open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pobrežný vánok

thumb
**Pobrežný vánok** (bríza) je typ vetra častý pri moriach, oceánoch alebo väčších vodných hladinách. Analogicky sa dá prirovnať k menšiemu monzúnu.

Celá cirkulácia vetra medzi pobrežím a morom je spôsobená vyrovnávaním tlaku, ktorý spôsobuje pohyby vzdušných más.

Pobrežný vánok je bežný hlavne v noci. Po západe slnka už nie je vodná hladina ani pevnina zohrievaná. Z fyzikálnych vlastností má voda väčšiu tepelnú kapacitu ako pevnina, čo znamená že hoci sa pomalšie zohrieva, je schopná si dlhšie udržať teplotu. V noci tak pevnina vychladne, zatiaľ čo vodná hladina ostáva stále teplejšia. To spôsobuje že vzduch nad vodnou hladinou sa zohrieva a stúpa do výšok – vzniká tlaková níž. Odtiaľto vietor smeruje nad pevninu kde sa ochladzuje a z tohto dôvodu klesá dole. Nad pevninou vzniká tlaková výš. V rámci vyrovnávania tlakov smeruje tento vzduch z tlakovej výše do tlakovej níže, kde sa opäť zohrieva. Vzniká tak vzdušná cirkulácia medzi pevninou a vodnou plochou.

Tento vietor pociťujeme ako príjemný vánok vanúci k moru, oceánu alebo k inej vodnej ploche.

Po východe Slnka sa začína zohrievať vodná plocha a pevnina a vzniká tzv. morský vánok.

Kategória:Geografia
Kategória:Vietor
Izra (jazero)

náhľad|Jazero Izra
náhľad|Jazero Izra
náhľad|Jazero Izra
náhľad|Reštaurácia na Izre

**Izra** je jazero v Slanských vrchoch v geomorfologickom podcelku Milič, na juhovýchodnom úpätí Veľkého Miliča (). Leží v katastrálnom území obce Slanská Huta v nadmorskej výške  Zaberá plochu , maximálna dĺžka jazera je  a šírka . Vzniklo zahradením doliny jedného z prítokov Izry - Malej Izry zosuvom pôdy. V dôsledku úpravy hrádze sa zväčšila plocha vodnej hladiny aj hĺbka jazera.

Krajinársky hodnotné okolie jazera tvorené lesmi, možnosť kúpania a jazdenia na loďkách, je dôvodom turistickej príťažlivosti jeho okolia. Vedú odtiaľ označené turistické trasy do podcelku Milič. Toto rázcestie je východiskovým miestom do štátnych prírodných rezervácií Veľký Milič 67, , Malý Milič  a Marocká hoľa , v ktorých je chránený lesný porast, hlavne bučiny, dúbravy a hniezdiska dravého vtáctva.

## Názov
Historik Varsík píše, že pomaďarčením slovanského slova jazero vzniklo jozra. Teda názov tohto jazera je slovanského pôvodu a znamená jednoducho jazero.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Jazerá na Slovensku
Kategória:Slanské vrchy
Kategória:Povodie Bodrogu
Kategória:Vodstvo v okrese Košice-okolie
Malá Izra (jazero)

**Malá Izra** je menšie jazero v Slanských vrchoch v podcelku Milič, na východnom úpätí vrchu Veľký Milič (). Vzniklo zahradením toku Malej Izry mohutným zosuvom v katastrálnom území obce Skároš v okrese Košice-okolie v Košickom kraji V súčasnosti je chráneným územím - prírodnou rezerváciou od roku 1988. Zaberá plochu . Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany sú: *Zriedkavé prirodzené spoločenstvá slatinno-jelšového lesa Slanských vrchov. Je to močiarny jelšový les nížinného typu v nezvyklej nadmorskej výške okolo 700 m s malým prirodzeným jazierkom v terénnej depresii v horskej skupiny Miliča.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Jazerá na Slovensku
Kategória:Slanské vrchy
Kategória:Povodie Bodrogu
Kategória:Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Kategória:Okres Košice-okolie
Kategória:Chránené územia v okrese Košice-okolie
Kategória:Skároš
Kategória:Vodstvo v okrese Košice-okolie
Bezedné

**Bezedné** je chránené územie, prírodná rezervácia na Záhorskej nížine. Jej súčasťou je prameniskové jazero eolického pôvodu na Borskej nížine v katastrálnom území obce Plavecký Štvrtok. 

Vzniklo v oblasti viatych pieskov, pieskové duny spevnené lesným porastom uzatvorili depresiu, do ktorej vyvierajú silné pramene. Jazero postupne zarastá vegetáciou a mení sa na slatinisko. Od roku 1964 je oblasť jazera prírodnou rezerváciou, ochraňujú sa zriedkavé druhy flóry a fauny viazané na močiarny a vodný biotop a taktiež okolitý borovicový les.

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Jazerá na Slovensku
Kategória:Chránené územia v okrese Malacky
Kategória:Prírodné rezervácie Borskej nížiny
Kategória:Vodstvo v okrese Malacky
Pozitívnoprávna škola

**Pozitivizmus** sa zrodil z charakteristických čŕt moderného právneho myslenia, z jeho racionalizmu, empirizmu a voluntarizmu. Je to prístup k právu založený na vôli vytvoriť pozitívnu vedu o práve podľa vzoru prírodných vied. Je aj teóriou práva, podľa ktorej je právo súhrnom príkazov vydávaných štátom, opatrených sankciou. 

Ako ideológia považuje pozitivizmus platné právo za spravodlivé a hodné rešpektu ale nevidí spojitosť medzi právom a morálkou a odmieta z všetky úvahy o príčinách jeho vzniku, o jeho hodnote či o dôsledkoch jeho spoločenského pôsobenia. Právny poriadok je uzatvorený logický systém, v ktorom môžu byť správne rozhodnutia dedukované logickými prostriedkami z vopred stanovených pravidiel bez ohľadu na sociálne zretele, politiku a morálne hodnoty. 

## Významní predstavitelia
* Hans Kelsen
* Herbert Hart

## Pozri aj
* Prirodzenoprávna škola

Kategória:Filozofia práva
Devínske jazero

**Devínske jazero** môže byť:
* (bývalé) jazero pri Bratislave západne od osady Devínske Jazero, pozri Devínske jazero (Šrek)
* územie európskeho významu (budúca prírodná rezervácia) medzi Vysokou pri Morave, riekou Morava, kanálom Malina a približne Vysockým potokom (t.j. Vysočianskym kanálom), t.j. južná časť Chránenej krajinnej oblasti Záhorie, pozri Devínske jazero (územie)
* ulica (cesta) v Bratislave, pozri Devínske jazero (ulica)

## Pozri aj
* Devínske Jazero

## Referencie
Malé Morské oko

**Malé Morské oko**, v minulosti nazývané **Malé Vihorlatské jazero**, je hradené jazero vo Vihorlatských vrchoch. Vzniklo zosuvnými procesmi v prostredí sopečných hornín. Je v poradí druhým najzachovalejším a zároveň druhým najvyššie položeným jazerom vo Vihorlatských vrchoch.

Jazero sa nachádza v nadmorskej výške  západne od Morského oka v chránenej krajinnej oblasti Vihorlat. Zaberá plochu  a má kolísavý stav vodnej hladiny (hĺbka kolíše od –). Pri stálom prítoku vody jazero nemá povrchový odtok. Aj napriek malej rozlohe jazera, tu našla vhodné životné podmienky veľká skupina živočíchov, vrátane veľkej skupiny chránených druhov, ako napr. rak riečny. Od roku 1993 je spolu s okolím prírodnou pamiatkou (pozri: PP Malé Morské oko), kde platí najvyšší 5. stupeň ochrany.

Jazero patrí do územia Vihorlatský prales, skrátene aj Vihorlat, ktoré bolo v roku 2007 zapísané do zoznamu Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Staré bukové lesy a bukové pralesy Karpát a iných regiónov Európy (). Dôvodom boli zachovalé bukové pralesy s vyše 240-ročnými exemplármi. Zároveň patrí do lokality Morské oko (SKUEV0209), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.

## Prístup
* po  značke zo záchytného parkoviska *Krivec* () pod Morským okom k smerovníku *Morské oko, kaštielik* (), odtiaľ po  značke k jazeru, trvanie: ↑ 0:45 h, ↓ 0:45 h
* po  značke z obce Remetské Hámre popri jazere Morské oko k smerovníku *Morské oko, kaštielik* (), odtiaľ po  značke k jazeru, trvanie: ↑ 3:00 h, ↓ 2:40 h
* po  značke z obce Zemplínske Hámre cez sedlo Tri tably (), odtiaľ po  značke cez *Jedlinku* (), odtiaľ po  značke k jazeru, trvanie: ↑ 1:45 h, ↓ 1:25 h

## Galéria
*Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.*

Malé Morské oko 006.JPG|Malé Morské oko v máji
Malé Morské oko 004.JPG|Malé Morské oko v máji
Malé Morské oko 001.JPG|Malé Morské oko v máji
Malé Morské oko 002.jpg|Malé Morské oko v máji
Malé Morské oko 003.jpg|Turistický smerovník pri Malom Morskom oku
Malé Morské oko 01.jpg|Malé Morské oko v auguste
Malé Morské oko 02.jpg|Malé Morské oko v auguste


## Referencie

## Pozri aj
* Malé Morské oko (prírodná pamiatka)
* Morské oko
* Kotlík
* Vihorlatské vrchy
* Vihorlatský prales
* Chránená krajinná oblasť Vihorlat

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape
* Poloha na turistickej / cykloturistickej mape
* Turistická mapa Karpatská turistická cesta, časť 1 (Aurius, 2013) , časť 2  (v súborovom formáte PDF)
* Chránená krajinná oblasť Vihorlat

Kategória:Jazerá na Slovensku
Kategória:Vihorlatské vrchy
Kategória:Vodstvo v okrese Sobrance
Prirodzenoprávna škola

**Prirodzenoprávna škola** je učenie o ideálnom práve, nezávislom od štátu, vyvierajúcom z rozumu a prirodzenosti človeka. Zástanci prirodzenoprávnej školy veria, že právo nie je len súhrn právnych predpisov, ale malo by vyjadrovať nemenné princípy správania, ktoré sú vlastné každému človeku. Tvrdia tiež, že iba hodnoty dávajú právnemu systému význam, bez nich je to iba mechanizmus. Obsahom právnej normy už nemá byť čokoľvek, ale norma má byť aj morálna a spravodlivá. 

Zárodky tákýchto názorov sú už v antike u Sokrata, Platona a i. V stredoveku pokladali prirodzené právo za druh božieho zákona (Tomáš Akvinský). Idea prirodzeného práva sa najviac rozšírila v období moderných revolúcií na Západe 17.-18. storočia. Rozpracúvali ju najmä Grotius, Baruch Spinoza, John Locke, Jean-Jacques Rousseau, Montesquieu, Holbach, Immanuel Kant, Radiščev,  Georgio del Vecchio, Gustav Radbruch.

## Pozri aj
* Pozitívnoprávna škola

Kategória:Filozofia práva
Money Factor

**Money Factor** bola slovenská heavy metalová kapela, ktorú v roku 1986 v obci Bátorove Kosihy založili Karol Radvanszky, Dodo Dubán,  Zsolt Csókás a Tibor Fazekas. V roku 1992 skupina vydala svoj debutový album *[[Svadba čertov]]*, na ktorom sa nachádzal jej hit „Vráť trochu lásky medzi nás“. Po odchode speváka a gitaristu Doda Dubána do skupiny Tublatanka ho v skupine nahradil Jozef Banovič (známy aj ako D. C.) s ktorým v roku 1994 nahrali svoj druhý štúdiový album s názvom *[[Zhoď dres]]*.

## Zostava
* Dodo Dubán - spev, gitara
* Zsolt Csókás - basgitara, vokály
* Karol Radvanszky - sólová gitara, vokály
* Tibor Fazekas - bicie

* Jozef Banovič - spev (album *Zhoď dres*)

## Diskografia
* 1992 - *[[Svadba čertov]]*
* 1994 - *[[Zhoď dres]]*

## Textári
* Jozef Urban
* Daniel Hevier
* Peter Uličný

## Zdroj
www.MusicMight.com


Kategória:Heavymetalové hudobné skupiny
Kategória:Hudobné skupiny z 1986
Kategória:Hudobné skupiny ukončené v roku 1994
Čulenova ulica

**Čulenova ulica** je ulica:
* v Bratislave, pozri Čulenova ulica (Bratislava)
* v Hlohovci, pozri Čulenova ulica (Hlohovec)
* v Humennom, pozri Čulenova ulica (Humenné)
* v Martine, pozri Čulenova ulica (Martin)
* v Nitre, pozri Čulenova ulica (Nitra)
* v Novom Meste nad Váhom, pozri Čulenova ulica (Nové Mesto nad Váhom)
* v Skalici, pozri Čulenova ulica (Skalica)
* v Žiline, pozri Čulenova ulica (Žilina)

## Pozri aj
* Ulica Konštantína Čulena
* Ulica Marka Čulena
* Ulica Martina Čulena
* Ulica Štefana Čulena

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Právna domnienka

**Právna domnienka** alebo **prezumpcia** je konštrukcia, používaná v práve, ktorá za určitých okolností, v záujme právnej istoty predpokladá právnu skutočnosť, o ktorej nie je isté, či nastala.

Rozlišuje sa právna domnienka vyvrátiteľná, pri ktorej sa dá dokázať, že predpokladaná skutočnosť nenastala, a vtedy právna domnienka právnej skutočnosti ustúpi, a právna domnienku nevyvrátiteľná, kde je prezumpcia kategorická a aj v prípade, že by sa neskôr ukázala ako nesprávna, nie je možné ju vyvrátiť – vtedy sa stáva právnou fikciou.

## Príklad
Vyvrátiteľnou domnienkou je v právnom poriadku Slovenskej republiky (SR) napr. prezumpcia, že manžel matky dieťaťa, ktoré sa narodilo počas ich manželstva alebo do 300 dní od jeho zániku, je otcom dieťaťa. Túto domnienku je možné vyvrátiť.

Naopak, o všetkom, čo bolo v Zbierke zákonov SR uverejnené, platí domnienka, že dňom uverejnenia sa stalo známym každému, koho sa to týka; domnienka o znalosti vyhlásených všeobecne záväzných právnych predpisov je nevyvrátiteľná, a to aj preto, že je legálne zakotvená v § 15 zákona č. 400/2015 Z.z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.  

Kategória:Právo
Právna fikcia

**Právna fikcia** je teoretická konštrukcia používaná v práve, ktorá za určitých okolností finguje právnu skutočnosť, ktorá v skutočnosti nenastala. Tým sa líši od právnej domnienky, ktorá môže, ale nemusí zodpovedať skutočnosti.

## Príklad

Typickou právnou fikciou je fikcia doručenia, ktorá nastupuje v prípade, ak fyzická osoba, ktorej bola doručená písomnosť do miesta, kde sa zdržuje, túto vlastnou vinou neprevzala. V tomto prípade je zrejmé, že k skutočnému doručeniu nedošlo, avšak pre účely príslušného konania sa doručenie finguje. Adresát zásielky, ale ani nikto iný, nie je oprávnený dovolávať sa toho, že zásielka nebola doručená, lebo právna fikcia je silnejšia ako skutočnosť.

## Porovnaj s

* Právna domnienka

Kategória:Právo
Prezumpcia

**Prezumpcia** môže byť:
*predpoklad, domnienka
*v práve: právna domnienka
*vo filozofii: predpoklad dôvodov pravdivosti
Turínska stupnica

**Turínska stupnica** je metóda pre kategorizáciu nebezpečenstva dopadu blízkozemských objektov ako planétok a komét.

## Turínska stupnica
Turínska stupnica označuje stupne farbami: biela, zelená, žltá, oranžová, červená. 

## Aktuálne hrozby
V súčasnosti (marec 2006) je jedna planétka klasifikovaná stupňom 2 (2004 VD<sub>17</sub>) a jedna planétka klasifikovaná stupňom 1 (99942 Apophis).

Kategória:Blízkozemské planétky
Kategória:Planétky
Kategória:Stupnice
Úzkorozchodná železnica

**Úzkorozchodná železnica** je železnica s rozchodom koľají menším ako  (zvyčajne 600). Príslušná železničná trať sa nazýva **úzkorozchodná trať**.

Úzky rozchod koľají sa používa na rôznych priemyselných, banských a lesných tratiach, ďalej v mestskej električkovej doprave a aj v rôznych regionálnych a lokálnych tratiach, najmä v kúpeľných oblastiach, horských rekreačných a turistických centrách. 

## Úzkorozchodné železnice na Slovensku

Na Slovensku bolo postavených približne 100 úzkorozchodných železníc, mnohé slúžili len veľmi krátko, príp. dosahovali dĺžku len niekoľkých stoviek metrov. Ich presný počet a rozsah pravdepodobne už zistený nikdy nebude ...

Medzi najznámejšie patria:
* Čermeľská železnica (alebo aj Košická detská historická železnica)
* Čiernohronská železnica (Chvatimech - Čierny Balog)
* Šurianske cukrovarské železnice
* Električková sieť v Bratislave
* Historická lesná úvraťová železnica
* Tatranská elektrická železnica (Poprad - Starý Smokovec - Tatranská Lomnica, Starý Smokovec - Štrbské Pleso a ozubnicová železnica Štrbské Pleso - Štrba)
* Trenčianska elektrická železnica (Trenčianska Teplá - Trenčianske Teplice)
* Ružomberok – Korytnica (zrušená)
* Priemyselné a lesné úzkorozchodné trate v okolí Smoleníc (zrušené)
* Nitrianska poľná železnica
* Čemernianska úzkorozchodná lesná železnica
* Lesná železnica Katarínka
* Ladzianska železnica (zrušená)

## Pozri aj
* Širokorozchodná železnica
* Železnica s normálnym rozchodom

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Prehľad železničných tratí Slovenska všetkých rozchodov, vrátane zrušených a plánovaných


Kategória:Železničné trate
Širokorozchodná železnica

**Širokorozchodná železnica** je železnica s rozchodom koľají viac ako . Príslušná železničná trať sa nazýva **širokorozchodná trať**.

Široký rozchod sa vyskytuje v krajinách bývaleho Sovietskeho zväzu, vo Fínsku a v Ázii a je väčšinou  alebo . Široký rozchod  na západe Európy používajú Španielsko a Portugalsko⁠⁠⁠.

## Široký rozchod na Slovensku
Na Slovensku máme trate s rozchodom  z Čopu do Dobrej pri Čiernej nad Tisou a z Užhorodu do Hanisky pri Košiciach a slúži výhradne na prepravu rudy a rôzneho tovaru pre potreby hutných a priemyselných podnikov. V Haniske sa nachádza Širokorozchodné depo v Haniske pri Košiciach.

## Široký rozchod v Poľsku
* Trať z Ludyna do Sławkowa

## Pozri aj
* Úzkorozchodná železnica
* Železnica s normálnym rozchodom

## Iné projekty

Kategória:Železničné trate
Eduard Bárány

JUDr. **Eduard Bárány**, DrSc. (* 9. december 1955, Bratislava) bol podpredsedom Ústavného súdu Slovenskej republiky v období od 22. januára 2000 do 22. januára 2007; od 1. októbra 2006 (po rezignácii Jána Mazáka) až do 22. januára 2007 viedol Ústavný súd Slovenskej republiky. 8. októbra 2012 bol prezidentom SR vymenovaný za člena Súdnej rady Slovenskej republiky.

Niekoľko dní po svojej inaugurácii nový prezident Andrej Kiska vymenil troch členov súdnej rady, ktorí boli do funkcie menovaní jeho predchodcom Gašparovičom. Okrem Eduarda Báránya išlo o Gabrielu Šimonovú a Máriu Bujňákovú. Bárány pritom z funkcie rezignoval už predtým. Do súdnej rady boli vymenovaní Ján Klučka, Jozef Vozár a Elena Berthotyová.

Od augusta 2015 pôsobí vo funkcii predsedu Štátnej komisie pre voľby a kontrolu financovania politických strán (momentálne už druhé funkčné obdobie).

Pôsobil tiež ako poradca bývalého premiéra Roberta Fica. Je zástancom názoru o protiústavnosti referenda o skrátení volebného obdobia Národnej rady Slovenskej republiky, a to kvôli ústavnému zákazu konania referenda o veciach ľudských práv, v danom prípade aktívneho a pasívneho volebného práva, teda práv voliť a byť volený.

## Diela
* 1989 - *Štát a spoločnosť*
* 1997 - *Moc a právo*
* 2007 - *Pojmy dobrého práva*

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Poslanci NR SR (1992 – 1994)
Kategória:Politici SDĽ (1990)
Ján Auxt

**Ján Auxt** (* 11. jún 1960, Brezno) je slovenský právnik, sudca Ústavného súdu Slovenskej republiky od 4. júla 2002. 

## Životopis
Štúdium na Právnickej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach ukončil v roku 1983.

Po skončení štúdia pracoval ako podnikový právnik v Stavebnom bytovom družstve v Brezne. V rokoch 1986 - 1995 bol prokurátorom  Okresnej prokuratúry v Banskej Bystrici. V roku 1995 bol Národnou radou Slovenskej republiky zvolený za sudcu, na výkon funkcie bol pridelený na Okresný súd v Brezne. V rokoch 1997 - 1998 vykonával funkciu predsedu Okresného súdu v Brezne. 1999 - 2002 sudca Okresného súdu v Brezne, neskôr Okresného súdu v Banskej Bystrici. 4. júla 2002 sa stal sudcom Ústavného súdu Slovenskej republiky .

## Referencie


## Externé odkazy
* Ján Auxt na stránke ÚS
* Ján Auxt na osobnosti.sk

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Osobnosti z Brezna
Kategória:Absolventi Právnickej fakulty Univerzity Pavla Jozefa Šafárika
Juraj Babjak

**Juraj Babjak** (* 31. december 1953, Lučenec) je slovenský sudca, v rokoch 2000 až 2007 bol sudcom Ústavného súdu Slovenskej republiky v Košiciach. Pred nástupom na Ústavný súd pôsobil ako sudca na Krajskom súde v Banskej Bystrici, kam sa po uplynutí funkčného obdobia ústavného sudcu vrátil. Špecializuje sa na trestné právo.

Patrí ku kritikom pomerov v justícii a je signatárom výzvy Päť viet, ktorá vyjadrila znepokojenie nad popieraním práva na slobodu prejavu a názoru v slovenskom súdnictve.

Jej manželkou je sudkyňa Krajského súdu v Košiciach a členka Súdnej rady SR JUDr. Ľudmila Babjaková. V roku 2009 obaja dostali ocenenie Biela vrana, ktoré udeľuje Aliancia Fair-play a VIA IURIS.

Publikuje aj na webovom portáli Otvorené právo 

## Referencie

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Slovenskí sudcovia
Kategória:Laureáti Bielej vrany
Kategória:Osobnosti z Lučenca
Ľubomír Dobrík

JUDr. **Ľubomír Dobrík**, PhD. (* 19. marec 1952, Zvolen† 8. september 2022, Bratislava) bol slovenský sudca a prokurátor, v rokoch 19972016 sudca Ústavného súdu Slovenskej republiky.

V roku 1975 vyštudoval Právnickú fakultu na Univerzite Komenského v Bratislave. Postgraduálne štúdium absolvoval na Ekonomickej fakulte Univerzity Mateja Bela. V rokoch 1975-1991 pracoval na okresnej prokuratúre v Prievidzi a krajskej prokuratúre v Banskej Bystrici. V rokoch 1991 až 1994 bol zástupcom prednostu okresného úradu v Prievidzi, v roku 1994 sa stal sudcom okresného súdu v Prievidzi.

Počas Mečiarovej vlády bol v rokoch 1994 až 1997 štátnym tajomníkom Ministerstva spravodlivosti. Na návrh NR SR bol prezidentom Michalom Kováčom vymenovaný 28. februára 1997 za sudcu Ústavného súdu SR. Do vymenovania za sudcu ÚS bol členom HZDS. Druhým navrhnutým kandidátom na funkciu bol Ján Cuper, tiež z HZDS.

27. februára 2004 bol prezidentom Rudolfom Schusterom opätovne vymenovaný za sudcu Ústavného súdu na ďalšie, tentoraz dvanásťročné obdobie.

## Referencie

## Externé odkazy
* Ľubomír Dobrík na stránkach osobnosti.sk
* Coalition presents president with dilemma  - článok z týždenníka Slovak Spectator (v angličtine)
* Ústavný súd - profily sudcov

Kategória:Osobnosti zo Zvolena
Kategória:Absolventi Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Absolventi Ekonomickej fakulty Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici
Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Slovenskí sudcovia
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Štátni tajomníci Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky
Kategória:Politici ĽS-HZDS
Štefan Ogurčák

**Štefan Ogurčák** (* 5. október 1948, Prešov) je slovenský právnik, bývalý sudca Ústavného súdu Slovenskej republiky.

## Životopis
V roku 1974 ukončil štúdium na Právnickej fakulte UK v Bratislave. V rokoch 19831993 pôsobil na Právnickej fakulte UPJŠ v Košiciach. Za sudcu Ústavného súdu Slovenskej republiky bol vymenovaný 21. januára 1993. Od 8. marca 1993 bol podpredsedom Ústavného súdu. Sudcom Ústavného súdu sa stal opätovne 22. januára 2000. Sudcom Ústavného súdu bol v období od 22. januára 1993 do 21. januára 2007.

## Ocenenia
V roku 2002 mu prezident Rudolf Schuster prepožičal štátne vyznamenanie Rad Ľudovíta Štúra II. triedy.

## Referencie

## Externé odkazy
* Štefan Ogurčák na osobnosti.sk
* Štefan Ogurčák na stránke ÚS

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra II. triedy
Kategória:Absolventi Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Vyučujúci na Právnickej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach
Kategória:Osobnosti z Prešova
Lajos Mészáros

JUDr. **Lajos Mészáros** (* 3. apríl 1955, Jelka) je bývalým sudcom Ústavného súdu Slovenskej republiky a členom Súdnej rady Slovenskej republiky. Do funkcie sudcu ústavného súdu bol vymenovaný prezidentom Slovenskej republiky Rudolfom Schusterom s účinnosťou od 22. januára 2000, opätovne prezidentom Ivanom Gašparovičom od 16. februára 2007. Dňa 18. júna 2019 ho prezidentka SR Zuzana Čaputová vymenovala za člena Súdnej rady Slovenskej republiky. 

## Referencie

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Poslanci NR SR (1998 – 2002)
Kategória:Osobnosti z Jelky
Kategória:Členovia Súdnej rady SR
Ján Luby

**Ján Luby** (* 22. apríl 1951, Prešov) je slovenský právnik.

4. júla 2002 sa stal sudcom Ústavného súdu Slovenskej republiky.

## Referencie


## Externé odkazy
* Ján Luby na stránke ÚS

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Juraj Horváth (sudca)

JUDr. **Juraj Horváth** (* 24. apríl 1947, Békešská Čaba, Maďarsko – † 8. júl 2014) bol sudca Ústavného súdu Slovenskej republiky.

Vyštudoval Právnickú fakultu UK v Bratislave. Zastával funkciu podnikového právnika v poľnohospodárskych družstvách Zemianska Olča, Vrbová nad Váhom a Marcelová. 

Od roku 1993 pôsobil ako komerčný právnik v Komárne a od roku 1999 ako advokát s hlavným zameraním na obchodné právo, správne právo a pozemkové právo.

Za sudcu Ústavného súdu bol vymenovaný 4. júla 2002.

## Referencie


## Externé odkazy
* Ústavný súd - profily sudcov

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Slovenskí sudcovia
Kategória:Osobnosti z Békešskej Čaby
Ľudmila Gajdošíková

JUDr. **Ľudmila Gajdošíková**, CSc. (* 17. október 1953, Bratislava – † 7. október 2025) bola slovenská právnička, v rokoch 20002019 sudkyňa Ústavného súdu SR.

## Profesionálna kariéra
* 1977: absolvovala Právnickú fakultu Univerzity Komenského v Bratislave.
* 19771995: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, pracovala v rôznych funkciách v oblasti sociálnej legislatívy
* 1987: ukončila vedeckú ašpirantúru na Ústave štátu a práva SAV v odbore správne právo
* 19951999: Ústav štátu a práva SAV, zástupkyňa riaditeľa
* 19992000: Kancelária prezidenta SR, riaditeľka legislatívneho odboru
* 22. január 200016. február 2019: sudkyňa Ústavného súdu Slovenskej republiky

## Politická kariéra
* 19901992: námestníčka ministra práce a sociálnych vecí SR za Stranu demokratickej ľavice (SDĽ)
* 6. jún31. december 1992: poslankyňa Snemovne národov Federálneho zhromaždenia za SDĽ, členka sociálneho výboru
* 1994: štátna tajomníčka Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR za SDĽ

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Kategória:Slovenskí právnici
Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Slovenské političky
Kategória:Pracovníci Slovenskej akadémie vied
Kategória:Politici SDĽ (1990)
Kategória:Poslanci Snemovne národov Federálneho zhromaždenia
Kategória:Štátni tajomníci Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
Kategória:Absolventi Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Milan Karabín

JUDr. **Milan Karabín** (* 21. september 1949, Poprad-Matejovce – † 31. august 2015, Antalya, Turecko) bol slovenský sudca, predseda Najvyššieho súdu Slovenskej republiky a predseda Súdnej rady Slovenskej republiky (20032008).

## Referencie


Kategória:Sudcovia Najvyššieho súdu SR
Kategória:Osobnosti z Popradu
Kategória:Predsedovia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky
Kategória:Predsedovia Súdnej rady Slovenskej republiky
Daniela Švecová

JUDr. **Daniela Švecová** (* 19. júl 1951, Nové Zámky) je predsedníčkou Najvyššieho súdu Slovenskej republiky. Je historicky prvou ženou v tejto funkcii.

## Sudkyňa Najvyššieho súdu SR
Za sudkyňu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky bola zvolená Slovenskou národnou radou 27. novembra 1990 bez časového obmedzenia. Ako sudkyňa sa špecializuje na občianske právo a pôsobí v Občianskoprávnom kolégiu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky.

## Podpredsedníčka Najvyššieho súdu SR
30. mája 2005 ju prezident Slovenskej republiky Ivan Gašparovič na návrh Súdnej rady Slovenskej republiky vymenoval za podpredsedníčku Najvyššieho súdu Slovenskej republiky na päťročné funkčné obdobie. Funkčné obdobie jej skončilo 30. mája 2010. Bola historicky prvou ženou v tejto funkcii.

## Predsedníčka Najvyššieho súdu SR ''ad interim''
V období medzi zánikom funkcie dovtedajšieho predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky Milana Karabína (7. október 2008) a vymenovaním nového predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky Štefana Harabina (23. jún 2009) dočasne viedla Najvyšší súd Slovenskej republiky.

## Predsedníčka Najvyššieho súdu SR
Za predsedníčku Najvyššieho súdu Slovenskej republiky bola na návrh Súdnej rady Slovenskej republiky vymenovaná prezidentom Slovenskej republiky Andrejom Kiskom 2. októbra 2014 na päťročné funkčné obdobie.

## Referencie

Kategória:Osobnosti z Nových Zámkov
Kategória:Sudcovia Najvyššieho súdu SR
Kategória:Predsedovia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky
Július Černák

JUDr. **Július Černák** (* 6. júl 1930 – † 2. október 2016) bol slovenský právnik, od 21. januára 1993 do 21. januára 2000 sudca Ústavného súdu SR.

## Referencie

Kategória:Slovenskí právnici
Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Anna Danielčáková

**Anna Danielčáková** (* 10. marec 1941) je slovenská právnička.

Od 21. januára 1993 do 21. januára 2000 bola sudkyňou Ústavného súdu Slovenskej republiky. 

## Referencie


Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Narodenia v 1941
Ján Klučka

Prof. JUDr. **Ján Klučka**, CSc. (* 27. máj 1951) bol sudcom Ústavného súdu Slovenskej republiky od 21. januára 1993 do 30. apríla 2004. Od 1. mája 2004 do 6. októbra 2009 bol sudcom Súdneho dvora (Európskych spoločenstiev), pričom bol od 7. októbra 2006 do 6. októbra 2007 aj predsedom trojčlennej komory. Od 18. júna 2014 je členom Súdnej rady Slovenskej republiky. Pôsobí ako vysokoškolský pedagóg na Právnickej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach.

## Publikačná činnosť
* *Medzinárodné právo a ústava SR*. Košice: MEDES, 1996.
* *Medzinárodné právo verejné (všeobecná a osobitná časť)* (vyd. 2008, 2011). 

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Narodenia v 1951
Kategória:Vyučujúci na Právnickej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach
Kategória:Slovenskí univerzitní profesori
Kategória:Slovenskí vysokoškolskí pedagógovia
Kategória:Členovia Súdnej rady SR
Viera Mrázová

**Viera Mrázová** (* 30. marec 1947, Trnava) je slovenská právnička. Od 22. januára 1993 do 21. januára 2000 bola sudkyňou Ústavného súdu Slovenskej republiky.

V rokoch 1972 - 1990 prednášala na Katedre pracovného práva Právnickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. V rokoch 1990 až 1993 bola riaditeľkou legislatívneho odboru Ministerstva kontroly SR a Ministerstva školstva a vedy SR. Niekoľko rokov bola členkou Legislatívnej rady vlády SR a stálej komisie Legislatívnej rady vlády SR pre pracovné právo a sociálne zabezpečenie. 
V rokoch 2003 - 2010 bola výkonnou riaditeľkou Slovenského národného strediska pre ľudské práva. V roku 2007 kandidovala na funkciu ombudsmana.

## Referencie

## Externé odkazy
* Viera Mrázová na stránke ÚS

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Vyučujúci na Právnickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Richard Rapant

**Richard Rapant** (* 16. október 1941) je slovenský právnik. Od 22. januára 1993 do 21. januára 2000 bol sudcom Ústavného súdu Slovenskej republiky.

V rokoch 1964 − 1968 pracoval ako podnikový právnik a odborný referent na Okresnom národnom výbore v Trnave. V rokoch 1968 - 2002 prednášal na Katedre pracovného práva na Právnickej fakulte Univerzity Komenského v&nbsp;Bratislave. V roku 1990 bol vedúcim Katedry pracovného roľnícko-družstevného práva a v rokoch 1992 až 1993 vedúcim Katedry práva a&nbsp;životného prostredia. Bol členom viacerých komisií pri Ministerstve životného prostredia a Ministerstve pôdohospodárstva.

## Referencie
 

## Externé odkazy
* Richard Rapant na stránke US

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Miloš Seemann

JUDr. **Miloš Seemann** (* 27. január 1926) je slovenský právnik.

21. januára 1993 sa stal sudcom Ústavného súdu Slovenskej republiky.  Funkcie sa zo zdravotných dôvodov vzdal 28. februára 1997.

## Referencie


## Externé odkazy
* Miloš Seemann na stránke ÚS

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Tibor Šafárik

**Tibor Šafárik** (* 11. február 1942) je slovenský právnik a advokát. Od 21. januára 1993 do 20. januára 2000 bol sudcom Ústavného súdu Slovenskej republiky.

Vyštudoval Právnicku fakultu Univerzity Komenského v Bratislave. V rokoch 1964 - 1993 pracoval ako advokát. V rokoch 1986 − 1990 bol predsedom Krajského združenia advokátov v Košiciach a členom výboru Ústredia slovenskej advokácie. V rokoch 1980 − 1990 bol členom študijnej sekcie pre trestné právo pri Ústredí slovenskej advokácie. 

## Referencie


## Externé odkazy
* Tibor Šafárik na stránke ÚS

Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Daniel Šváby

**Daniel Šváby** (* 9. september 1951, Košice) je bývalý sudca Súdneho dvora Európskej únie. Pôsobil aj ako sudca Ústavného súdu Slovenskej republiky.

## Pôsobenie
Od začiatku súdnej praxe v roku 1978 pracoval na Obvodnom súde Bratislava 3, Mestskom a Krajskom súde v Bratislave. Za sudcu Obvodného súdu Bratislava 3 bol zvolený Slovenskou národnou radou v roku 1978. Za sudca Mestského súdu v Bratislave bol zvolený Slovenskou národnou radou 12. decembra 1985. Naposledy bol za sudcu vymenovaný Predsedníctvom Slovenskej národnej rady 21. januára 1992.

Od 9. novembra 1993 do 31. októbra 1999 bol členom Európskej komisie pre ľudské práva v Štrasburgu. 

Od 1. januára 1999 do 31. decembra 1999 bol dočasne pridelený na Najvyšší súd.

Od 22. januára 2000 do 30. apríla 2004 bol sudcom Ústavného súdu.

Od 1. mája 2004 do 6. októbra 2009 bol sudcom Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev (dnešný Všeobecný súd Európskej únie).

Od 7. októbra 2009 bol sudcom Súdneho dvora Európskej únie, do tejto funkcie bol vymenovaný znova od 7. októbra 2015. K 7. októbru 2021 ho na tejto pozícii vystriedal Miroslav Gavalec.

## Referencie

Kategória:Žijúci ľudia
Kategória:Osobnosti z Košíc
Kategória:Absolventi Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Slovenskí sudcovia
Kategória:Sudcovia Ústavného súdu SR
Kategória:Sudcovia Najvyššieho súdu SR
Kategória:Sudcovia Súdneho dvora Európskej únie
Reflektor

** Reflektor** môže byť:
*všeobecne: povrch (cielene) odrážajúci svetlo
*duté zrkadlo zo skla alebo kovu
*svetlomet
*v astronómii: zrkadlový ďalekohľad, ktorého objektívom je duté zrkadlo, pozri reflektor (astronómia)
*v jadrovej fyzike: časť reaktora okolo aktívnej zóny, slúžiaca na redukciu počtu neutrónov unikajúcich z aktívnej zóny, pozri reflektor (jadrová elektráreň)
*v optike: objektív s dutým zrkadlom bez farebnej chyby a s malým clonovým číslom, pozri reflektor (optika)
*v televíznej technike: časť TV antény, ktorý sa nachádza za žiaričom a slúži na zamedzenie vzniku tzv. „duchov“ na obrazovke príjimača, pozri reflektor (TV)
*v doprave:
**svetlomet
**odrazové sklo alebo iný povrch cielene odrážajúci svetlo, používané na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky

## Pozri aj
*reflector
Nerudova ulica

**Nerudova ulica** je ulica:
* v Bratislave, pozri Nerudova ulica (Bratislava)
* v Dubnici nad Váhom, pozri Nerudova ulica (Dubnica nad Váhom)
* v Hlohovci, pozri Nerudova ulica (Hlohovec)
* v Košiciach, pozri Nerudova ulica (Košice)
* v Martine, pozri Nerudova ulica (Martin)
* v Pezinku, pozri Nerudova ulica (Pezinok)
* v Poprade, pozri Nerudova ulica (Poprad)
* v Rajci, pozri Nerudova ulica (Rajec)
* v Trnave, pozri Nerudova ulica (Trnava)
* vo Vranove nad Topľou, pozri Nerudova ulica (Vranov nad Topľou)
* bývalý názov zaniknutej ulice v Petržalke, pozri Lastúrová ulica

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Nádej

**Nádej** môže byť:
*dúfanie; dôvera v budúcnosť; optimizmus vzhľadom na to, čo prinesie budúcnosť; kladné očakávanie vkladané do niečoho/niekoho; vec, jav, osoba, o ktorej sa verí, že splnia mimoriadne očakávania
*slovenská politická strana, pozri Nádej (politická strana)
*jedná z Božských čností, podľa Katechizmu Katolíckej Cirkvi: **1818 Čnosť nádeje zodpovedá túžbe po šťastí, ktorú Boh vložil do srdca každého človeka; ona spája nádeje, ktoré inšpirujú činnosť ľudí, ona ľudí očisťuje, aby ich pripravila pre nebeské kráľovstvo, ochraňuje ich pred malomyseľnosťou, ona podporuje v každej opustenosti, ona napĺňa srdce radosťou v očakávaní večnej blaženosti. Nadšená nádej chráni pred egoizmom a vedie k radosti v láske.* 

*
Mačacie oko

**Mačacie oko** môže byť:
* v kryštalografii: zelenomodrá odroda kremeňa s azbestom, pozri mačacie oko (nerast)
* v astronómii: hmlovina, pozri Mačacie oko (hmlovina)
* v doprave: hovorový názov pre malé odrazové sklá spravidla na vozovke po jej obvode, slúžiace na odraz svetla na zvýšenie bezpečnosti premávky (z angl. cat's eye), pozri odrazové sklo
* manga z roku 1981 od autora menom Tsukasa Hojo, pozri Mačacie oko (manga)
* anime z roku 1983 založený na tejto mange, pozri Mačacie oko (anime)
* horor z roku 1985 založený na dielach Stephena Kinga, pozri Mačacie oko (film)
* román z roku 1989 od Margaret Atwoodovej, pozri Mačacie oko (román)

## Pozri aj
* syndróm mačacieho oka (dedičná choroba)
MISIA 21 – Hnutie kresťanskej solidarity

**MISIA 21 – Hnutie kresťanskej solidarity**, skratka **Misia 21**, bola  slovenská mimoparlamentná politická strana, aktívna medzi rokmi 2005 až 2010. Na základe svojho rozhodnutia z 19. februára 2010 bola dňa 1. marca 2010 vymazaná z registra politických strán vedeného Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky. Tým zanikla ako politický subjekt.

## Vedenie strany
* Ivan Šimko – predseda
* Eva Bombová – podpredsedníčka, košický a prešovský kraj
* Ján Kubiš – podpredseda, banskobystrický a žilinský kraj
* Ľubomír Vlčák – člen operačného štábu, bratislavský kraj
* Daniel Lendel – člen operačného štábu, trnavský a trenčiansky kraj
* Pavol Turček – člen operačného štábu, nitriansky kraj
* Michal Ambrovič – generálny sekretár

## História
Misiu 21 založil Ivan Šimko, po tom ako vystúpil zo Slobodného fóra, pod pôvodným názvom **Misia 21 – Nová kresťanská demokracia**. Strana bola zaregistrovaná na ministerstve vnútra 27. mája 2005. Ustanovujúci konvent strany sa uskutočnil 25. júna 2005. Od 14. septembra 2006 mala strana posledný názov.

## Volebné výsledky

*2006 (parlamentné voľby) – strana získala 0,10 % hlasov a nedostala sa do parlamentu.
*2009 (voľby do Európskeho parlamentu) – strana získala 0,42 % hlasov a ani jeden mandát v parlamente.

## Volebné preferencie

V prieskumoch volebných preferencií sa strana neobjavuje.

## Politici MISIE 21 – Hnutia kresťanskej solidarity
Články o politikoch Misie 21 sú uvedené v kategórii Politici Misie 21.

### Predsedovia MISIE 21
* 2005 – zánik Ivan Šimko

## Pozri aj
* Kandidačná listina Misie 21 pre voľby do NR SR v roku 2006

## Externé odkazy
* oficiálna stránka strany 
* Misia 21 v registri strán MV SR 


Kategória:Zaniknuté politické strany na Slovensku
Štefan Haššík

**Štefan Haššík** (* 24. november 1898, Dlhé Pole, Uhorsko, Rakúsko-Uhorsko† august 1985, Cleveland, Ohio USA) bol slovenský ľudácky politik. Poslanec za stranu HSĽS. Po vypuknutí SNP posledný minister pro-nemeckej slovenskej armády Domobrana.

## Život
Narodil sa v obci Dlhé Pole (dnes okr. Žilina) v rodine Juraja Haščíka a jeho manželky Františky rodenej Červenčikovej. Študoval na reálnej strednej škole v Nitre. Po vypuknutí prvej svetovej vojny v rokoch 1914 - 1917 absovlval štúdium na uhorskej dôstojníckej škole v Pécsi. Následne pokračoval na vojenskej škole v Inote. Po získaní dôstojníckej hodnosti pôsobil v pechotnom pluku v Trenčíne. V roku 1918 vyslaný na taliansky front. Po roku 1918 dôstojník armády Československa. Od roku 1929 bol členom HSĽS a aktívne sa zapájal do činnosti polovojenskej organizácie Rodobrana. Od roku 1935 pôsobil ako poslanec v československom parlamente. V roku 1939 velil, počas maďarského vpádu, vojenskej skupine „Michalovce“.

Po vzniku Slovenského štátu v roku 1940 pôsobil ako župan Šarišsko-zemplínskej župy. Od októbra 1940 do septembra 1944 pôsobil ako župan Nitrianskej župy. Podieľal sa na implementácii rasistických protižidovských zákonov.

5. septembra 1944, po vypuknutí SNP bol menovaný ministrom Národnej obrany a veliteľom novovzniknutej Domobrany, nazývanej aj „Haššíkova armáda“. Čím nahradil gen. Ferdinanda Čatloša. Domobrana bola už len symbolickou armádou. Napriek tomu, že koncom roka 1944 bolo v jej radoch cez 40 000 vojakov, ktorí boli dislokovaní v tyle nemeckých vojsk medzi Žilinou, Trenčínom, Bratislavou a Nitrou, väčšina (asi 90%) jej príslušníkov nebola vyzbrojená a tak prakticky nezasiahla do bojov.

Haššík po vojne ušiel z krajiny. 11. novembra 1947 bol v neprítomnosti odsúdený retribučným Národným súdom v Bratislave na trest smrti. Po roku 1948 žil v USA, neskôr sa presunul do Argentíny. Organizoval tu spolok bývalých príslušníkov slovenskej armády pod názvom *Kombatanti*.

## Referencie

## Externé odkazy
* Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 103; pokrstený ako Stephanus Haščik

Kategória:Narodenia v 1898
Kategória:Narodenia 24. novembra
Kategória:Úmrtia v 1985
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Ministri obrany Slovenskej republiky
Kategória:Politici HSĽS
Kategória:Poslanci Snemu Slovenskej republiky
Kategória:Slováci odsúdení na trest smrti
Kategória:Kolaboranti
Kategória:Slovenské osobnosti druhej svetovej vojny
Kategória:Slovenskí emigranti a exulanti
Kategória:Osobnosti z Dlhého Poľa
František Hrušovský

Prof. PhDr. **František Hrušovský** (* 17. september 1903, Dolné Lovčice-Lovčice – † 9. september 1956, Cleveland, USA) bol slovenský historik, prvý syntetik slovenských dejín, verejný činiteľ, významný predstaviteľ slovenského exilu.

Študoval na univerzitách v Prahe, Krakove a na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Počas štúdií sa aktívne zapájal do študentského života na katolíckom internáte Svoradov. Od roku 1931 vyučoval na gymnáziu v Kláštore pod Znievom, neskôr pracoval v Matici slovenskej ako redaktor historických zborníkov. V roku 1944 sa stal univerzitným profesorom. V rokoch 19381945 bol členom Slovenského snemu. V marci 1945 utiekol pred spojeneckými vojskami do emigrácie. Pôsobil v Taliansku a od roku 1947 v USA najskôr ako inštruktor na benediktínskej škole a od roku 1952 ako riaditeľ Slovenského ústavu v Clevelande.

## Samostatné publikácie
**Slovenské dejiny. Prvé vydanie* (Matica slovenská, Turč. sv. Martin 1932, 1939), 448 s.
**Slovensko v dejinách strednej Európy* (Matica slovenská, Turč. sv. Martin 1939)
**Slovenská národná kultúra*, Bratislava : Snem Slovenskej republiky, 1940, 45 s.
**Slovenský národ je schopným vykonávateľom svojej suverenity*, Bratislava : Snem Slovenskej republiky, 1942, 27 s.
**Slovenské dejiny: učebnica pre IV. triedu slov. stredných škôl.* (Matica slovenská, Turč. sv. Martin 1942), 208 s.
**Žije, žije duch slovenský.* (Matica slovenská, Turč. sv. Martin, 1944), 23 s.
**Slovenské rehole v Amerike* (Slovenský ústav pri Opátstve sv. Andreja-Svorada, Cleveland, Ohio, 1955)

## Práce o ňom
* Polla, Belo: *František Hrušovský ako exilový historik*. In: Verbum, roč. 5, č. 4, s. 238-241.
* Štilla, Miloš: *Univ. prof. PhDr. František Hrušovský, prvý syntetik slovenských dejín*. Banská Bystrica : Trian, 2002, 66 s.
* Grácová. Genovéva: *Prierez vedeckou a publikačnou činnosťou F. Hrušovského pred odchodom do exilu*. In: Maruniak, P. - Grácová, G. (eds.): Život a dielo ďalších exilových pracovníkov. Martin : MS, 2010, s. 216.
* Maruniak, Peter: *Vedecko-odborné a politické aktivity Dr. F. Hrušovského v exile*. In: Tamže, s. 217 - 243.

Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Slovenskí univerzitní profesori
Kategória:Poslanci Snemu Slovenskej republiky
Kategória:Osobnosti Matice slovenskej
Kategória:Slovenskí emigranti a exulanti
Kategória:Osobnosti z Dolných Lovčíc
Dnester

**Dnester** (, , ) je rieka  dlhá. Pramení v Karpatoch na Ukrajine blízko poľských hraníc. Miestami tvorí hranicu medzi Ukrajinou a Moldavskom, východný breh pozdĺž moldavských hraníc sa nazýva Podnestersko. Rieka sa vlieva do Čierneho mora.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Rieky na Ukrajine
Kategória:Rieky v Moldavsku
Kategória:Geografia Ľvovskej oblasti‎
Kategória:Geografia Ivanofrankivskej oblasti‎
Kategória:Geografia Černovickej oblasti‎
Kategória:Geografia Ternopiľskej oblasti‎
Kategória:Geografia Chmeľnyckej oblasti‎
Kategória:Geografia Vinnyckej oblasti‎
Kategória:Geografia Odeskej oblasti‎
Kremnický potok

**Kremnický potok** alebo **Rudnica** je vodný tok na Pohroní, na území okresu Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Hrona, má dĺžku  a je tokom III. rádu.

## Prameň
Pramení v Kremnických vrchoch, v intraviláne obce Kremnické Bane v nadmorskej výške  v blízkosti rozvodia medzi Váhom (pramenná oblasť rieky Turiec) a Hronom. 

## Opis toku
Po opustení obce tečie na juh, zľava priberá potok Peklo a vteká na územie mesta Kremnica. Tu priberá najprv významnejší prítok sprava a následne aj Bystricu zľava, napája malú vodnú nádrž a opúšťa Kremnicu. Ďalej preteká obcou Horná Ves, priberá Lúčanský potok z pravej strany a v obci Dolná Ves zľava Švábsky potok. Potom preteká obcou Bartošova Lehôtka, sprava priberá Jelšový potok a tečie obcou Stará Kremnička. Do Hrona ústi pri osade Píla, neďaleko Šášovského Podhradia. Tok rieky sleduje cesta I. triedy č. 65.

## Referencie

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Pomenovania podľa Kremnice
Teplica (prítok Turca)

**Teplica** je rieka v Turci, na území okresu Turčianske Teplice. Je pravostranným prítokom Turca, má dĺžku  a je tokom IV. rádu. Starší názov toku je **Žarnovica**, dodnes sa tak označuje horný tok od prameňa po sútok s Dedinským potokom.

Vzniká vo Veľkej Fatre, v podcelku Bralná Fatra, na juhozápadnom svahu Kráľovej skaly () v  nadmorskej výške približne  

Preteká územím doliny Kostolec s výraznými dolomitickými bralnatými útvarmi, stenami a vežami, zľava priberá prítok z Mokrého Rakytova a Širokú a sprava prítok z Rožkovej doliny. Ďalej pokračuje na západ Žarnovickou dolinou, neďaleko pamätného zrubu SNP priberá zľava Lopušnú, následne sa tok riečky stáča na krátkom úseku na juh. Z ľavej strany priberá Bielu vodu a opäť mení smer toku, najprv na juhozápad, pričom priberá zľava Čiernu vodu, Kozinec, Glozy, a následne na západ. 

Potom vteká na územie Turčianskej kotliny, zľava priberá Dedinský potok, na pravom brehu sa zachovali ojedinelé andezitové výstupy a Teplica sa veľkým oblúkom stáča na sever. Preteká úsekom so zachovanými pôvodnými brehovými porastmi a pred vstupom na územie mesta Turčianske Teplice vytvára pri Dolnej Štubni veľkú sihoť. Ďalej preteká cez Turčianske Teplice, tečie rovnobežne so Somolickým potokom (tečie východne od nej), s ktorým je spojená jedným ramenom. Pokračuje cez Diviaky a po sútoku Somolického potoka s Dolinkou tečie rovnobežne s Dolinkou. 

Za obcou Malý Čepčín začína meandrovať, preteká osadou Markovice a obcou Jazernica, v katastrálnom území ktorej ústi v nadmorskej výške cca  do Turca.

## Referencie

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Jasenica (prítok Hrona)

**Jasenica** je vodný tok na Strednom Pohroní, preteká územím okresov Banská Štiavnica a Zvolen. Je ľavostranným prítokom Hrona s dĺžkou , je tokom III. rádu. 

## Priebeh toku
Pramení v Štiavnických vrchoch, v podcelku Skalka, na severnom svahu vrchu Čelo (), pri osade Horné majere v nadmorskej výške cca 

Tečie na severozápad cez obec Banský Studenec, v blízkosti Studenských jazier, za obcou sa od hlavného koryta rieky oddeľuje vodný kanál vedúci do Banskej Štiavnice. Ďalej sa veľkým oblúkom stáča na sever, preteká okrajom osady Kysihýbel a napája malú vodnú nádrž. Sprava priberá Halčiansky potok, na ktorom bolo vybudované Halčianske jazero, preteká okrajom obce Banská Belá a mení smer toku viac na severovýchod. Pri časti Banskej Belej Dolina (pod vrchom Dolina) priberá ľavostranný potok Slaná a pri obci Kozelník niekoľko kratších prítokov z oboch strán. Za obcou sa stáča na sever a priberá Radošovo z ľavej strany a neskôr ešte Bystrý potok a Kamenné tiež zľava. V katastrálnom území obce Hronská Breznica sa v nadmorskej výške  vlieva do Hrona. 

Údolím rieky vedie od osady Kysihýbel železnica do Banskej Štiavnice a od Banskej Belej aj cesta I/51.

## Referencie

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Štiavnica
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Jozef Medveď (režisér)

**Jozef Medveď** (* 5. marec 1927, Brezno  † 30. august 1984, Bratislava) bol slovenský filmový a televízny režisér.

## Rodina
* matka: vyd. Fašková Juliana M.
* manželka: Ľudmila rod. Šindlerová † 2024

## Životopis
Gymnázium vyštudoval v Brezne (1939 - 1947). Účastník SNP. Od roku 1947 študoval 4 semestre na FAMU v Prahe. V rokoch 1951 - 1954 režisér dokumentárnych a od roku 1954 celovečerných hraných filmov v Bratislave.

Počas gymnaziálnych štúdií redigoval v Brezne mládežnícky časopis Horehronie, hrával divadlá, publikoval básne a články. V celovečerných a televíznych filmoch sa odrazila jeho povstalecká a vojnová skúsenosť, neskôr budovateľské roky. Vytvoril lyricky ladené sociálne filmy podľa M. Rázusa *[[Maroško (film)|Maroško]]* a *[[Maroško študuje]]*, podľa Ľ. Ondrejova *[[Jerguš Lapin]]*, potom dramatické kroniky z horehronskej minulosti, humoristicko-satirické diela: podľa J. Jesenského, generačné a etické problémy zo života našej mládeže.

## Filmografia
**Krátkometrážna a dokumentárna tvorba**
* 1951 - *[[Mária Justinová]]*
* 1952 - *[[Závodný klub]]*
* 1952 - *[[Ľudoví umelci]]*
* 1952 - *[[Banícka mladosť]]*
* 1953 - *[[Estráda]]*

**Hraná tvorba**
* 1955 - *[[Štvorylka (film)|Štvorylka]]*
* 1956 - *[[Previerka lásky]]*
* 1958 - *[[V hodine dvanástej]]*, s Andrejom Lettrichom
* 1960 - *[[Jerguš Lapin]]*
* 1961 - *[[Tri razy svitá ráno]]*
* 1964 - *[[Pre mňa nehrá blues]]*
* 1969 - *[[Čierna minúta]]*
* 1977 - *[[Dvere dokorán]]*
* 1977 - *[[Rača, láska moja]]*, s Timurom Palavandašvilim
* 1980 - *[[Živá voda (film)|Živá voda]]*
* 1984 - *[[Na druhom brehu sloboda]]*

**Televízna tvorba**
* 1968 - *[[Výšiny]]*
* 1968 - *[[Maroško (film)|Maroško]]*
* 1970 - *[[Maroško študuje]]
* [[1971]] - *Katakomby*
* [[1972]] - *krčmársky Kráľ*
* [[1973]] - *Vrchárska balada*
* [[1975]] - *Brána k domovu*
* [[1976]] - *Zypa Cupák''

## Literatúra
* Slovenský biografický slovník

## Externé odkazy
* 

Kategória:Osobnosti z Brezna
Kategória:Slovenskí televízni režiséri
Kategória:Slovenskí filmoví režiséri