Maša Haľamová

[thumb|Hrob Maši Haľamovej na [Národný cintorín|Národnom cintoríne v Martine]]
right|thumb|Pamätník na Štrbskom Plese

**Maša Haľamová**, vyd. *Mária Pullmanová* (* 28. august 1908, Blatnica – † 17. júl 1995, Bratislava) bola slovenská poetka.

## Životopis
Narodila sa v rodine obchodníka a vzdelanie získavala v Martine, Starej Pazove (Srbsko-Vojvodina), vyššie školy navštevovala v Martine a v Bratislave, kde aj v roku 1925 zmaturovala. Po maturite pracovala ako úradníčka vo Vysokých Tatrách, kde žila 30 rokov. Bola vynikajúca lyžiarka a stala sa najmladšou rozhodkyňou na majstrovstvách sveta na Štrbskom Plese v roku 1935. Vydala sa za lekára Jána Pullmana a vo Vysokých Tatrách žila až do manželovej predčasnej smrti v roku 1956. V rokoch 1957/58 pracovala v Martine ako redaktorka vydavateľstva Osveta a odtiaľ odišla do  Bratislavy, kde pracovala až do roku 1973, kedy odišla do dôchodku, ako redaktorka vo vydavateľstve Mladé letá (vydavateľstvo). Zomrela v Bratislave, no pochovali ju na Národnom cintoríne v Martine.

## Tvorba
Už ako študentka uverejňovala preklady z ruskej poézie v Slovenskom denníku. Vlastnú tvorbu začala publikovať v 2. polovici 20. rokov v literárnych časopisoch: Slovenské pohľady, Živena, Elán, tiež v periodikách Nový rod a Mladé Slovensko. 

Je autorkou žensky krehkej lyriky, zachytávajúcej prostým, úprimným slovom vzruchy srdca: nenaplnený cit lásky, manželské šťastie, bolesť nad stratou manžela. Okrem ľúbostných motívov stvárňovala dojmy z tatranskej prírody, z cesty do Francúzska a sociálne námety pod vplyvom Jiřího Wolkra. Priťahoval ju obraz na smrť chorého Jiřího Wolkra, márne hľadajúceho uzdravenie v tatranskej prírode. Jej poézia sa vyznačuje hlboko prežívanými a citovými zážitkami. Hľadala v nej opravdivý cit lásky nielen pre seba, ale pre všetkých, a najmä pre tých, ktorým ju „tvrdé veci dňa“ nedožičili. Bola majstrom básnickej drobnokresby, nakoľko dokázala zachytiť v básňach i tie najmenšie záchvevy dievčenskej duše s čistotou a presnosťou, pričom nestrácajú nič zo svojej krehkosti a ľahkosti. 

Okrem vlastnej tvorby sa venovala tiež prekladom z lužickosrbskej, českej (Jiří Wolker, Ivan Olbracht, Marie Majerová, Jan Drda) a ruskej literatúry.
Viaceré básne z jej zbierok zhudobnili poprední slovenskí skladatelia (napr. básne zo zbierky *Červený mak*). Svojou tvorbou sa zapísala do dejín slovenskej literatúry ako jedna z najvýznamnejších predstaviteliek slovenskej poézie 20. storočia. Jej dielo bolo preložené do 9 cudzích jazykov.

## Ocenenia
* 1968 – zaslúžilá umelkyňa
* 1983 – národná umelkyňa

## Diela
### Poézia
* 1928 – *Dar*
* 1932 – *Červený mak*
* 1966 – *Smrť tvoju žijem*

### Próza pre deti a mládež
* 1957 – *Svrček a mravci*
* 1962 – *Mechúrik Košťúrik s kamarátmi*
* 1965 – *Petrišorka*
* 1966 – *Hodinky*, leporelo
* 1976 – *O sýkorke z kokosového domčeka*

### Výbery z poézie
* 1955 – *Básne*
* 1964 – *Dar*
* 1968 – *Červený mak*
* 1968 – *Komu dám svoju nehu*
* 1993 – *Čriepky*
* 1998 – *Nepokoj*
* 2003 – *Milému*

### Spomienkové eseje
* 1988 – *Vyznania*
* 1988 – *Vzácnejšia než zlato*
* 1993 – *Čriepky* (ilustroval Mikuláš Galanda)
* 2001 – *Tatranské listy*

### Preklady diel pre deti a mládež
* 1968 – Ivan Olbracht: *Biblické príbehy*
* 1971 – Jan Drda: *Zabudnutý čert*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1908
Kategória:Úmrtia v 1995
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Ženy v poézii
Kategória:Česko-slovenskí zaslúžilí umelci
Kategória:Česko-slovenskí národní umelci
Kategória:Osobnosti z Blatnice
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine