Rheia (mytológia)

[alt=Rheia podáva Kronovi kameň zabalený v plienkach|náhľad|Rheia podáva [Kronos (mytológia)|Kronovi kameň zabalený v plienkach]]
**Rheia** (iné názvy: **Reia, Rhea, Rea**; gr. Rheia, lat. Rhea alebo Ops) bola v starogréckej mytológii dcéra Urána a Gaie. Patrila medzi Titanov. Rheia je Kronova manželka a sestra, matka olympských bohov (Hestia, Demetér, Héra, Poseidón a Zeus) a Háda, boha podsvetia. Ako bohyňa Zeme je stotožnená s Kybelou.

Keď sa Kronos dozvedel, že ho má zvrhnúť jedno z jeho detí, tak ako jeho otca pred ním, zhltol všetky deti, ktoré Rheia porodila, hneď ako sa narodili. Keď Rheia porodila svoje šieste a posledné dieťa, Dia, uniesla ho a ukryla na Kréte, pričom namiesto neho dala Kronovi skalu, a tak zachránila svojho najmladšieho syna, ktorý sa neskôr postavil proti vláde svojho otca a zachránil zvyšok svojich súrodencov. Po tom, ako Zeus porazil Krona a chopil sa s olympskými bohmi moci, sa Rheia stiahla z úlohy kráľovnej bohov. Stala sa vedľajšou postavou na Olympe. V novej ére Olympu má niekoľko úloh. Zúčastnila sa na narodení svojho vnuka Apolóna a vychovala ďalšieho vnuka Dionýza. Po tom, čo Persefonu uniesol Hádes, poslal Zeus Rheiu k Demetér. V mýte o Pelopsovi vzkriesila nešťastného mladíka po tom, čo bol zabitý.

V raných tradíciách je známa ako „matka bohov", a preto sa silne spája s Gaiou a Kybelé, ktoré majú podobné funkcie. Klasickí Gréci ju považovali za matku olympských bohov a bohýň. Rimania ju stotožňovali s *Magna Mater* (ich podoba Kybelé) a bohyňou Ops.

## Mytológia

### Narodenie a deti
Rheia sa narodila bohyni zeme Gaii a bohu neba Ouranovi ako jedno z ich dvanástich titánskych detí. Podľa Hésioda Urán uväznil všetky svoje deti, zatiaľ čo Apollodotos uvádza, že uväznil len Kyklopov a Hekatoncheirov, nie Titanov. Najmladšie dieťa, Kronos, s pomocou Gaii zvrhol svojho otca, stal sa namiesto neho kráľom, oslobodil svojich súrodencov a za manželku si vzal svoju sestru Rheiu. Ofión a Eurynomé, dcéra Ókeana, vraj v ranom veku vládli zasneženému Olympu. Rheia a Kronos s nimi bojovali a hodili ich do vĺn Ókeana, čím sa stali vládcami namiesto nich. Rheia, zdatná v zápasení, bojovala práve s Eurynomé.

Gaia a Urán povedali Kronovi, že tak, ako zvrhol vlastného otca a stal sa vládcom vesmíru, je predurčený na to, aby ho premohlo jeho vlastné dieťa, a tak keď sa každé z jeho detí narodilo, pohltil ho. Rheia, Urán a Gaia vymysleli plán na záchranu posledného dieťaťa, Dia. Rheia porodila Dia v jaskyni na ostrove Kréta a Kronovi dala kameň zabalený do plienok, ktorý okamžite prehltol; Rheia Dia ukryla v jaskyni na hore Ida. Jej sprievodcovia, bojovníci podobní Korybantom a Kuretom, pôsobili ako strážcovia malého Dia a pomáhali utajiť jeho miesto pobytu pred jeho otcom.  Podľa niektorých správ zlatý pes z vôle Rhei strážil kozu, ktorá ponúkla svoje vemeno a dala potravu malému Diovi. Neskôr Zeus premenil kozu na nesmrteľnú a dal jej miesto medzi hviezdami, kým zlatého psa, ktorý strážil posvätné miesto na Kréte, ukradol Pandareós.

V nejasnej verzii, ktorá je doložená len na východnom vlyse chrámu v Lagine, bohyňa križovatiek Hekaté pomáhala Rhei pri záchrane Dia pred jeho otcom. Na vlyse je zobrazená Hekaté, ako Kronovi podáva zavinutý kameň, zatiaľ čo skutočné dieťa je odvádzané do bezpečia.

Keď bol Zeus ešte nemluvňa ukryté na Kréte, Rheia pristihla svojho manžela Krona s jeho milenkou nymfou Filyrou pri čine. Kronos sa potom premenil na koňa a cválal preč, aby ho manželka nevidela.

### Olympská éra
Po Diovom nástupe sa Rheia stiahla, pretože už nebola kráľovnou bohov, ale zostala spojencom svojich detí a ich rodín.

V niektorých tradíciách Rheia nesúhlasila s tým, aby sa jej deti Héra a Zeus vzali, takže títo dvaja museli utiecť, aby mohli byť spolu. Rheia bola prítomná pri narodení svojho vnuka Apolóna spolu s mnohými ďalšími bohyňami, pričom najvýraznejšími výnimkami boli Héra a Eileithia, bohyňa pôrodu. Kvôli jej neprítomnosti sa Léto ocitla v strašných mukách. Rheia sa považovala za bohyňu, ktorá ženám uľahčovala pôrod.

Po tom, čo sa Démétér spojila so svojou dcérou Persefónou, Zeus poslal Rheiu, aby presvedčila Démétér, aby sa vrátila na Olymp a opäť sa pripojila k bohom.

Rheia vychovala ďalšieho zo svojich vnukov, Dionýza, po ohnivej smrti jeho matky, smrteľnej princeznej Semelé. Neskôr sa pustila do liečenia Dionýzovho zúrivého šialenstva, ktoré mu spôsobila žiarlivá Héra, čo spôsobilo, že istý čas bezcieľne blúdil. Rheia dala Dionýzovi ametyst, o ktorom sa predpokladalo, že zabraňuje opitosti. Rheia sa niekedy pridávala k Dionýzovi a jeho družine pri ich šialených tancoch.

Podľa Bakchylida to bola práve Rheia, ktorá vrátila Pelopsovi život po tom, čo ho jeho otec Tantalos zabil.

Rheia a Afrodita zachránili Kreousu, manželku Afroditinho syna Aineia, pred otroctvom, ktorému by ju Gréci po páde Tróje vystavili. Čo sa týka Aineia, keď pristál v Itálii, miestny vojvodca Turnus podpálil jeho lode s borovicovými rámami. Rheia (alebo Kybelé), pamätajúc si, že tieto trupy boli vyrobené zo stromov vyrúbaných na jej svätých horách, premenila plavidlá na morské nymfy.

Keď Melanion získal Atalantinu ruku vďaka pomoci, ktorú dostal od Afrodity, zabudol sa jej poďakovať. Preto ich bohyňa zasiahla veľkou vzájomnou vášňou, keď sa nachádzali v blízkosti Rheinho chrámu. Obaja sa potom milovali vo vnútri chrámu. Rheia ich v hneve premenila na levov.

V istom okamihu smrteľník menom Sangas urazil bohyňu a ona ho premenila na rieku, ktorá niesla jeho meno: Sangarius (dnes rieka Sakarya) v Malej Ázii.

Raz sa frýgsky muž menom Pyrrhus pokúsil znásilniť Rheiu. Bohyňa ho za jeho pýchu premenila na kameň.

V jednom orfickom mýte bol Zeus naplnený túžbou po svojej matke a prenasledoval ju, len aby ho Rheia odmietla a premenila sa na hada, aby mohla utiecť. Zeus sa tiež premenil na hada a znásilnil ju. Dieťa, ktoré sa z tohto spojenia narodilo, bola ich dcéra Persefoné a potom sa Rheia stala Demetér. Dieťa, Persefoné, sa narodilo také zdeformované, že Rheia od nej vystrašene utiekla a svoju dcéru nedojčila.

## Rodostrom

## Referencie

## Literatúra

* ZAMAROVSKÝ, Vojtech. *Bohovia a hrdinovia antických bájí*. 5. doplnené vydanie. Bratislava: Perfekt, 2015. ISBN 978-80-8046-717-3.

## Zdroj

Kategória:Grécke bohyne
Kategória:Titani