánkom. V roku 1922 sa natrvalo usadil v Brne. Zoznámil sa s mestským architektom Jindřichom Kumpoštom, ktorý mu ponúkol zamestnanie v architektonickom a regulačnom oddelení mestského stavebného úradu v Brne. Tu pôsobil v rokoch 19231929. V roku 1929 založil svoj vlastný ateliér. V rokoch 19381940 bol profesorom na Umeleckopriemyslovej škole v Zlíne. Od roku 1945 učil architektúru na Vysokej škole technickej Dr. Eduarda Beneša v Brne, kde ho v roku 1947 vymenovali za profesora. V rokoch 19481949 pôsobil ako dekan odboru Architektúry a Pozemného staviteľstva a v rokoch 19511952 a 19551958 ako dekan Fakulty architektúry a pozemného staviteľstva, po tzv. kádrových previerkach, bol nútený opustiť učiteľské miesto na vysokej škole. Následne bol obvinený a odsúdený k dvom rokom väzenia podmienečne. Zomrel dňa 18. septembra roku 1972 v Brne.

## Tvorba a dielo
thumb|right|Kúpele v Zábrdoviciach.
thumb|right|Hotel Avion – súčasný stav.
Fuchs sa venoval architektúre a urbanizmu, ale aj obnove pamiatok či dizajnu úžitkového umenia. Jeho celoživotné dielo obsahuje vyše 500 projektov, z toho 150 realizovaných. Okrem toho sa venoval pedagogickej aj teoretickej činnosti.

### Architektúra
Prvé náčrty Fuchsovej tvorby pochádzajú ešte z čias, keď študoval na stavebnej priemyslovke pod vedením Jaroslava Syrište. Práce z tohto obdobia boli do značnej miery ovplyvnené súdobou architektúrou kubizmu, rondokubizmu, čo súviselo s dobou hľadania národného štýlu v Česko-Slovensku. Na Fuchsových prácach a realizáciách po absolvovaní AVU je zjavný vplyv Kotěrových princípov tvorby. Ťažiskom mu bol funkčný priestor, ktorý dosahoval technickými a konštruktívnymi prostriedkami. Pred rokom 1925 sa na jeho tvorbe prejavil vplyv holandskej neoplastickej skupiny De Stijl. Z tohto obdobia nesie jeho práca spoločné prvky pravouhlého členenia plôch, vertikálne a horizontálne členených do abstraktnej kompozície, ukončenej plochou strechou. Veľkú pozornosť venuje tektonike muriva a skladbe článkovej architektúry. Z tohto obdobia sú známe projekty ako napr.: návrh na *stále Zemské výstavisko* (Brno, 1924), *Obchodná a administratívna budova Mastnej Burzy* (Brno, 19241925), *Obradná sieň ústredného cintorína* (Brno, 1925).

Zlom v práci Bohuslava Fuchsa nastal v polovici 20. rokov, a to pri stavbe *[[Zemanova kaviareň|Zemanovej kaviarne]]* (Brno,1925). Na tejto realizácii je markantný odklon autora od neoplastickosti k funkčne a hlavne priestorovo orientovanej architektúre funkcionalizmu. Pri návrhu vychádzal z jednoduchej kompozície dvoch hranolov, pričom konečná podoba architektúry vychádza zo železobetónovej konštrukcie a funkčno-prevádzkovej schémy objektu. Takýto prístup s dôrazom na priestorové prelínanie interiéru a exteriéru sa stal pre jeho tvorbu charakteristický.Iné projekty z tohto obdobia: *[[Hotel Avion]]* (Brno, 1927), *Pavilón mesta Brno* (Brno, 1927), *[[Hotel Passage]]* (spolu s Antonínom Mullerom) (Brno, 1927), *Mestské kúpele* (Brno-Zábrdovice, 1929), *Moravská banka* spolu s Ernstom Wiesnerom (Brno, 1929), *Masarykov študentský domov* (Brno, 19281930), *Odborná škola Vesna a domov Elišky Máchovej* (Brno,1929), *[[Zotavovňa Morava]]* (Tatranská Lomnica, 19301931).

Začiatkom 30. rokov došlo k ďalším zmenám vo Fuchsovej tvorbe. Pre čoraz častejšie používanú oceľovú konštrukciu sa mohol Fuchs vo svojich prácach odpútať od pustých tvarov ranej moderny. Architektonický výraz už nevychádza najmä z konštrukčného riešenia, a tak sa do funkčne odvodenej architektúry dostávajú výtvarne bohatšie kompozície. Do zdržanlivých elementárnych foriem s plochou strechou sa časom dostalo uvoľnenia v podobe organických foriem krivky, segmentu a plného oblúka. V tomto období pribudli stavby ako napr.: *[[Nájomný dom Z.Rosenthalovej]]* (Bratislava, 1935), *Termálne kúpalisko [[Zelená žaba]]* (Trenčianske Teplice, 19351936), *administratívna budova firmy Alpa* (Brno-Královo Pole, 1936), *Zemské vojenské veliteľstvo* (Brno, 19361937), *Nádražný poštový úrad* (Brno, 1938).

### Urbanizmus
Veľkú časť Fuchsovho diela okrem architektonických úloh zohrávali urbanistické návrhy. Už po absolvovaní akadémie, počiatkom 20. rokov sa zaoberal návrhmi pre reguláciu miest a mestských častí. Konkrétne išlo o: *súťažný návrh na reguláciu a rozšírenie [[Prostějov]]a* (1920), *súťažný návrh na reguláciu pobrežnej časti [[Malá Strana|Malej Strany]] v [[Praha|Prahe]]* (1922), *štúdia regulačnej úpravy predmestia Klárová v [[Praha|Prahe]]* (1922). Po usadení v Brne a pri práci na mestskom úrade sa zaoberal štúdiami na reguláciu Veľkého Brna, ktoré vzniklo pripojením predmestských obcí k historickému centru. Z tohto obdobia je podstatná najmä *štúdia [[Tangenta]]* (19261927), v ktorej sa spolu s Jozefom Peňázom a Františkom Sklenářom zaoberali reguláciou Brna a rozšírením jeho historického centra. Po nasledujúcich *súťažných návrhoch na dopravný a hospodársky plán [[Brno|Brna]]* (1933) ich teoretické a praktické skúsenosti z tejto oblasti zhrnuli v publikácii *Cesta k hospodářské obrodě ČSR*. V rokoch 19361952 spracoval územno-plánovacie štúdie a regulačné návrhy pre viac ako štyridsať obcí a miest. Ďalšou významnou urbanistickou prácou bola jeho *Metoda Reginálniho Plánování*, kde určil spôsob ako riešiť územia regiónov novými pracovnými postupmi. Jeho teóriu si v roku 1951 overil pri štúdii územia Okřišky a Předín. V Priebehu 50. a začiatkom 60. rokov sa Fuchs zaoberal urbanizmom veľkých mestských aglomerácií a ich historických centier. Príkladom sú smerné územne plány pre Košice z roku 1951 a neskôr pre Nitru z roku 1952. Pri riešení veľkých urbanistických komplexov sa mu stalo východiskom urbanistické zónovanie, ktoré si vyskúšal pri*experimentálnej štúdii sídla pre 300 tisíc obyvateľov* (1962). Jednou z jeho posledných prác bol *súťažný návrh na riešenie zástavby okolia Národného divadla v [[Praha|Prahe]]* (1962, 1964).

### Obnova pamiatok
V 50. rokoch sa Fuchs zaoberal problematikou pamiatkovej starostlivosti a podieľal sa na pláne na asanáciu historického jadra Brna z roku 1958 a na rekonštrukcii napr. Reduty a Umelecko priemyslového múzea v Brne.

### [[Dizajn]]
Okrem navrhovania drobných predmetov úžitkového umenia, Fuchs inicioval vznik podnikov na výrobu bytových doplnkov:  *Standart bytové společnosti*, *Dielne umeleckej keramiky*, *[[Magazín AKA]]*.

## Tituly a ocenenia
* člen Spolku výtvarných umelcov Mánes
* stály delegát Medzinárodného kongresu modernej architektúry CIAM
* člen Medzinárodného výboru pre realizáciu súčasnej architektúry CIRPAC
* čestný dopisujúci člen Kráľovského inštitútu britských architektov RIBA
* čestný podpredseda Medzinárodnej federácie pre bývanie, stavbu miest a priestorového plánovania IFHTP
* titul Národný umelec (1968)
* Cena oslobodenia mesta Brna (1955)
* Cena Gottfrieda von Herdera (Vídeň, 1969)

## Referencie
* CHRONEK, Iloš: Architekt Bohuslav Fuchs, Brno; Petrov; 1995; ISBN 80-85247-62-3
* KUDĚLKA, Zdeněk: Bohuslav Fuchs, Praha; NČSVU; 1966
* KUBINSZKY, Mihály: Bohuslav Fuchs, Berlín; Henschelverlag Kunst und Gessellschaft; 1986; ISBN 3-362-00316-8
* http://www.archiweb.cz/architects.php?type=arch&action=show&id=394
* http://encyklopedie.brna.cz/home/?acc=profil_osobnosti&load=2053
* http://www.brno.cz/index.php?nav01=2222&nav02=2220&nav03=2447&idosobnosti=11

Kategória:Českí architekti
Kategória:Česko-slovenskí národní umelci
Kategória:Absolventi Akadémie výtvarných umení v Prahe