Tibor Andrašovan

**Tibor Andrašovan** 	(* 3. apríl 1917, Slovenská Ľupča – † 14. jún 2001, Bratislava) bol slovenský hudobný skladateľ a dirigent.

## Život
Narodil sa 3. apríla 1917 ako jeden z deviatich detí kováča v Slovenskej Ľupči. V roku 1920 sa rodina presťahovala do Banskej Bystrice a otec zmenil svoje povolanie na mäsiara. Využijúc konjunktúru veľmi zbohatol. V roku 1928 ho postihla hospodárska kríza a prišiel o celý majetok. V zúfalstve spáchal samovraždu. V dôsledku tejto situácie sa Tibor Andrašovan už vo svojom 15. roku života musel sám živiť tým, že popri škole hrával ako klavirista v tanečných školách, kaviarňach a počas prázdnin i v baroch.

Zúčastnil sa Slovenského národného povstania. Po vojne, počas pôsobenia v Bratislave, vystupoval ako hudobník na mnohých schôdzach a manifestáciách komunistickej strany Slovenska.

25. júla 1949 sa oženil vo Varne (Bulharsko). Jeho manželkou sa stala Bulharka Ivanka Dimitrova Stoičkova.

Zomrel v Bratislave 14. júna 2001. Pochovaný je v Bratislave na cintoríne v Slávičom údolí.

## Štúdiá
V roku 1937 zmaturoval na Učiteľskom ústave v Banskej Bystrici. V rokoch 1937 – 1941 študoval na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, odbor hudobná veda, kde získal aprobáciu pedagóga pre učiteľské akadémie. 
Od roku 1940 do 1945 bol súčasne študentom Konzervatória v Bratislave, študoval tam kompozíciu u profesora Eugena Suchoňa, a dirigovanie u Jozef Vincoureka a Kornela Schimpla. V roku 1947 získal absolutórium konzervatória. Počas posledných prázdnin bol na kurze majstrovskej školy v Prahe. 
V roku 1945 absolvoval kurzy orchestrálneho dirigovania u Pavla Dědečka a zborového dirigovania u Miroslava Doležila v Prahe. Súčasne študoval na Filozofickej fakulte Karlovej univerzity u profesora Zdenka Nejedlého a Josefa Hutteru

## Pôsobenie
V roku 1937, ihneď po matúre, sa stal učiteľom v Mýte pod Ďumbierom. Popritom študoval hudbu.
Po absolvovaní Filozofickej fakulty UK od 1. 9. 1941 nastúpil ako stredoškolský profesor na Učiteľskej akadémii v Modre a od roku 1944 pôsobil ako štátny profesor na Učiteľskej akadémii v Bratislave až do 31. 8. 1946.
Počas Slovenského národného povstania pracoval v „Slobodnom slovenskom vysielači v Banskej Bystrici“, až do potlačenia povstania. Po zákaze činnosti vysielača ušiel do hôr. Po skončení druhej svetovej vojny sa usadil v Bratislave, kde bol poverený zoštátniť „Uršulínsky cirkevný učiteľský ústav v Bratislave“. Úlohu splnil.

Od 1. 9. 1946 pôsobil ako korepetítor a kapelník scénickej hudby v Slovenskom národnom divadle, až do 31. 8. 1947. Medzitým, v čase od 1. 10. 1946 až do 31. 12. 1946, vykonával vojenskú službu. Do funkcie dramaturga opery Slovenského národného divadla v Bratislave nastúpil 1. 3. 1951. Túto funkciu vykonával do 31. 8. 1951, a potom opätovne od januára 1952.
Počas rokov 1955 – 1957 bol umeleckým riaditeľom Slovenského ľudového umeleckého kolektívu. Potom v rokov 1957 – 1968 pôsobil ako umelec v slobodnom povolaní. Umeleckým riaditeľom Slovenského ľudového umeleckého kolektívu sa stal opäť počas rokov 1968 – 1972 a od 1972 účinkoval znova ako umelec v slobodnom povolaní.

## Ocenenia
V roku 2007 mu prezident Ivan Gašparovič prepožičal štátne vyznamenanie Rad Ľudovíta Štúra I. triedy, in memoriam.

## Dielo
Tibor Andrašovan sa pokladá za zakladateľa slovenskej baletnej tvorby. Bol autorom opier, filmovej a scénickej hudby, zborovej a symfonickej hudby, skladieb pre slovenské súbory. Známe sú jeho úpravy ľudových piesní.

Napísal hudbu k filmu *[[Rodná zem]]*, a tiež k filmu *[[1. máj (film)|1. máj]]*, ktorý bol venovaný ako dar k IX. Zjazdu Komunistickej strany. Jeho dielom je aj hudba k baletu *Pieseň mieru*, ktorý bol v repertoári Slovenského národného divadla. V roku 1949 dostal národnú cenu za filmovú kompozíciu *Pieseň strojov*.

### [[Opera|Opery]]
* *Figliar Geľo* podľa hry Jozefa Hollého Geľo Sebechlebský na libreto Jely Krčméry-Vrteľovej a Martina Ťapáka, 1957
* ''Biela nemoc'' podľa hry Karla Čapka na libreto Jozefa Budského, 1967
* ''Hájnikova žena'' podľa eposu P. O. Hviezdoslava na vlastné libreto, 1974
* *Návrat* na pôvodné libreto Jely Krčméry-Vrteľovej, 1984
* *Šach a Šachrazád* na vlastné pôvodné libreto, 1991
* *Vrabček Mojček* na libreto Jaroslava Rezníka, 1997

### [[Opereta|Operety]]
* *Pánska volenka* (*Štvorylka*), libreto: Jaroslav Rozsíval, 1960

### [[Balet]]
* *Orfeus a Eurydika* (*Večný Orfeus*), 1948
* *Pieseň mieru*, 1949
* *Ikaros*, 1965
* *Slávnosti slnovratu*, 1965
* *Letokruhy* (*Slovensko v tanci*), 1994
* *Kaštieľ na čiernom kameni*, 1998
* *Muzikál*
* *Kráľ bláznov*, 1982

### Iné
* úpravy ľudových piesní
* zbory
* filmová a scénická hudba 
* atď.

## Referencie

## Externé odkazy
* Hudobné centrum 
* Osobnosti.sk - Tibor Andrašovan
* V Bratislave uviedli výstavu k 100. výročiu narodenia skladateľa Tibora Andrašovana Opera Slovakia

Kategória:Slovenskí dirigenti
Kategória:Slovenskí hudobní skladatelia
Kategória:Operní skladatelia
Kategória:SĽUK
Kategória:Česko-slovenskí zaslúžilí umelci
Kategória:Osobnosti zo Slovenskej Ľupče
Kategória:Osobnosti SNP
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra I. triedy