Vojvodina

::*Vojvodina je aj zastaraný výraz pre vojvodstvo (aj ako admin. jednotka v Poľsku), pozri [[vojvodstvo]].*

náhľad|230px|Pevnosť v Petrovaradíne, neďaleko Nového Sadu
náhľad|230px|Úrad primátora Nového Sadu v štyroch úradných jazykoch Vojvodiny (srbčina, maďarčina, slovenčina a panónska rusínčina)

**Vojvodina** je historické územie na severe Srbska, dnes administratívne **Vojvodinský autonómny kraj** (iný preklad: **Autonómna pokrajina Vojvodina / Vojvodinská autonómna pokrajina**; skrátene **Vojvodina**). Vojvodina susedí na západe s Chorvátskom, na severe s Maďarskom a na východe s Rumunskom.

## Oficiálny názov v úradných jazykoch
* srbský: *Аутономна Покрајина Војводина/Autonomna Pokrajina Vojvodina*
* maďarský: *Vajdaság Autonóm Tartomány*
* slovenský: *Autonómna pokrajina Vojvodina* 
* rumunský: *Provincia Autonomă Voivodina*
* chorvátsky: *Autonomna Pokrajina Vojvodina*
* rusínsky: *Автономна Покраїна Войводина* 

## Dejiny
Oblasť bola dôležitá už v časoch Rímskej ríše, nachádzalo sa tu mesto Sirmium (dnes Sremska Mitrovica). Počas 6. storočia prišli do oblasti Slovania, v 9. storočí si Vojvodinu podmanili Maďari, v ich moci ostala až do 16. storočia. Po bitke pri Moháči v roku 1526 a páde Banátu (1552) sa oblasť dostala pod kontrolu Osmanskej ríše. Vďaka Karlovskému mieru z roku 1699, ako aj mierovej zmluve podpísanej roku 1718 v Požarevci, územie dnešnej Vojvodiny pripadlo Habsburskej monarchii. Po prvej svetovej vojne táto oblasť sa stala súčasťou Kráľovstva Srbov, Chorvátov a Slovincov. Po druhej svetovej vojne vznikol 1. septembra 1945 v rámci federalizovanej Juhoslávie Vojvodinský autonómny kraj ako časť Srbska.

## Administratívne členenie

náhľad|230px|Obvody Vojvodiny
Vojvodina je rozdelená na sedem obvodov (po srbsky: *okrug*):
* Západobáčsky obvod (Báčka)
* Severobáčsky obvod (Báčka)
* Juhobáčsky obvod (Báčka)
* Severobanátsky obvod (Banát)
* Stredobanátsky obvod (Banát)
* Juhobanátsky obvod (Banát)
* Sriemsky obvod (Sriem a časť Mačvy)
V zátvorke je uvedené, do ktorej historickej oblasti obvod patrí.

Obvody sa ďalej delia na obce (po srbsky: *opština*), ktoré sú veľkosťou podobné slovenským okresom.

## Geografia
Rozprestiera sa na území štyroch historických regiónov – Báčky, Banátu, Sriemu a z malej časti Mačvy. Hlavným a zároveň najväčším mestom je Nový Sad, druhým v poradí je Subotica. Rozloha je 21 506 km², počet obyvateľov: 1 931 809, hustota obyvateľstva: 89,85/km² (2011). Nachádza sa v strednej Európe, v severnej časti Srbska, na Panónskej nížine. Územie je rozdelené riekami Dunaj a Tisa na Báčku, Banát a Sriem.

## Národnostné zloženie (2011)
náhľad|230px|Národnosti vo Vojvodine
Vojvodina je národnostne veľmi rozmanitá oblasť. Existuje tu šesť úradných jazykov: srbčina, maďarčina, slovenčina, chorvátčina, rumunčina a rusínčina.

* Srbi 1 289 635 (66,76%)
* Maďari 251 136 (13,00%)
* Slováci 50 321 (2,60%)
* Chorváti 47 033 (2,43%)
* Rómovia 42 391 (2,19%)
* Rumuni 25 410 (1,32%)
* Čiernohorci 22 141 (1,15%)
* Rusíni 13 928 (0,72%)
* Juhoslovania 12 176 (0,63%)
* Iní 177 638 (9,20%)
* Spolu 1 931 809 (100%)

## Slováci vo Vojvodine
náhľad|230px|Sídla Slovákov, Rusínov a Čechov vo Vojvodine
náhľad|230px|Oficiálne použitie slovenčiny vo Vojvodine

Slováci sú treťou najpočetnejšou národnosťou vo Vojvodine. Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2011 tvoria absolútnu väčšinu v okrese Báčsky Petrovec (65,37%) a sú najpočetnejšou národnosťou v okrese Kovačica (41,85 %).

Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2002, najviac Slovákov žilo v Starej Pazove (5848), potom v Kovačici (5697) a v Báčskom Petrovci (5549). Roku 2002 celkovo žilo vo Vojvodine 56 637 Slovákov (2,79 % celkového počtu obyvateľov). Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2011 vo Vojvodine žije 50 321 Slovákov (2,60 % celkového počtu obyvateľov). Najviac Slovákov žije v Padine (5276), v Kovačici (5142), v Starej Pazove (5105), v Báčskom Petrovci (4982) a v Kysáči (3942).

Vojvodinskí Slováci sú potomkami prevažne evanjelických vysťahovalcov z 18. a 19. storočia, ktorí sa usadili na úrodnom území, riedko obývanom po spustošení osmanskými Turkami. Hlavnou príčinou slovenského vysťahovalectva boli ťaživé hospodárske a sociálne podmienky, značná preľudnenosť a nedostatok existenčných možností v rodných krajoch.

Slováci vo Vojvodine si zachovávajú jazyk a kultúru svojich predkov (vrátane folklóru a zvykoslovia).

## Poznámky
 
 
## Referencie


## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Vlády Vojvodinského autonómneho kraja   
* Múzeum Vojvodiny   
* Múzeum vojvodinských Slovákov  
* Ústav pre kultúru vojvodinských Slovákov