open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fyzické zlo

**Fyzické zlo** (G. W. Leibniz) vyplýva z metafyzického zla. Fyzické zlo je podmienené viazanosťou duše na telo. Zlo je nedostatok - privácia. V spoločenskom súžití môže zlo slúžiť ako prostriedok výchovy, a najmä fyzické zlo (telesný trest) je tu preto, aby často plodilo väčšie dobro.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Gottfried Wilhelm Leibniz
Kategória:Morálka
Metafyzické zlo

**Metafyzické zlo**  (G. W. Leibniz) je obmedzenosť vecí a ich možnosť trpieť, ktorá je neoddeliteľne spojená s konečnými entitami. Metafyzické zlo je preto nevyhnutným spôsobom spojené s existenciou sveta.

Z metafyzického zla vyplýva ako dôsledok fyzické zlo.

## Pozri aj
* Zlo

## Externé odkazy
* 

Kategória:Gottfried Wilhelm Leibniz
Kategória:Morálka
Zjavenie

**Zjavenie** alebo **revelácia** je mimozmyslové poznanie nadprirodzena v akte (mystického) osvietenia. Výsledok tohto poznania je v náboženstvách často fixovaný vo svätých písmach/knihách. Pojem zjavenia je základným pojmom teológie a náboženskej filozofie.

## Pozri aj
*duch
*epifánia
*teofánia

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Náboženstvo
Morálne zlo

**Morálne zlo** (G. W.Leibniz) je zlo, ktorého existenciu pripúšťa/dovoľuje Boh, pretože bez neho by nemohla existovať cnosť.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Kategória:Morálka
Zloba

**Zloba** je súhrn zlých vlastností (nepriateľstva, nenávisti, závisti, nežičlivosti a pod.)

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etika
Pravý zlomok

**Pravý zlomok** je (v doxografii) fragment autentického diela filozofa. U antických filozofov sa označuje písmenom B.

## Zdroj

* 

Kategória:Dejiny filozofie
Zloženie

**Zloženie** je spôsob, akým sa niečo z niečoho skladá, skladba, stavba, konštitúcia, zostava.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Zložitosť funkcie

**Zložitosť funkcie** je zložitosť najlepšieho algoritmu (zložitosť algoritmu) z množiny všetkých algoritmov, ktoré túto funkciu vypočítajú.

## Pozri aj
*zložitosť

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Zlúčenie

**Zlúčenie** alebo **zlučovanie** môže byť:
*spojenie v jeden celok, danie dovedna
*v chémii: syntéza (v zmysle spájanie viacerých látok do jednej)
*v matematike: vykonanie sčítania alebo odčítania

**Zlúčenie** je v ekonómii spojenie podnikov tak, že jeden (resp. viacero) z nich zanikne a jeden preberie jeho (resp. ich) celé imanie, synonymum: akvizícia, pozri zlúčenie (podniky)
Zložitosť

**Zložitosť** je komplikovanosť, spletitosť, mnohotvárnosť ; vlastnosť systému zahrňujúceho viaceré navzájom spoločne fungujúce systémy. Tieto systémy sú spravidla usporiadané vertikálne a hierarchicky, pričom hierarchicky najvyšší systém je riadiacou zložkou celého zložitého systému. Uvažuje sa aj o zložitosti funkcií, zložitosti algoritmov a i., pričom sa kladie dôraz na jej matematický opis (najmä v teórii zložitosti).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Zlučiteľnosť

**Zlučiteľnosť** je vlastnosť toho, čo sa dá zlúčiť, spojiť dovedna, v jeden celok. Zlučiteľnosť je napr. jedna z vlastností, ktoré musí spĺňať správna axiomatika: zlučiteľnosť zabezpečuje, že uznané axiómy si medzi sebou neodporujú.

## Pozri aj
*kompatibilita

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Zmena (premena)

**Zmena** je prestávanie entity byť totožnou so samou sebou sprevádzané nadobúdaním iných vzťahov k ostatným entitám. Zmena je najvšeobecnejšia forma bytia entít; zmenou je každý pohyb a pôsobenie, prechod z jedného stavu do druhého, každé premiestňovanie telies, vnútorné premeny foriem pohybu, vývojové procesy, vznik nových javov, kvantitatívne zväčšovanie a zmenšovanie charakteristík telies, ako aj ich kvalitatívne transformácie, zmenám podliehajú aj zákony pohybu.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Metafyzika
Zmluva

**Zmluva** (do roku 1953: *smluva*) alebo **kontrakt** je zložený právny úkon, na vznik ktorého treba spravidla aspoň dva prejavy vôle, resp. právne úkony, aspoň dvoch subjektov  („zmluvných strán“), a ktorý zakladá určitý (konkrétny) právny vzťah medzi týmito subjektmi. 

V širšom zmysle je zmluva jednoducho to, čo sa medzi účastníkmi dohodlo a/alebo samotné dohodnutie sa (teda „dohoda“ [v širšom zmysle]). 

## Pojem zmluva a jeho významy
V právnych textoch pojem zmluva vystupuje najčastejšie v troch rôznych významoch:
* zmluva ako právny úkon (t. j. konanie, resp. opomenutie konania),
* zmluva ako právny vzťah (t. j. záväzkovo-právny vzťah),
* zmluva ako doklad (listina).

## Úplné a čiastočné synonymá
Pojem **kontrakt** je s pojmom zmluva úplne identický, ale používa sa v slovenčine spravidla len v niektorých súvislostiach (spravidla na burze alebo pre väčšie medzinárodné obchodné zmluvy). Treba však upozorniť, že podľa rímskeho práva je kontrakt (len) obligačná zmluva, ktorá bola žalovateľná podľa starého občianskeho práva (ius civile).

Okrem pojmu zmluva sa v právnickej literatúre, v právnych aktoch a napokon aj v právnej praxi možno stretnúť s pojmami **dohoda, dohovor** (cudzím slovom **konvencia**) či **pakt**. Tieto možno v určitom zmysle (a to ak spĺňajú základné charakteristiky zmluvy) chápať ako synonymá pojmu „zmluva“. Slovo pakt väčšinou označuje medzinárodnú zmluvu a v staršom rímskom práve išlo o (len) obligačnú zmluvu, ktorá nebola urobená v určitej právom predpísanej forme (pozri pactum).

## Vznik zmluvy
Zmluva sa spravidla realizuje tak, že jedna strana (ponúkajúca alebo oferent) urobí ponuku (ofertu), a ten, komu je ponuka určená, ju prijme (akceptuje). 

Zo zmluvy spravidla vznikajú stranám práva a povinnosti (napr. z dodávkovej zmluvy má dodávateľ povinnosť dodať výrobky a odberateľ má povinnosť výrobky prevziať a zaplatiť ich cenu). 

## Hlavné typy zmlúv
Delenie 1:
* súkromnoprávna zmluva, napr.
** občianskoprávna zmluva
** obchodná zmluva
* verejnoprávna zmluva
* medzinárodná zmluva

Delenie 2:
* odplatná zmluva
* neodplatná zmluva

Delenie 3:
* synalagmatická zmluva
* asynalagmatická zmluva

Delenie 4:
* pomenovaná zmluva  (nominátna zmluva): zmluva explicitne uvedená ako typ zmluvy v zákonoch (OBZ a OZ)
* nepomenovaná zmluva (inominátna zmluva): iná zmluva

Delenie 5:
* dvojstranná zmluva (bilaterálna zmluva)
* viacstranná zmluva (multilaterálna zmluva)

Delenie 6:
* abstraktná zmluva
* kauzálna zmluva

Delenie 7:
* formálna zmluva
* neformálna zmluva

Delenie 8:
* záväzková zmluva (obligačná zmluva)
* vecnoprávna zmluva (reálna zmluva)

Delenie 9:
* konsenzuálna zmluva
* reálna zmluva
* literárna zmluva

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Zmluvy
Darovacia zmluva

**Darovacia zmluva** je zmluva, ktorou darca niečo bezplatne prenecháva alebo sľubuje obdarovanému a ten dar alebo sľub prijíma. Darovacia zmluva je upravená v Občianskom zákonníku v § 628 až § 630. 

## Všeobecná charakteristika
Darovacia zmluva je dvojstranný právny vzťah, ktorý vzniká súhlasným prejavom vôle zmluvných strán, t. j. darcu a obdarovaného. Darovacou zmluvou darca niečo bezplatne prenecháva alebo sľubuje obdarovanému a obdarovaný ten dar alebo sľub prijíma. Zo zákona je neplatná darovacia zmluva, podľa ktorej sa má plniť až po darcovej smrti.

Darcom môže byť len vlastník daru. V prípade, že je dar v spoluvlastníctve, musia s darovaním súhlasiť všetci spoluvlastníci.

## Základné pojmové znaky darovacej zmluvy
* predmet darovania
* bezplatnosť
* dobrovoľnosť

Bezplatnosť znamená, že obdarovaný sa nezaväzuje poskytnúť nijakú protihodnotu daru vyjadriteľnú v peniazoch. Z dobrovoľnosti vyplýva, že dar sa poskytuje bez právnej povinnosti poskytnúť ho.

## Predmet darovania
Predmetom darovania môže byť všetko, čo môže byť predmetom občianskoprávnych vzťahov, teda veci hnuteľné i nehnuteľné, peniaze, byty, nebytové priestory a, pokiaľ to ich povaha pripúšťa, i práva alebo iné majetkové hodnoty. 
To však nevylučuje nejakú protislužbu obdarovaného v prospech darcu, ktorá nemá majetkovú hodnotu. Darovanie možno viazať i na splnenie podmienky, ktorá však nesmie byť v rozpore so základnými znakmi darovania. V prípade daru pre organizácie tretieho sektora si niektorí darcovia zvyknú vymedziť konkrétny účel, na ktorý sa dar (najmä peniaze) môže použiť. V dôsledku bezodplatnosti nezodpovedá darca za vady daru podľa všeobecných ustanovení o zodpovednosti za vady. Je však povinný obdarovaného upozorniť na vady, ktoré sú mu známe. Ak má darovaná vec vady, na ktoré darca neupozornil (t. j. aj vtedy, keď o nich nevedel), je obdarovaný oprávnený vec vrátiť. Jednostranným prejavom vôle obdarovaného vec vrátiť darcovi pre vady veci právny vzťah z darovania zaniká. Ak darca neupozornil obdarovaného na vady darovanej veci, o ktorých vedel, zodpovedá obdarovanému za vzniknutú škodu v dôsledku týchto vád.

## Forma darovacej zmluvy
Darovacia zmluva musí byť písomná, ak je predmetom daru nehnuteľnosť, a pri hnuteľnej veci, ak nedôjde k odovzdaniu a prevzatiu veci pri darovaní.

Darovacia zmluva by mala obsahovať tieto náležitosti: zmluvné strany (t. j. darca a obdarovaný), predmet zmluvy, vyplatenie alebo odovzdanie daru, aktuálny dátum a podpisy darcu i obdarovaného.

Darovacia zmluva môže obsahovať podmienky, po ktorých porušení musí obdarovaný dar vrátiť.

## Vrátenie daru
Podľa Občianskeho zákonníka sa darca môže domáhať vrátenia daru, ak sa obdarovaný správa k nemu alebo členom jeho rodiny tak, že tým hrubo porušuje dobré mravy. V prípade darovania organizáciám tretieho sektora prichádza do úvahy najmä porušenie dobrých mravov. Niekedy si darcovia vymedzia akého druhu správania sa musí obdarovaný zdržať (napr. ohovárania a pod.).

## Zdroje
* Občiansky zákonník SR 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Zmluvy
Spoločenská zmluva

**Spoločenská zmluva** môže byť:
*v politológii a filozofii: jedna z koncepcií základov štátu, pozri spoločenská zmluva (štát)
*v práve: zmluva o založení spoločnosti, pozri spoločenská zmluva (právo)
Alegorický zmysel

**Alegorický zmysel** je vrstva zmyslu vyčlenená pri výklade, ktorá sa vrství nad
morálnym zmyslom a nad ktorou vyrastá anagogický zmysel.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literárne pojmy
Anagogický zmysel

**Anagogický zmysel ** je najvyššia vrstva zmyslu vyčlenená pri výklade a vrstviaca sa nad alegorickým zmyslom. Anagogický zmysel textu Biblie je abstraktným zmyslom večného života a nebeského štátu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literárne pojmy
Zmysel dejín

**Zmysel dejín** je to, k čomu dejiny smerujú; napr. podľa Hegela je zmyslom dejín absolútne vedenie o absolútne.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia dejín
Eidetický zmysel

**Eidetický zmysel** je zmysel, ktorý má znak v rámci nejakého systému znakov vtedy, keď je známy význam znaku alebo designát znaku. Ak znaky nemajú eidetický zmysel, neznamená to, že nemajú vôbec žiadny zmysel, môžu mať totiž operatívny zmysel.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Lingvistické pojmy
Kategória:Semiotika
Historický zmysel

**Historický zmysel** je zmysel, ktorý bol vyčlenený v priebehu výkladu Biblie. Prvá vrstva zmyslu, nad ktorou vyrastá morálny zmysel.

## Zdroj
* 

Kategória:Biblistika
Morálny zmysel

**Morálny zmysel** je vrstva zmyslu vyčlenená pri výklad Biblie a navrstvená nad
zmyslom historickým. Nad morálnym zmyslom vyrastá alegorický zmysel.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Morálka
Operatívny zmysel

**Operatívny zmysel** je zmysel, ktorý má istý znak v nejakom systéme znakov vtedy, keď sú známe
syntaktické pravidlá pre jeho používanie a keď je známe, aké transformačné pravidlá platia pre tieto znaky. Existencia operatívneho zmyslu znaku je predpokladom toho, aby bolo možné vykonávať formálne transformácie so znakom. Nie je však nevyhnutné, aby bol známy vzťah medzi znakom a jeho eidetickým zmyslom. Dôležité je však vedieť, že znalosť prípustných operácií so znakmi nie je totožná so znalosťou prípustných operácií s vecami, ktoré sú týmito znakmi označované.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Lingvistické pojmy
Kategória:Semiotika
Telesný zmysel

[náhľad|Päť základných aristotelovských zmyslov zobrazených zodpovedajúcimi zmyslovými orgánmi u [Človek rozumný|človeka]]

**Telesný zmysel** je schopnosť uvedomiť si predmet alebo jav, ktorý pôsobí na zmyslový orgán. Telesné zmysly umožňujú zmyslové poznanie. Základnými zmyslami (podľa Aristotela) sú: zrak, sluch, chuť, čuch, hmat.

Ľudia majú aj zmysel pre tlak, termorecepciu, propriorecepciu, nocicepciu, zmysel pre rovnováhu, zmysel pre čas a iné.

## Referencie

## Pozri aj
* Nervová sústava
* Zmyslové orgány
* Zmyslový orgán
* Zmyslový epitel

## Externé odkazy
* 

Kategória:Zmysly
Zmysel výrazu

**Zmysel výrazu** je podľa G. Fregeho spôsob danosti významu výrazu; to, čím sa výrazy s rovnakým významom, napr. výraz *Dennica* a výraz *Večernica* (planéta Venuša) od seba líšia: výrazy
*Dennica* a *Večernica* majú rovnaký význam, ale rôzny zmysel. Zmysel výrazu je výrazom vyjadrovaný, zatiaľ čo význam výrazu je výrazom označovaný.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Semiotika
Zmysel života

**Zmysel života** nie je cieľ, ktorý ľudia vytyčujú svojmu životu. Tento pojem sa dá vymedziť na základe zodpovedania dvoch otázok: **Kto som?** a **Kam spejem?**. Otázka po zmysle života sa objavuje po prvýkrát až v 19. storočí vo filozofii Nietzscheho a Diltheya.

Podľa pápeža Gregora V. zmysel života spočíva v tom, koľko šťastia a koľko lásky človek rozdal.

## Zdroje
* 
* 

Kategória:Filozofický slovník
Zmysel filozofie

**Zmysel filozofie** je formulovať správne otázky, a nie nachádzať správne odpovede.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia
Zmyslovosť

**Zmyslovosť** je jedna zo schopností v oblasti poznania prijímať pocity ako funkcie zmyslov, prostredníctvom ktorých dochádza ku kontaktu s telesným a telesne vnímateľným svetom. Zachytáva jednotlivé a konkrétne a je pritom bytostne receptívna, nie však celkom pasívna, ale aktívna podľa povahy vnemu.

Zmyslovosť je podľa Immanuela Kanta jeden z dvoch zdrojov ľudského poznania (vedľa umu) tvorený
empirickými alebo zmyslovými vnemami, zložka vedomia, jeden zo základných momentov poznávania, ktorý spočíva vo vnímaní, v zmyslovej skúsenosti. Zmyslovosť je receptivita našej poznávacej schopnosti.

Látka poskytovaná zmyslovosťou je usporiadavaná vďaka čistým intuíciám alebo formám a priori, čiže vďaká času a priestoru.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Poznávanie
Zmysluplnosť

**Zmysluplnosť** je naplnenosť zmyslom ako poľudšťujúcou prítomnosťou sveta v ľudskom vedomí alebo v bytí človeka, matie zmyslu, spiritualizovanosť. Opak zmysluplnosti je zmysluprázdnosť.

V synkriticizme je zmysluplnosť maximum kultúrneho bytia alebo kultúrnosti. Čokoľvek, čo v stave zmysluplnosti alebo kultúrnosti človek vykoná, má zmysel. Človek je v stave zmysluplnosti neustále v cieli. Medzi akýmkoľvek stavom zmysluplného života človeka a cieľom niet nijakej medzery. Zmysel v tomto kontexte znamená byť kdekoľvek alebo kedykoľvek doma.

## Externé odkazy
* 
* *Pomocný slovník filozofa* http://www.jozefpiacek.info/
* *Glosár synkriticizmu* http://www.jozefpiacek.info/2013/03/synkriticizmus-synkriticizmus/

## Pozri aj
* Synkriticizmus
Značka

**Značka** môže byť:
*viditeľné alebo ináč vnímateľné znamenie slúžiace na označenie niečoho, znak
*poznávacia skratka
*obchodná značka
*skrátene:
**dopravná značka
**evidenčné číslo vozidla (staršie: štátna poznávacia značka)

## Externé odkazy
*
Fyzikálna značka

**Fyzikálna značka** je značka priradená fyzikálnej veličine.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Fyzika
Definičný znak

**Definičný znak**  je znak **=** čítame: sa definične rovná.

## Pozri aj
*definícia

## Externé odkazy
* 
Kategória:Logika
Kategória:Matematika
Jazykový znak

**Jazykový znak** alebo **znak** je jednotka formálnej štruktúry jazyka
(morféma, slovo, spojenie slov, veta) majúca pomenúvaciu (nominatívnu, denominatívnu, referenčnú), významovú (signifikatívnu) a často aj dorozumievaciu (komunikatívnu) funkciu; jazykový znak čosi nazýva, pomenúva - teda je korelátom výseku skutočnosti, a čosi manifestuje, realizuje, je organicky spätý s istou zložkou vedomia; konštituovaný je tromi typmi vzťahov: 1. ku skutočnosti, v tom i k správaniu ľudí a komunikačnému procesu, 2. k vedomiu odrážajúcemu poznávaciu činnosť ľudí, 3. k iným jazykovým znakom; podľa toho má jazykový znak tri typy *[[významu]]*: denotatívny význam, signifikatívny význam a štruktúrny význam.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Matematický znak

**Matematický znak** je znak reprezentujúci (zastupujúci) matematický jav, matematickú entitu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematické zápisy
Primitívny znak

**Primitívny znak** je znak, ktorý je nedeliteľný, a síce v dvojakom ohľade: 
*pri výstavbe L sa nikde nepoužíva jeho časť alebo časti,
*každú konečnú lineárnu postupnosť primitívnych znakov možno len jediným spôsobom považovať za konečnú lineárnu postupnosť primitívnych znakov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Znak rovnosti

[náhľad|[2 (číslo)|2 + 2 = 4]]

**Znak rovnosti** (iné názvy: **znamienko rovnosti**, hovorovo **rovná sa**, nespisovne: *rovnítko*) je znak `'''='''`, ktorý sa v matematike používa ako symbol na vyjadrenie rovnosti. Kladie sa medzi dve veci, o ktorých sa tvrdí, že sú si rovné.

Znak „=“ prvýkrát použil v roku 1557 Robert Recorde, ale ešte do konca 17. storočia mnohí používali aj znak dvoch zvislých čiar („obrátené rovná sa“) alebo skratky ae (z ) či oe.

Kategória:Matematické symboly
Kategória:Typografia
Súpisný znak

**Súpisný znak** je znak diela vytvorený z jeho vonkajších údajov alebo na základe dôkladnej analýzy jeho tématiky, ktorý určuje zaradenie daného záznamu do katalógu, bibliografickej kartotéky alebo dokumentačnej kartotéky a pod.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Bibliografia
Znak

**Znak** môže byť:
* výrazná, rozlišujúca vlastnosť, charakteristická črta
* viditeľný prejav, symptóm, príznak
* viditeľná značka alebo predmet (odznak) slúžiaci na označenie
* pokyn, signál, znamenie
* predzvesť, znamenie
* zmyslami vnímaná vec či jav, ktorá/rý je na základe konvencie nositeľom istého myšlienkového obsahu, napr.:
** v semiotike: skrátene jazykový znak
** v typografii a paleografii: pozri znak (písmo)
** v informatike (angl. character): (definícia podľa ISO:) člen množiny prvkov používaných na organizáciu, riadenie alebo reprezentáciu dát, pozri znak (počítače)
* v biológii:
**charakteristika organizmu ako konečný prejav funkcie génu či súboru génov, pozri znak (genetika)
**taxonomický znak
*v plávaní: plavecký štýl, pozri znak (plávanie)
*v heraldike: obrazec (často erb) vytvorený podľa heraldických pravidiel ako znamenie právneho postavenia, moci, cti či práv osôb, rodu, krajín, obcí a pod., pozri znak (heraldika)
*vo filozofii:
**materiálne energetický, zmyslovo vnímateľný objekt (proces, udalosť), obsahujúci producentom zamýšľanú informáciu o označovanom (Bystřina, I.)
**nie len prvok, ktorý vstupuje do komunikačného procesu (môžem prenášať aj rad nezmyselných tónov alebo hlukov), ale aj niečo, čo sa stáva prvkom procesu dezignácie. Znak zastupuje niečo iné… (Umberto Eco)
**kultúrny artefakt čiže kultúrna hodnota a ako kultúrna hodnota je významom (postmodernizmus)
*v logike: jednoduchý výraz

## Pozri aj
* znamenie
* značka
* odznak
* písmeno

## Iné projekty
Znakovenie

**Znakovenie** je semiotizovanie sa a nadobúdanie znakového charakteru, fungovanie ako znak.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Semiotika
Logický znak

**Logický znak** alebo **logický symbol** je znak logického kalkulu alebo formalizovaného jazyka, ktorého žiadna časť už
nie je znakom.

_______

znak doplnku A doplnok množiny (triedy, relácie) A

ď znak prieniku A ď B prienik množín (tried, relácií) A a B

U znak zjednotenia A U B zjednotenie množín (tried, relácií) A a B

( znak podmnožiny (obsiahnu- A ( B A je podmnožinou (množiny) B
tosti)

) znak nadmnožiny A ) B A je nadmnožinou (množiny) B

&gt;&lt; znak pretínania A &gt;&lt; B A sa pretína s B; A a B majú aspoň jeden spoločný prvok

î znak prvku a î B a je prvkom množiny B

1 znak univerzálnej triedy

0 znak prázdnej triedy

\lambda, lambda operátor, operátor (\lambda,x) P(x) tie x, ktoré majú vlastnosť lambda, operátor abstrakcie P

\, jota operátor, operátor (\,x) P(x) to x, ktoré má vlastnosť P jota, operátor individuálneho opisu

.. ..

Pr symbol označujúci triedu S î Pr S je pravdivá veta v L

všetkých pravdivých viet ~

v L

~

L jazyk-objekt

~

ML metajazyk relativizovaný

~~ vzhľadom k L

~

\Delta; delta designátor

.

ď znak pre zreťazenie

Kategória:Logika
Znalec

**Znalec** môže byť:
*človek, ktorý niečo konkrétne dobre pozná (napr. znalec antiky)
*človek, ktorý sa v niečom nadpriemerne dobre vyzná zo skúsenosti (napr. víno len pre znalcov)
*človek, ktorý sa v niečom dobre vyzná ako odborník; človek, ktorý niečo dokáže odborne posúdiť; expert, pozri napr. odborník, expert
*v slovenských právnych predpisoch (resp. v iných kontextoch skrátene): úradný znalec (=súdny znalec)

## Iné projekty

## Pozri aj
*súdne inžinierstvo#Znalec a expert
Znalosť

**Znalosť** je významový útvar tvorený systémom poznatkov; vzájomne previazaná (meniteľná,
doplniteľná) štruktúra súvisiacich poznatkov, ktorú možno použiť v interakcii so svetom. Znalosť niečoho znamená vlastniť jemu zodpovedajúcu reprezentáciu v podobe dostatočne verného a presného kognitívneho modelu vrátane spôsobilosti vykonávať s tým, čo je reprezentované, rôzne kognitivne operácie. Na základe a v rozsahu týchto operácií dokáže človek (aj počítač) predvídať a predpovedať to, čo sa musí, alebo môže v reálnom svete odohrať.

Znalosť je finálna komplexná informácia s naznačením jej praktického
využitia. Nositeľmi znalostí sú experti. Znalosť je informácia transformovaná
do oblasti praktického uplatnenia a použitia.

Znalosti súvisia s konceptualizáciou entít.

Znalosti sú tvorené deskripciami entít, reláciami medzi entitami
procedúrami, ktoré možno s entitami vykonať.

Keď chceme znalosti komunikovať (napr. v podobe výkladu, prednášky,
článku, alebo učebných textov), ich utriedenie, štruktúrovanie, zdôvodňovanie a pod.
sa stáva nevyhnutným. Je to tak aj v prípade, keď sa komunikujú (*dodávajú*)
počítaču. Počítače vybavené istou znalosťou sa nazývajú znalostné systémy.
Znalostné systémy na riešenie odborných problémov postupmi vyžadujúcimi na
rozdiel od všeobecných predovšetkým (často úzko) špecializované znalosti sa
nazývajú expertné systémy.

## Pozri aj
* báza znalostí
* gnozeológia
* intelektika
* know-how
* poznatok
* schéma
* znalostný systém
* údaj

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Terminológia
Kategória:Znalosti
Znamenie

**Znamenie** môže byť:
*jasne viditeľný alebo počuteľný (alebo zriedkavo hmatateľný) prejav, pokyn či signál ku konaniu, deju a podobne
* bežný znak na niečom (napríklad znamenie kríža), pozri znak
* niečo, čo (vopred alebo spätne) svedčí o niečom, naznačuje prítomnosť niečoho a podobne, príznak, svedectvo, stopa 
* úkaz vykladaný ako prejav duchov, bohov, oznámenia budúcnosti a podobne, pozri znamenie (náboženstvo)
* znamenie zvieratníka, pozri znamenie (astrológia)
* album skupiny Podfuck, pozri Znamenie (album)

## Iné projekty
Znamienko (matematika)

**Znamienko** alebo **signum** je v matematike symbol znamenajúci kladnosť (plus, +) alebo zápornosť (mínus, −) čísla alebo výrazu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Známka

**Známka** môže byť:
*všeobecne:
** znak, prejav, svedectvo niečoho;
** príznak, náznak
** charakteristický znak, prejav
*malý predmet alebo značka na ustálené označenie niečoho, pozri napr. evidenčná známka, známka pre psa, ochranná známka
*v pošte: skrátene:
**poštová známka
**kolková známka (kolok)
*v školstve: stupeň ocenenia prospechu a správania žiaka, pozri známka (škola)
* v informatike: token
* v ekonómii:
**skrátene obchodná známka
**zriedkavo:značka (marketing)
Doplatná poštová známka

**Doplatná poštovná poštová** je osobitný druh známky určený pre vnútornú potrebu pošty.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filatelia
Výplatná poštová známka

**Výplatná poštová známka** je bežná známka, príležitostná známka a pamätná známka.

## Pozri aj
*známka
*poštová známka

## Externé odkazy
* 

Kategória:Pošta
Znárodnenie

**Znárodnenie (znárodňovanie)** (iné názvy **nacionalizácia, poštátnenie (poštátňovanie), zoštátnenie (zoštátňovanie), etatizácia**, čiastočné synonymum pre socialistické štáty: **zospoločenštenie, socializácia**) je prevod súkromného vlastníctva podniku, výrobných prostriedkov či iných hospodársky významných častí súkromného vlastníctva (prípadne vlastníctva nižších úrovní verejnej správy) do štátneho vlastníctva alebo spoločného vlastníctva. Môže ísť o vyvlastnenie (za náhradu) alebo konfiškáciu (bez náhrady).

Niekedy sa pojem **zoštátnenie** (poštátnenie, etatizácia) od pojmu znárodnenie odlišuje tak, že po znárodnení – na rozdiel od zoštátnenie – si znárodnený podnik ponechá určitú samostatnosť a jeho vedenie nie je len odnožou verejnej moci (napr. v rámci tripartity sú spojení zástupcovia štátu, zamestnancov a spotrebiteľov).

Znárodnenie bola štandardná politika socialistických strán – v Česko-Slovensku (1945 – 1948), Spojenom kráľovstve alebo Francúzsku. V Česko-Slovensku bolo vydanie rozsiahlych znárodňovacích zákonov oslávené 28. október ako *Deň znárodnenia*.

## Dejiny v Česko-Slovensku

Znárodnenie ako právny akt štátu bolo v histórii ČSR po prvý raz uplatnené počas povojnovej obnovy republiky na základe Košického vládneho programu z 5. apríla 1945 ako zásada potrestania všetkých kolaborantov a zradcov spolupracujúcich s fašistickou správou Tretej ríše za Protektorátu Čechy a Morava, s režimom ľudáckeho fašistického štátu na Slovensku i vyvlastnenia majetku Nemcov hlásiacich sa k Heinleinovskej strane a k Tretej ríši i vlastníkov majetkov na okupovanom území južného Slovenska horthyovským fašistickým Maďarskom, ktorým sa na základe okupácie vrátili majetky z dôb Rakúska-Uhorska po anexii územia tzv. Viedenskou arbitrážou v 1939.     

Konfiškácia súkromného majetku i etatizácia ako právny akt po 2.svetovej vojne v roku 1945 prebiehala v mnohých krajinách Európy, všade tam, kde došlo k obsadeniu krajiny Treťou ríšou a po oslobodení bolo nutné vysporiadať majetky po nútenej nemeckej správe a po kolaborantoch.

V ČSR boli na základe vydania dekrétov prezidenta republiky Edvarda Beneša od júla 1945, pozri Benešove dekréty, konfiškované a zoštátňované majetky, podniky, dielne, kde sa štátnej správy ujali národní správcovia, buď ako jednotlivci (dielne, obchody, vily,), alebo ako právne osoby (firmy, priemyselné podniky, akciové spoločnosti). Na základe požiadavky Národného frontu Čechov a Slovákov boli prezidentom Benešom vydané znárodňovacie dekréty dňa 28. októbra 1945 na viac ako deväťtisíc priemyselných podnikov s vyše miliónom zamestnancov. Tento dátum vošiel do histórie ako Deň znárodnenia a oslavoval sa každoročne za socializmu.         

Znárodnenie sa označuje ako štandardná politika socialistických politických strán – v Česko-Slovensku po roku 1948, Spojenom kráľovstve po roku 1945, ale i počas trvania Labouristickej vlády v 60.rokoch, alebo vo Francúzsku.

## Pozri aj
* Konfiškácia
* Košický vládny program
* Reštitúcia
* Benešove dekréty
* Lex Schwarzenberg

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Socializmus
Znásilnenie

thumb|Obraz od Konstantina Makovského

**Znásilnenie** je podľa súčasného slovenského trestného práva trestný čin proti ľudskej dôstojnosti. Spočíva v donútení ženy k súloži násilím, pod hrozbou násilia alebo s využitím jej bezbrannosti. Znásilnenie býva spojené so sexuálnou traumou obete. 

V českom práve sa od roku 2001 nerozlišuje či je obeťou znásilnenia žena alebo muž.

## Znásilnenie
V platnom trestnom zákone definuje znásilnenie v §&nbsp;199 takto:
* (1) Kto násilím alebo hrozbou bezprostredného násilia donúti ženu k súloži alebo kto na taký čin zneužije jej bezbrannosť, potrestá sa odňatím slobody na päť rokov až desať rokov.
* (2) Odňatím slobody na sedem rokov až pätnásť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1:
** a) závažnejším spôsobom konania,
** b) na chránenej osobe,
** c) z osobitného motívu, alebo
** d) na žene vo výkone väzby alebo vo výkone trestu odňatia slobody.
* (3) Odňatím slobody na pätnásť rokov až dvadsať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 a spôsobí ním ťažkú ujmu na zdraví.
* (4) Odňatím slobody na dvadsať rokov až dvadsaťpäť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1
** a) a spôsobí ním smrť, alebo
** b) za krízovej situácie.

### Sexuálne násilie
Ten istý zákon v § 200 definuje sexuálne násilie. Rozdiel je v odseku (1), kde obeťou nemusí byť len žena, a činom nemusí byť len súlož, ale aj orálny styk, análny styk alebo iná sexuálna činnosť.

* *(1) Kto násilím, hrozbou bezprostredného násilia alebo mentalne donúti iného k orálnemu styku, análnemu styku alebo k iným sexuálnym praktikám alebo kto na taký čin zneužije jeho bezbrannosť, potrestá sa odňatím slobody na päť rokov až desať rokov.*

## Znásilnenie podľa katechizmu katolíckej cirkvi
Znásilnením sa v katechizme, na rozdiel od súčasného slovenského trestného práva, nechápe iba vynútená súlož so ženou, ale rozumie sa ním násilné vniknutie do pohlavnej intimity nejakej osoby; potupenie spravodlivosti a lásky; hlboko porušuje právo každého človeka na úctu, na slobodu, na telesnú a mravnú neporušenosť. 

Katechizmus katolíckej cirkvi k tomu pridáva, že znásilnenie pôsobí ťažkú škodu, ktorá môže obeť poznamenať na celý život. Je to vždy vnutorne zlý skutok. Ešte horší skutok je znásilnenie spáchané blízkymi príbuznými (incest) alebo vychovávateľmi na deťoch, ktoré im boli zverené.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sexuológia
Kategória:Trestné činy
Kategória:Násilie
Kategória:Súdne lekárstvo
Znamienko

**Znamienko** môže byť:
*(malá) značka (vnímateľný znak), označenie niečoho na niečom
*v matematike: pozri znamienko (matematika)
*skrátene: materské znamienko
Zobrazovanie

**Zobrazovanie** je druh zdvojovania;
znázorňovanie obrazom, vyobrazením (napr. kresbou,
maľbou, fotografiou, rysovaním ap.); vyjadrovanie sa o niečom umeleckými
prostriedkami, umelecké zachycovanie niečoho.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Optika
Kategória:Umenie
Optické zobrazovanie

**Optické zobrazovanie** je transformácia svetelných lúčov vychádzajúcich z predmetových bodov na iné svetelné lúče, ktoré tvoria body obrazu, pomocou optickej sústavy.

## Pozri aj
*zobrazovanie
*kreslenie
*zobrazenie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Optika
Zodpovednosť

**Zodpovednosť** môže byť:
*všeobecne:
**povinnosť niesť následky za niečo
**matie správneho vzťahu k plneniu povinností
**dôležitosť, významnosť
*odborne:
**(charakter povinnosti majúca) pohotovosť konať podľa (právnych, morálnych či politických) požiadaviek, povinností a noriem (právna, morálna alebo politická zodpovednosť)
**schopnosť zodpovedať otázku, prečo sme konali tak a tak; schopnosť odôvodniť svoje konanie
**v práve: skrátene právna zodpovednosť (napr. občianskoprávna zodpovednosť, trestná zodpovednosť)
**v etike: pozri zodpovednosť (etika)

## Iné projekty
Zodpovednosť (etika)

**Zodpovednosť** je morálna vlastnosť, ktorá predpokladá komplementárny vzťah medzi skutkami človeka a jeho svedomím v intenciách morálneho systému, na ktorom človek nesúci zodpovednosť vedome a slobodne participuje a ktorý prijal.  

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etické pojmy
Zóna

**Zóna** môže byť:
*všeobecne: 
**pásmo, oblasť
**pás, úsek (územia)
*administratívna jednotka v Nepáli, pozri zóna (Nepál)
*v geografii: pásmo (geografia)
*v biológii: 
**stratigrafická jednotka nižšia ako stupeň, synonymum: pás, pozri zóna (biologická stratigrafická jednotka)
**pásmo (botanika)
**určitá oblasť rastlinných alebo živočíšnych tiel alebo buniek, pozri zóna (biológia)
*v astronómii: guľový pás medzi dvoma deklinačnými alebo inými kruhmi, pozri zóna (astronómia)
*v geológii: chronostratigrafická jednotka, vrstvy z jedného obdobia v užšom zmysle, synonymum: pásmo, pozri zóna (geológia)
*v permakultúre: určitá oblasť ako výsledok zónovania, pozri pod zónovanie (permakultúra)
*na železnici: traťový úsek, v ktorom platia isté dopravné tarify;
*v športe: obranná sústava v niektorých kolektívnych hrách, pozri zóna (šport)
*v mineralógii: plochy kryštálu, ktoré sa dotýkajú rovnobežnými hranami, pozri zóna (mineralógia)
*v ekológii: územie s faunou a flórou charakteristické pre isté horizontálne pásmo alebo výškový stupeň, majúce rovnaké základné ekologické vlastnosti, pozri zóna (ekológia)
*v rádiotechnike: územie s veľmi slabým príjmom v určitej vzdialenosti okolo prijímača, pozri zóna (rádioprijímač)
Zóna najbližšieho vývoja

**Zóna najbližšieho vývoja** alebo ZNV je koncept, ktorý sa zaraďuje do vývojovej a pedagogickej psychológie, do psychológie učenia a tiež do didaktiky. Jeho autorom je Lev Semionovič Vygotskij, ruský psychológ.

ZNV predstavuje vzdialenosť medzi aktuálnym stupňom rozvoja a potenciálnym stupňom rozvoja dieťaťa. Aktuálny stupeň rozvoja je podmienený samostatným riešením problému zo strany dieťaťa. Naopak, potenciálny stupeň rozvoja je podmienený pomocou pri riešení problému zo strany buď dospelého jedinca alebo nadanejšieho či šikovnejšieho rovesníka.

Ľudský život prebieha v jednotlivých vývojových etapách. Na každú vývojovú etapu sa organizmus človeka dopredu pripravuje. Vždy v období pred nasledujúcou vývojovou etapou sa organizmus jedinca stáva citlivejším, vnímavejším a pohotovejším zareagovať na vonkajšie podnety. Nástup zmien sa tak dá urýchliť. Vygotskij vo svojej teórii tvrdí, že vývoj dieťaťa sa dá urýchliť práve charakteristickým učením v zóne vývoja.

Vychádzajúc z úvah Vygotského, zónu najbližšieho vývoja môžeme zachytiť ako interakciu medzi kompetentnejším a menej kompetentným jedincom. Na konci interakcie je menej kompetentná osoba schopná samostatne zvládnuť či vyriešiť problém, s ktorým jej predtým musela pomáhať kompetentnejšia osoba.

Príkladom môže byť situácia v školskej triede. Sú veci či problémy, ktoré zvládne žiak sám. Ďalej sú veci, ktoré žiak zvládne s pomocou a veci, ktoré nie je schopný sa naučiť. Problémy, ktoré zvládne žiak vyriešiť sám, môžme zaradiť do komfortnej zóny. Problémy, ktoré je žiak schopný zvládnuť s pomocou kompetentnejšieho jedinca patria do zóny vývoja. Veci, ktoré žiak nie je schopný zvládnuť ani sám, ani s pomocou, patria do zóny chaosu.

Vygotskij síce empiricky (výskumom či experimentom) svoju teóriu nepotvrdil, svojimi myšlienkami avšak podnietil výskumnú a aplikačnú činnosť. Jeho teória bola experimentálne overovaná psychológmi a vedcami z rôznych krajín.

## Referencie


## Literatúra
*Esteban-Guitart, M. (2018). The biosocial foundation of the early Vygotsky: Educational psychology before the zone of proximal development. *History Of Psychology*, *21*(4), 384-401.
*Krejčová, K. (2010). Principy dynamického přístupu k diagnostice schopností. *Psychologie pro praxi*, 2010(3-4), 39-45.
*Nguyen, M. -A. (2017). Liberal education and the connection with Vygotsky’s theory of the zone of proximal development. *Cultural-Historical Psychology*, 13(1), 81-88.
*Petrová, Z., & Pupala, B. (2008). K súčasným pedagogickým diskusiám o zóne najbližšieho vývinu. *Pedagogika*, 2(58), 117-130.
*Průcha, J., Mareš, J., & Walterová, E. (2003). *Pedagogický slovník* (4. aktualiz. vyd). Praha: Portál.

Kategória:Vývinová psychológia
Zoofág

**Zoofág** môže byť:
*organizmus živiaci sa živými organizmami, pozri zoofág (živé organizmy)
*organizmus živiaci sa mäsom, synonumá mäsožravec, karnivor, pozri pod mäsožravosť
Zoopsychológia

**Zoopsychológia** alebo **psychológia zvierat** je skúmanie správania zvierat, ich reakcií, vlastností, inteligencie. Zoopsychológiu založil Edward Lee Thorndike.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Zoológia
Kategória:Psychológia
Zoosemiotika

**Zoosemiotika** je odvetvie semiotiky, ktoré skúma stopy znakového správania vo svete zvierat.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Semiotika
Kategória:Zoológia
Zootechnika

**Zootechnika** je náuka o úžitkových schopnostiach, technike chovu a produkcii hospodárskych
zvierat.

## Externé odkazy
*
Agogika

**Agogika** môže byť:
*v hudbe: zmena tempa v priebehu skladby, pozri agogika (hudba)
*v pedagogike:
**všeobecná teória výchovy, pozri agogika (pedagogika)
**v rytmickej výchove pohybové tempo skladby, ktoré sa ustavične mení, pozri agogika (rytmická výchova)

## Referencie
Zoskupovanie žiakov podľa schopností

**Zoskupovanie žiakov podľa schopností** je spôsob zoskupovania žiakov podľa stupňa všeobecných a špecifických
schopností (tzv. kvantitatívne diferencovanie žiakov) alebo podľa druhu schopností (a záujmov - tzv. kvalitatívna diferenciácia) na účely ich diferenciačného začlenenia do homogénnych vyučovacích skupín.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Vzdelávanie
Zmysel

**Zmysel** môže byť:
*všeobecne:
**význam (aj ako myšlienkový obsah aj ako konečný cieľ)
**porozumenie pre niečo (napr. zmysel pre humor, zmysel pre rodinu a pod.)
**v množnom čísle, prenesene: (práve) aktívna schopnosť vnímať, vedomie
**v množnom čísle, prenesene: pudy, najmä erotické
*vo filozofii, etike a podobne: pozri zmysel (filozofia)
*v biológii: 
**jedna zo základných (piatich) schopností vnímania okolitého sveta, pozri telesný zmysel
**zmyslový orgán (orgán živej bytosti, ktorý prijíma podráženia) 
*v psychológii: logická platnosť určitého kontextu vztiahnutá na ideu, realizovanú v konkrétnej činnosti; opodstatnenosť príčin a následkov z hľadiska cieľa, ktorému je priradená určitá dôležitosť; vnútorná súvislosť, na ktorú sa nazerá ako na platnú; pozri zmysel (psychológia)
*v jazykovede:
** význam (spravidla textu)
** najmä v syntaxi: (význam a) myšlienkový obsah, súhrn informácií, ktoré používateľ jazyka spája s daným textom/výrazom, ak mu správne rozumie a vhodne ho používa, pozri zmysel (jazykoveda)
*vo fyzike: 
**smer (otáčania, pohybu)
**špecificky: dichotomické vyjadrenie smeru vektora, pozri zmysel vektora
Zotrvávanie

**Zotrvávanie (zotrvanie)** môže byť:
* vydržanie, zachovávanie si určitého stavu, vzťahu k niekomu alebo niečomu
* trvanie na niečom (nejakom postoji)
* zostanie, pobudnutie niekde
Zovšeobecnenie

**Zovšeobecnenie (zovšeobecňovanie)** alebo **generalizácia** môže byť:
*urobenie všeobecne platným
*danie všeobecného významu
*v logike: logický prechod od jednotlivého k všeobecnému, od menej všeobecného k všeobecnejšiemu poznaniu, napr. prechod od pojmu tepla k pojmu energie; Je to metodický postup získavania vedeckých pojmov, tvrdení, teórií

**Zovšeobecnenie (zovšeobecňovanie)** je urobenie všeobecne rozšíreným.

## Externé odkazy
* 
*
Zriadenie

**Zriadenie** môže byť:
* zhotovenie, utvorenie
* ustanovenie, založenie, danie základu (najmä v práve)
* danie do poriadku, usporiadanie
* zastarano: zbitie, dokaličenie
* usporiadanie spoločnosti, spoločenská sústava, spoločenský poriadok
* vnútorná forma organizácie štátu, územného celku, inštitúcie
Zručnosť

**Zručnosť** (tiež **spôsobilosť**, **obratnosť**) je zbehlosť, obratnosť, pri intelektuálnej činnosti; nadobudnutá pohotovosť správne, čo najrýchlejšie a s čo najmenšou námahou vykonávať určitú činnosť na základe osvojených vedomostí a predchádzajúcej praktickej činnosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Práca
Zúfalstvo

[náhľad|Muž v zúfalstve z [Veľká depresia|veľkej hospodárskej krízy.]]
**Zúfalstvo** je extrémne vyhranený stav citovej dezorientácie, deštrukcie a beznádeje, charakterizovaný stratou vôle a takmer úplnou stratou konzistentného/rozumného uvažovania a voľných aktivít. V patologickej podobe môže viesť k samodeštrukcii jedinca.

Podľa Viktora Frankla je zúfalstvo utrpenie bez zmyslu.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Emócie
Konrad Zuse

**Konrad Zuse** (* 22. jún 1910, Berlín, Nemecko – † 18. december 1995, Hünfeld, Nemecko) bol nemecký vedec, projektant programovo riadeného počítacieho stroja (r. 1938), používajúceho dvojkovú číselnú sústavu a semilogaritmickú reprezentáciu
čísel. Je tiež autorom konceptu tzv. digitálnej fyziky.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Nemeckí informatici
Kategória:Priekopníci informatiky
Kategória:Tvorcovia programovacích jazykov
Kategória:Osobnosti na nemeckých poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Berlína
Atomické zváranie

**Atomické zváranie** je oblúkové zváranie v ochrannej atmosfére vodíka.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Zváranie
Zväz (matematika)

**Zväz** alebo zriedkavo **štruktúra** je matematický pojem z algebry, konkrétnejšie z oblasti teórie zväzov, ktorý vymedzuje medzi usporiadanými množinami tie, ktoré sú usporiadané „rozumne“ (to znamená, že zachovávajú supréma a infimá).

## Definícia
Množinu  X \,\!  usporiadanú reláciou  R \,\!  nazývame **zväz**, ak pre každú dvojprvkovú množinu obsahuje aj jej suprémum a infimum.
 ( \forall a,b \isin X) (\exist i,s \isin X) ( ( i = \inf_R \{ a,b \} ) \land ( s = \sup_R \{ a,b \} ) ) \,\! 

Ekvivalentná definícia:  (X,R) \,\!  je **zväz** práve vtedy, keď je (A,≤) horný a dolný polozväz, pričom o **hornom polozväze** hovoríme, ak sú zachovávané supréma, a o **dolnom polozväze**, ak sú zachovávané infimá.

Kategória:Matematika
Podnikateľský zväz

**Podnikateľský zväz** je záujmové združenie podnikateľov organizované na odvetvovom, národnom alebo medzinárodnom základe.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ekonomické organizácie
Zväzok priamok

**Zväzok priamok** je množina všetkých priamok, ktoré prechádzajú jedným spoločným bodom P, ktorý sa volá stred zväzku priamok.

V euklidovskej geometrii je zväzok priamok definovaný pre všetky priestory \mathbb{R}^n kde n \geq 2.

Zväzok priamok je možné definovať aj pre neeuklidovské geometrie.

**Redukovaný zväzok priamok** je množina dvoch a viacerých priamok, ktoré prechádzajú spoločným bodom P. Napríklad všetky tri ťažnice ľubovoľného trojuholníka prechádzajú spoločným bodom, ťažiskom trojuholníka.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Geometria
Zver

**Zver** alebo **zverina** môže byť:
* voľne v prírode žijúce zvieratá, pozri pod zviera
* lovná zver

**Zver** môže byť aj:
*väčšie (najmä dravé) zviera, pozri pod zviera
*surovec, hrubý človek; surovci, hrubí ľudia
*zastarano: pôžička

**Zverina** môže byť aj:
* mäso z lovnej zveri, synonymum divina, pozri divina (mäso)
* meno:
** slovenské priezvisko
** meno hudobníka (slovenského rapera), pozri Zverina (raper)

## Pozri aj
* Zvěřina

Kategória:České priezviská
Zvestovanie

thumb|right|Zvestovanie (Melozzo da Forlì)
**Zvestovanie** je odkaz Boha ľuďom, vyjavenie jeho učenia, jeho vôle. Keďže podľa náboženského hľadiska odlišnosť a rozdiel medzi Bohom a človekom, medzi prirodzeným a nadprirodzeným je nekonečný, môže ho prekonať iba Boh, a pochopiť toto nadprirodzeno možno iba nejakým mimoriadnym spôsobom, prostredníctvom zvestovania.

Podľa predstáv starovekého Východu keď sa Boh zjaví človeku a oznámi mu svoje meno, vkladá tým do rúk jeho moc. Starozmluvný Jahve odmietne vyjaviť svoje meno Jákobovi (1M 32,30).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Boh
Kategória:Náboženstvo
Zvitok (pergamen)

**Zvitok** alebo **volúmen** alebo zriedkavo **rotulus** či **rolla** () je hlavná forma knihy používaná v staroveku (do 4./5. stor. po Kr.). Pozostávala z papyrových alebo pergamenových listov zošitých do roly, kotúča. Neskôr ich nahradili tzv. kódexy.

Kategória:Kodikológia
Zvláštne

**Zvláštne** je to, čo sprostredkúva súvislosť medzi jednotlivým a všeobecným; zvláštne je všeobecné, ktoré je podriadené inému všeobecnému. Poznanie zvláštneho predpokladá porovnanie rozličných jednotlivých objektov a procesov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Terminológia
Zvon

[náhľad|[Car kolokol v Moskve]]
**Zvon** je kovový, obyčajne bronzový nástroj kužeľovitého tvaru, zavesený na jarme alebo hlavici tak, že ho
po rozhojdaní rozozvučia nárazy srdca na jeho venca. Rozlišujeme zvony s lietajúcim alebo padajúcim srdcom. Lietajúce srdce zvon pri výkyve „dobieha“ (pri maximálnom výkyve ho udrie do hornej časti). Padajúce srdce sa pri zvonení nehýbe, stojí na mieste a zvon doň udiera.

Od 6. storočia a 7. storočia regulujú zvony život stredovekých ľudí. Ich výroba napomáha rozvoj hutníctva. Ovplyvňuje vývoj architektúry (veže, zvonice, portály). Zvony svetské (hlásne), odmeriavajúce nový čas, sa objavujú vedľa zvonov cirkevných v 13. storočí a najmä v 14. storočí.

Výskumom a výrobou zvonov sa zaoberá kampanológia. Človek, ktorý sa zaoberá zvonmi sa nazýva kampanológ.
 
## Galéria

Súbor:Žilina P6062164.jpg|Zvonkohra v Žiline
Súbor:Kežmarok - Zvonica - Veľký zvon.JPG|Kežmarok, zvonica, Veľký zvon
Súbor:Titanic bell.JPG|Lodný zvon Titanic


## Pozri aj
* Car kolokol
* Zvonkohra
* Kampanológia
* Lodný zvon
* Trubicové zvony

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Bicie nástroje

Kategória:Vojenské námorníctvo
Možný zvuk

**Možný zvuk** je zvuk, ktorý majú veci, ktoré môžu zazvučať, t. j. ktoré môžu medzi sebou a sluchom spôsobiť skutočný zvuk.

Podľa Aristotela je zvuk druh pohybu vzduchu a môže byť dvojaký, a to skutočný zvuk a možný zvuk.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Kategória:Zvuk
Zvyk

**Zvyk** je vzťah človeka k niečomu alebo niekomu vzniknutý častým opakovaním, ustálený spôsob
konania, správania sa, návyk,
obyčaj; tradícia.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Zabudnite na 21 dní. Čo môžete urobiť, aby ste si vytvorili návyk? (tech.sme.sk)

## Externé odkazy
*
Sociálny zvyk

**Sociálny zvyk** je sústava sociálne prijatých a kodifikovaných, spravidla kultúrne-historicky podmienených, spôsobov a noriem sociálneho správania, ktoré sa vyžaduje a pravidelne opakuje v špecifickych situáciách.

## Pozri aj
*zvyk

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Zygota

**Zygota** je bunka, ktorá vznikne po splynutí dvoch pohlavných buniek – gamét. Nesie úplnú sadu chromozómov svojho druhu a je pripravená na ďalšie delenie. Zygota je úplne prvé počiatočné štádium ontogenézy jedincov, ktoré sa rozmnožujú pohlavne. U živočíchov sa delením (brázdovaním) zygota mení na morulu. Zygota je totipotentná – to znamená, že za vhodných podmienok z nej vznikne diferenciáciou akákoľvek bunka v tele. Teoreticky za ideálnych podmienok je totipotentná každá bunka mnohobunkového organizmu.

## Ďalší vývoj
U dvojstranovcov nový organizmus prechádza radou vývojových štádií: morula - blastula - gastrula. Spôsob delenia zygoty na menšie bunky sa nazýva blastogenéza. Jej prvá časť je ryhovanie, pri ktorom sa nezväčšuje celkový rozmer organizmu. Druhou časťou je gastrulácia.

## Ryhovanie
Ryhovanie sa delí na úplné (totálne) a čiastočné (parciálne).
* Vajíčko kopijovca a cicavcov sa rýhuje celé a vznikajúce bunky blastomery sú takmer rovnako veľké. Všetky blastomery sa ale nedelia súčasne, preto je usporiadanie blastomer nepravidelné a líši sa veľkosťou (u cicavcov).
* U obojživelníkov prvé dve ryhy rozdelia vajíčko na 4 blastomery, ďalej vajíčko delí tretia ryha. Taktiež vznikajú menšie a väčšie makromery.
* U vajíčok s malým množstvom žltkových rezerv vzniká ku koncu ryhovania prechodný útvar, tzv. morula
* U vtákov a plazov sa žĺtok neryhuje, ryhuje sa len plodové vajce.

Zo zygoty sa postupným delením rozšíri počet buniek až na 64 (morula).

Kategória:Bunka
Kategória:Ontogenéza
Kategória:Pohlavné rozmnožovanie
Lester Frank Ward

**Lester Frank Ward** (* 18. jún 1841, Joliet, Illinois, USA – † 18. apríl 1913, Washington) bol americký sociológ, predstaviteľ psychologického evolucionizmu. Pokladá sa za zakladateľa psychologickej školy v sociológii. V roku 1906 ho zvolili za prvého prezidenta *Americkej sociologickej spoločnosti*. Kvalitatívnu špecifickosť spoločnosti videl v psychologickosti sociálnych javov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológovia USA
Kategória:Osobnosti zo Jolietu (Illinois)
John Broadus Watson

náhľad|John Broadus Watson

**John Broadus Watson** (* 9. január 1878, blízko Greenville, Južná Karolína – † 25. september 1958, New York) bol americký psychológ, profesor Hopkinsovej univerzity v USA, zakladateľ behaviorizmu.

Zavrhol výskum vedomia, duševných stavov, mysle a podobne a
vyhlásil, že celá psychológia sa dá uskutočniť v pojmoch podnetu a reakcie.

## Dielo

* *Psychology as the Behaviorist Views It*, 1913 /vedecká štúdia
* *Behavior: An Introduction to Comparative Psychology*, 1914 /monografia
* *Psychology from the Standpoint of a Behaviorist*, 1919 /monografia
* *Behaviorism*, 1924-1925 /monografia
* *Behaviorism*, 1930 /opr. vyd. monografie z roku 1924-25

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1878
Kategória:Úmrtia v 1958
Kategória:Psychológovia USA
Kategória:Behaviorizmus
Ernst Heinrich Weber

**Ernst Heinrich Weber** (* 24. jún 1795, Wittenberg – † 26. január 1878, Lipsko) bol nemecký fyziológ, psychológ, astronóm. 

Odvodil Weberov zákon spájajúci psychológiu zmyslov, podnetové a rozdielové prahy.

## Iné projekty

## Externé odkazy

* 

Kategória:Narodenia v 1795
Kategória:Úmrtia v 1878
Kategória:Nemeckí fyziológovia
Kategória:Nemeckí astronómovia
Kategória:Držitelia Radu Pour le Mérite