open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Královohradecký kraj

**Královohradecký kraj** () je kraj v Česku. Leží takmer celý na severovýchode Čiech.
Jeho hlavným mestom je Hradec Králové, ktorý má vyše 90 000 obyvateľov. 

Okresy:
* Okres Hradec Králové
* Okres Jičín
* Okres Náchod
* Okres Rychnov nad Kněžnou
* Okres Trutnov

## Iné projekty


Kategória:Kraje v Česku
Kategória:Čechy
Liberecký kraj

**Liberecký kraj** je kraj v Česku. Leží na severe Čiech. Po Prahe je druhým najmenším krajom Česka. Jeho hlavným mestom je Liberec, ktorý má takmer 100 000 obyvateľov.

Okresy:
* Okres Česká Lípa
* Okres Jablonec
* Okres Liberec
* Okres Semily

## Iné projekty

## Pozri aj
* Liberecký kraj (1948 – 1960)


Kategória:Kraje v Česku
Kategória:Čechy
Moravsko-sliezsky kraj

**Moravsko-sliezsky kraj** (; v rokoch 20002001 *Ostravský kraj*) je kraj na severovýchode Česka. Z väčšej časti leží v Českom Sliezsku, menšia časť zaberá sever Moravy. Jeho hlavným mestom je Ostrava, ktorá má približne 283 000 obyvateľov (2025). Spolu v kraji žije približne 1 190 000 obyvateľov.

Na juhu susedí so Zlínským krajem, na západe s Olomouckým krajom, na severe s Opolským vojvodstvom, na severovýchode so Sliezskym vojvodstvom a na juhovýchode so Žilinským krajom. 

## Okresy
* Okres Bruntál
* Okres Frýdek-Místek
* Okres Karviná
* Okres Nový Jičín
* Okres Opava
* Okres Ostrava-město

## Iné projekty


Kategória:Kraje v Česku
Olomoucký kraj

**Olomoucký kraj** je kraj v Česku. Leží v strednej a severozápadnej časti Moravy (väčšina územia), a tiež na severozápade Českého Sliezska (takmer celý okres Jeseník).

Okresy:
* Okres Jeseník
* Okres Olomouc
* Okres Prostějov
* Okres Přerov
* Okres Šumperk

## Iné projekty


Kategória:Kraje v Česku
Pardubický kraj

**Pardubický kraj** je kraj v Česku. Leží prevažne na východe Čiech, ale zasahuje i na historické územie Moravy.

Okresy:
* Okres Chrudim
* Okres Pardubice
* Okres Svitavy
* Okres Ústí nad Orlicí

## Iné projekty

## Pozri aj
* Pardubický kraj (1948 – 1960)


Kategória:Kraje v Česku
Kategória:Čechy
Plzenský kraj

**Plzenský kraj** () je kraj v Česku. Leží na juhozápade Čiech.

Okresy:
* Okres Domažlice
* Okres Klatovy
* Okres Plzeň-jih
* Okres Plzeň-město
* Okres Plzeň-sever
* Okres Rokycany
* Okres Tachov

## Iné projekty

## Pozri aj
* Plzenský kraj (1948 – 1960)


Kategória:Kraje v Česku
Kategória:Čechy
Stredočeský kraj

**Stredočeský kraj**  () je kraj v Česku. Leží v strede Čiech a obklopuje hlavné mesto Prahu.

## Okresy kraja od roku 1960
* Okres Benešov
* Okres Beroun
* Okres Kladno
* Okres Kolín
* Okres Kutná Hora
* Okres Mělník
* Okres Mladá Boleslav
* Okres Nymburk
* Okres Praha-východ
* Okres Praha-západ
* Okres Příbram
* Okres Rakovník

## Iné projekty

## Pozri aj
* Pražský kraj


Kategória:Kraje v Česku
Kategória:Kraje v Česku (od roku 1960)
Kategória:Čechy
Úsťanský kraj

**Úsťanský kraj** (po česky *Ústecký kraj*) je kraj v Česku. Leží na severozápade Čiech..

Okresy:
* Okres Děčín
* Okres Chomutov
* Okres Litoměřice
* Okres Louny
* Okres Most
* Okres Teplice
* Okres Ústí nad Labem

## Iné projekty

## Pozri aj
* Úsťanský kraj (1948 – 1960)


Kategória:Kraje v Česku
Kategória:Čechy
Zlínsky kraj

**Zlínsky kraj** () je jeden zo 14 územných samosprávnych celkov v Česku a jediný výlučne moravský kraj, pričom tvorí východnú časť tejto historickej krajiny. Na juhozápade susedí s Juhomoravským krajom, na severozápade s Olomouckým krajom, na severe s Moravsko-sliezskym krajom a na východe so Slovenskom.

Okresy:
* Okres Kroměříž
* Okres Uherské Hradiště
* Okres Vsetín
* Okres Zlín

## Iné projekty


Kategória:Kraje v Česku
Zoznam predsedov vlád Česka

Toto je **zoznam predsedov vlád [[Česko|Českej republiky]]** a predchádzajúcich štátnych útvarov rozkladajúcich sa na jej súčasnom území, zoznam začína od roku 1939.

## [[Protektorát Čechy a Morava]] (1939 – 1945)
* Rudolf Beran, 16. marec 1939 – 27. apríl 1939
* Alois Eliáš, 27. apríl 1939 – 19. január 1942
* Jaroslav Krejčí, 19. január 1942 – 19. január 1945
* Richard Bienert, 19. január 1945 – 5. máj 1945

## [[Česká socialistická republika]] (1969 – 1990) v rámci [[Česko-Slovensko|Česko-Slovenska]]

* Stanislav Rázl, 8. január 1969 – 29. september 1969
* Josef Kempný, 29. september 1969 – 28. január 1970
* Josef Korčák, 28. január 1970 – 20. marec 1987
* Ladislav Adamec, 20. marec 1987 – 12. október 1988
*František Pitra, 12. október 1988 – 6. február 1990
*Petr Pithart, 6. február 1990 – 6. marec 1990 (odstránenie prívlastku z názvu)

## [[Česká republika (1990 – 1992)|Česká republika]] (1990 – 1992) v rámci [[Česko-Slovensko|Česko-Slovenska]]

*Petr Pithart, 6. marec 1990 – 2. júl 1992
*Václav Klaus, 2. júl 1992 – 1. január 1993

## [[Česko|Česká republika]] (od 1993)

## Pozri aj
* Zoznam predsedov vlád Česko-Slovenska

## Externé odkazy
* Prehľad vlád od roku 1918 po súčasnosť (CZ) 

Česko

Predsedovia vlád
Zoznam prezidentov Spojených štátov

[thumb|[Biely dom (Washington)|Biely dom, sídlo prezidenta Spojených štátov]]
[thumb|[George W. Bush a Barack Obama, bývalí prezidenti USA v Oválnej pracovni]]
[thumb|Bývalí prezidenti USA na spoločnej fotografii v Oválnej pracovni, zľava doprava: [George H. W. Bush, Barack Obama, George W. Bush, Bill Clinton, Jimmy Carter]]
thumb|Pohľad zvonku na Oválnu pracovňu
[thumb|Letecká snímka celého areálu Bieleho domu, od roku 1995 je časť [Pennsylvania Avenue pred Bielym domom uzatvorená pre automobilovú dopravu s výnimkou vládnych vozidiel, chodci a cyklisti nemajú prístup pred Biely dom obmedzený]]

Toto je zoznam prezidentov USA. Zoznam je od vyhlásenia nezávislosti v roku 1776 po súčasnosť. Prvý americký prezident bol zvolený až v roku 1789.

Prezidenti USA
USA
Kategória:Zoznamy USA
Marek (prvé meno)

**Marek** je mužské krstné meno. Pôvodne latinské meno Marcus bolo rímskym rodovým menom, ktoré pravdepodobne súvisí s rímskym bohom vojny Marsom. Jeho význam by tak mohol byť „bojovník“, „vojak“. 

## Meniny
Meniny na Slovensku má 25. apríla.

## Známi Marekovia
* Evanjelista Marek – autor jedného zo štyroch kánonických evanjelií
* sv. Markus – pápež
* Marcus Aurelius – rímsky cisár a filozof                                                  
* Marek Čech – slovenský futbalista
* Marek Eben – český herec, moderátor a spevák
* Marek Hamšík – slovenský futbalista
* Mark Knopfler – britský gitarista a spevák
* sv. Marek Križin – jeden z troch svätých košických mučeníkov
* Marek Matiaško – slovenský biatlonista
* Marek Mintál – slovenský futbalista
* Marco Polo – taliansky cestovateľ a moreplavec
* Mark Ravenhill – britský dramatik
* Marek Sapara – slovenský futbalista
* Mark Twain – americký spisovateľ
* Marek Uram – slovenský hokejista
* Marek Židlický – český hokejista

## Referencie

## Externé odkazy
* www.calendar.sk - vyhľadanie:Marek

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená latinského pôvodu
Pavol (prvé meno)

**Pavol** alebo **Pavel** je mužské krstné meno. Pochádza z latinského *paulus*, čo znamená „malý“, „skromný“. Meniny má 29. júna.

rímskokatolícky kalendár:
* 15. január sv. Pavol pustovník
* 25. január obrátenie sv. Pavla apoštola
* 28. apríl Pavol z Kríža
* 29. jún sv. apoštol Peter a apoštol Pavol
* 18. november zasvätenie baziliky svätého Petra a baziliky svätého Pavla

gréckokatolícky kalendár:
* 15. január Pavol Tébsky
* 29. jún sv. najvyšší apoštoli Peter a Pavol
* 17. júl blahoslavený mučeník Pavol Peter Gojdič 
* 30. august sv. Pavol Nový 
* 6. november sv. Pavol Vyznávač
* 15. december Pavol z Latry

## Pápežské meno
Pápežské meno **Pavol** (lat. *Paulus*) nosilo v histórii rímskokatolíckej cirkvi osem pápežov.

* Pavol I. (757 - 767)
* Pavol II. (1464 - 1471)
* Pavol III. (1534 - 1549)
* Pavol IV. (1555 - 1559)
* Pavol V. (1605 - 1621)
* Pavol VI. (1963 - 1978)
* Ján Pavol I. (1978)
* Ján Pavol II. (1978 - 2005)

## Ostatní známi Pavlovia
* Pavol Demitra
* Pavol Dobšinský
* Pavol Drapák
* Pavol Habera
* Pavol Hammel
*Pavol Hudák
* Pavol Jursa
* Paolo Maldini
* Pavol Masaryk
* Pavol Mauréry
* Pavol Mikulík
* Pavol Országh Hviezdoslav
* Pavol Paukovček
* Pavol Rusko
* Pavol Rybár
* Pavol Jozef Šafárik
* Pavol Topoľský
* Pavol Višňovský

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená latinského pôvodu
Orografické členenie Slovenska

Dolu je uvedené **[[orografia|orografické]] (horopisné) členenie [[Slovensko|Slovenska]]**.  Je podrobnejšie ako geomorfologické členenie,  ale zároveň je staršie a z vedeckého hľadiska menej presné.  

## [[Vnútrokarpatské zníženiny]] (sústava)
* Dolnomoravský úval (podsústava) 
* Záhorská nížina (podsústava) 
* Podunajská nížina (podsústava) 
** Podunajská rovina 
** Trnavská pahorkatina 
** Nitrianska pahorkatina 
** Žitavská pahorkatina 
** Pohronská pahorkatina 
** Ipeľská pahorkatina 
* Východoslovenská nížina (podsústava) 
** Východoslovenská rovina 
** Podslanská pahorkatina 
** Pozdišovská pahorkatina 
** Podvihorlatská pahorkatina

## [[Vonkajšie Karpaty]] (sústava)
* Biele Karpaty (podsústava)
** Myjavská pahorkatina 
** Biele Karpaty 
* Javornícko-vizovická podsústava 
** Javorníky 
* Západné Beskydy (podsústava) 
** Moravsko-sliezske Beskydy 
** Turzovská vrchovina 
** Jablunkovské medzihorie 
** Slovenské Beskydy 
** Kysucká vrchovina 
** Podbeskydská vrchovina 
** Oravská Magura 
** Oravská kotlina 
** Skorušina 
** Spišská Magura 
** Pieniny 
** Ľubovnianska vrchovina 
** Šarišské podolie 
** Šarišská vrchovina 
** Čergov 
** Levočské vrchy 
* Nízke Beskydy (podsústava) 
** Nízke Beskydy 
** Bartošovská kotlina 
* Východné Beskydy (podsústava) 
** Zavihorlatská pahorkatina 
** Bukovské vrchy

## [[Vnútorné Karpaty]] (sústava)
* Jadrové pásmo (podsústava) 
** Malé Karpaty
** Považský Inovec 
** Tribeč
** Strážovské vrchy
** Malá Fatra
** Žiar
** Veľká Fatra 
** Nízke Tatry
** Zvolenská vrchovina 
** Chočské vrchy
** Tatry 
** Branisko
** Zemplínske vrchy 
** Humenské vrchy
** Stredopovažské podolie 
** Žilinská kotlina
** Hornonitrianska kotlina 
** Turčianska kotlina 
** Liptovská kotlina
** Popradská kotlina 
** Hornádska kotlina
** Horehronské podolie 

* Slovenské rudohorie (podsústava)
** Slovenské rudohorie 
** Slovenský kras 
** Rožňavská kotlina 
* Sopečné pásmo (podsústava) 
** Vtáčnik 
** Kremnické pohorie 
** Pohronský Inovec 
** Štiavnické pohorie 
** Javorie 
** Poľana 
** Krupinská výšina 
** Cerová vrchovina 
** Slanské vrchy 
** Bodvianska vrchovina 
** Vihorlatské vrchy 
** Popričný 
** Burda 
** Žiarska kotlina 
** Pliešovská kotlina 
** Zvolenská kotlina 
** Ipeľská kotlina 
** Lučenecká kotlina 
** Rimavská kotlina 
** Košická kotlina

## Pozri aj
* Geomorfologické členenie Slovenska
Hlavné mesto

thumb|Mapa znázorňuje štáty, ktorých hlavné mesto '''nie je''' zároveň aj ich najväčším mestom

**Hlavné mesto** je správne centrum daného štátu (krajiny), alebo mesto oficiálne vyhlásené za hlavné. Hlavným mestom Slovenska je Bratislava. V hlavnom meste zvyčajne sídlia najvyššie štátne inštitúcie ako parlament, najvyšší súd či vláda, ale nemusí to byť vždy tak (napr. hlavným mestom Holandska je Amsterdam, ale všetky inštitúcie sídlia v Haagu). Hlavné mesto je tiež zvyčajne najväčším mestom krajiny, ale opäť to nie je pravidlom (pozri mapku).  

## Najväčšie hlavné mestá
Najväčšie hlavné mestá na každom kontinente, resp. svetadiele (podľa populácie):
* Afrika: Káhira (11 146 000)
* Austrália: Canberra (420 000)
* Ázia: Tokio (35 237 000)
* Európa: Moskva (13 600 000)
* Južná Amerika: Buenos Aires (14 230 000)
* Severná Amerika: Mexiko (17 809 471)
* Oceánia: Wellington (445 400)

## Pozri aj
* Zoznam hlavných miest

## Iné projekty

Kategória:Politická geografia
Svetelný rok

**Svetelný rok** (, skratka **ly**) je jednotka vzdialenosti, ktorú Medzinárodná astronomická únia definovala ako dráhu, ktorú prejde svetlo vo vákuu za 1 juliánsky rok. Zodpovedá dĺžke 9 460 730 472 580 800 m. Táto hodnota je presná, pretože meter je v skutočnosti definovaný z hľadiska rýchlosti svetla.

Je to vedľajšia jednotka dĺžky v sústave SI, jednotka dĺžky v astronómii. Označuje sa skratkou *ly* (z angl. *light year*).

:

Aby astronómovia nemuseli počítať s obrovskými číslami, zaviedli si na meranie vesmírnych vzdialeností svetelný rok. To je vzdialenosť, ktorú by prešiel fotón vo vákuu nekonečne ďaleko od gravitačného alebo magnetického poľa za jeden juliánsky rok (365,25 dní, z ktorých každý má 86 400 sekúnd). Ak je nejaká hviezda vzdialená od Zeme 5 svetelných rokov, znamená to, že jej svetlo príde na Zem za päť rokov.

Ďalšie jednotky, súvisiace so svetelným rokom, sú svetelný mesiac, svetelný týždeň, svetelný deň, svetelná hodina, svetelná minúta a svetelná sekunda.

## Súvisiace jednotky a vzorce
; rýchlosť svetla vo vákuu: c = 299 792 458 m/s (299 792,458 km/s)
; tropický rok: 365,2421991 d (365 d 5 h 48 m 46 s)
; juliánsky rok: 365,25 d (365 d 6 h)
; svetelný rok: 1 ly = 63 241 au = 9,461 × 1015 m (9460,5284 × 109 km)

## Referencie

Kategória:Astronomické jednotky dĺžky
Kategória:Svetlo
Studená fúzia

**Studená fúzia** je jadrová reakcia, pri ktorej dochádza k fúzii atomárnych jadier za nízkych teplôt (dokonca už za izbovej teploty) a tlakov, pričom sa uvoľňuje značné množstvo energie.

Vzhľadom na pravdepodobnostný charakter kvantovej mechaniky je isté, že k fúzii za nízkych teplôt dochádza. Zatiaľ čo priaznivci studenej fúzie ju považujú za perspektívnu cestu, ktorá by vyriešila energetickú krízu ľudstva, väčšina fyzikov experimenty, ktoré by mali dokazovať existenciu javu, odmieta a o reálnosti studenej fúzie pochybuje. Dosiaľ sa nepodarilo takéto experimenty opakovane uskutočniť.

Studená fúzia je preto oficiálne špekulatívnou a nedokázanou teóriou. Prvý pokus, ktorý údajne potvrdzoval existenciu takejto reakcie, uskutočnili v roku 1989 dvaja vedci, Dr. Stanley Pons a Dr. Martin Fleischmann z Univerzity v Utahu. Pri experimentoch s elektrolýzou ťažkej vody D2O namerali prebytok tepla, ktorý bolo možné vysvetliť iba jadrovým procesom. Pokus bol odvtedy mnohokrát zopakovaný, ale podobné výsledky neboli nikdy preukázateľne potvrdené. Vo všeobecnosti sa má za to, že išlo iba o chybu a nepresnosť v meraní. Pons a Fleischmann boli vystavení kritike za úpravu získaných výsledkov tak, aby dokazovali emisiu gama žiarenia, ktoré je typické pre jadrovú fúziu. Výskum možnosti studenej jadrovej fúzie napriek tomu nejaký čas ešte pokračoval kvôli zaujímavým ale nepresným výsledkom a kvôli lákavej možnosti vytvárať relatívne čistú energiu pri bežných teplotách. Odhaduje sa, že v Spojených štátoch sa vynaložilo niekoľko desiatok miliónov dolárov na experimenty so studenou jadrovou fúziou.

## Pozri aj
* Jadrová fúzia
* Jadrová energia

Kategória:Jadrová fyzika
Merkúr (rozlišovacia stránka)

**Merkúr** môže byť:

* prvá planéta slnečnej sústavy, pozri Merkúr
* boh obchodu v rímskej mytológii, pozri Merkúr (boh)
* film z roku 1999 (*Mercury Rising*), pozri Merkúr (film)

## Pozri aj
* Merkur
Merkúr (boh)

thumb|Socha Merkúra zo 17. storočia od Artusa Quellinusa

**Merkúr** (lat. *Mercurius*) bol starorímsky boh obchodu a zisku. Neskôr bol stotožnený s Hermom (poslom bohov). Zobrazuje sa s okrídleným klobúkom alebo sandálmi a žezlom s dvoma hadmi.

Kategória:Rímski bohovia
Kategória:Bohovia smrti
Christiaan Huygens

**Christiaan Huygens** (* 14. apríl 1629, Haag – † 8. júl 1695, Haag) bol holandský fyzik, matematik a astronóm. Narodil sa v rodine vzdelaného diplomata. Položil základy vlnovej teórie svetla, vysvetlil dvojlom svetla, zostrojil okulár, zaoberal sa teóriou kyvadla, zostrojil kyvadlové hodiny a objavil Saturnov prstenec. Vytvoril ďalekohľad, ktorým v roku 1655 objavil Saturnov mesiac Titan. Patrí medzi zakladateľov počtu pravdepodobnosti.

## Matematické práce
Vo vedeckých kruhoch sa stal Huygens známym dvoma matematickými prácami: *Teorémy o kvadratúre hyperboly, elipsy a kruhu a ťažiská ich častí* (1651) a *Objavy o veľkosti kruhu* (1654).
K jeho najvýznamnejším prácam patrí *Prehľad slávnych úloh* (1654). Toto dielo sa zaoberá riešením úloh formulovaných Descartom, Fermatom, Pappom, ale i antickými matematikmi.

## Titan
V roku 1655 objavil Christiaan Huygens najväčší mesiac planéty Saturn Titan. Objav zverejnil o rok neskôr.

## Kyvadlové hodiny
16. júna 1657 Huygens obdržal patent na kyvadlové hodiny.

## Dostredivé zrýchlenie
V roku 1658 vydáva Huygens spis *Horologium*, o rok neskôr ďalší, v ktorom pojednáva o existencii Saturnových prstencov. Pri štúdiu kruhového pohybu objavil vzťah pre dostredivé zrýchlenie:

:a=\frac{v^2}{r} 

na základe ktorého prepočítaval Newton zrýchlenie vyvolané Zemou vo vzdialenosti Mesiaca, a tým určoval i zakrivenie jeho dráhy.

## Vlnová teória svetla
Christiaan Huygens sa zaoberal predovšetkým vlnovou teóriou svetla. V roku 1678 vydal *Pojednanie o svetle*. Z predstavy pozdĺžneho vlnenia odvodil pomocou konštrukcie vlnoplôch priamočiare šírenie svetla a zákon odrazu a lomu svetla, a to nielen pre izotropné telesá, ale i pre islandský vápenec, ktorého dvojlom vysvetľoval pôsobením dvoch vlnoplôch, z ktorých je jedna guľou ako v izotropických telesách, druhá rotačným elipsoidom.
* 1673 - podrobný fyzikálny rozbor činnosti kyvadla v spise *Kyvadlové hodiny*.
* 1690 - *Traktát o svetle* rozpracoval myšlienku o šírení vĺn zo zdroja pridaním obálky elementárnych vlnoplôch.

## Pomenované po ňom
* asteroid 2801 Huygens 
* kráter na Marse 
* hora na Mesiaci
* planetárna sonda sonda
* *Huygens Software* pre spracovanie obrazu v mikroskope
* okuláre používané v mikroskopoch a teleskopoch

## Iné projekty

Kategória:Holandskí astronómovia
Kategória:Holandskí fyzici
Kategória:Holandskí matematici
Kategória:Osobnosti na holandských bankovkách
Kategória:Osobnosti z Haagu
Pierre Simone de Laplace

**Pierre Simon de Laplace** (* 23. marec 1749, Beaumont-en-Auge, Francúzsko – † 5. marec 1827, Paríž) bol francúzsky matematik, fyzik, astronóm a politik.

Zaoberal sa matematickou analýzou, teóriou pravdepodobnosti a nebeskou mechanikou.

Je autorom Kantovej-Laplaceovej teórie o vzniku slnečnej sústavy.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* "Pierre-Simon Laplace Krátka biografia"
* Guide to the Pierre Simon Laplace Papers 
* Pierre-Simon Laplace – Œuvres complètes 
* "Sur le mouvement d'un corps qui tombe d'une grande hauteur" 
* 

 

Kategória:Francúzski matematici
Kategória:Francúzski politici
Kategória:Francúzski astronómovia
Kategória:Francúzski fyzici
Kategória:Členovia Francúzskej akadémie vied
Kategória:Francúzski ateisti
Kategória:Členovia Göttingenskej akadémie vied
Mars (rozlišovacia stránka)

**Mars** môže byť:

* štvrtá planéta slnečnej sústavy, pozri Mars
* boh vojny v rímskej mytológii, pozri Mars (boh)
* príslušník germánskeho kmeňa Marsov, pozri Marsovia
* sovietsky kozmický program, pozri Program Mars
* tyčinka Mars, pozri Mars (tyčinka)
* symbol, pozri Mars (symbol)
* román Bena Bovu, pozri Mars (Ben Bova)
* americký rapper, pozri Mars (raper)
* krycí názov druhej rževsko-syčovskej ofenzívy, pozri druhá rževsko-syčovská ofenzíva
* značka cigariet, pozri Mars (cigarety)
Mars (boh)

[thumb|Mars, autor [Bertel Thorvaldsen]]

**Mars** bol starorímsky boh vojny a poľných prác. Rimania ho pokladali za otca Romula a Rema. Jeho grécky ekvivalent sa volal Ares.

## Referencie


## Pozri aj
* Rímska mytológia

## Iné projekty

Kategória:Rímski bohovia
Saturn (rozlišovacia stránka)

**Saturn** môže byť:
* šiesta planéta slnečnej sústavy, pozri Saturn 
* hmlovina, pozri Saturn (hmlovina)
* starorímsky boh úrody a času, pozri Saturn (boh) 
* americká nosná raketa a jej jednotlivé verzie, pozri Saturn (nosná raketa)
* americká automobilka, pozri Saturn (automobilka)
* krycie meno plánovanej sovietskej ofenzívy pri Stalingrade cez 2. svetovú vojnu, pozri operácia Saturn
* značka obchodných domov s elektronikou, pozri Saturn (obchodný dom)
* stolová odroda viniča, pozri Saturn (odroda viniča)

## Referencie
Saturn (boh)

thumb|Saturnus (Polidoro da Caravaggio, 16. storočie)
**Saturn** alebo **Saturnus** bol starorímsky boh roľníctva, úrody a času. V starovekom Grécku bol boh času Kronos, s ktorým bol Saturn neskôr stotožňovaný.

Bol synom boha nebies Urána a bohyne zeme Gaie. Obdobie jeho údajnej vlády nad svetom oslavovali Rimania ako "zlatý vek ľudstva" a na jeho počesť sa až do príchodu kresťanstva konali slávnosti zvané saturnálie. Trvali celý týždeň a na ich konci dostávali otroci na jeden deň symbolickú slobodu. Bol zobrazovaný zvyčajne v podobe starého muža s kosákom alebo záhradníckym nožom v ruke. Saturnovou manželkou bola bohyňa Ops neskôr stotožnená s gréckou Rheiou.

Kategória:Rímski bohovia
Kategória:Bohovia zeme
Aggiornamento

**Aggiornamento** (výslovnosť IPA: [addʒornaˈmento]; v preklade z tal. „aktualizácia, modernizácia“) je súhrnné označenie vývojových tendencií katolíckej cirkvi po druhom vatikánskom koncile, ktoré vychádzajú z požiadavky pápeža Jána XXIII. prispôsobiť cirkev v istých oblastiach požiadavkám dnešnej doby (obrady, právo ap.).

## Referencie

Kategória:Katolícka cirkev
Des Moines

**Des Moines** je hlavné mesto federálneho štátu Iowa v Spojených štátoch amerických. Má rozlohu 200,1 km² a žije v ňom 203 433 obyvateľov (2010). V celej metropolitnej oblasti Des Moines žije 562 906 (2010) obyvateľov.

## Osobnosti mesta
* Gertrude Käsebierová (* 1852 – † 1934), fotografka
* Stanley B. Prusiner (* 1942), lekár - neurológ, nositeľ Nobelovej ceny za medicínu 
* Stephen Collins (* 1947), herec
* Corey Taylor 
* Chris Fehn 
* Joey Jordison 

## Partnerské mestá
*  Čerkasy, Ukrajina
*  Gent, Belgicko
*  Kófu, Japonsko
*  Naucalpan, Mexiko
*  Saint-Étienne, Francúzsko
*  Stavropol, Rusko
*  Š'-ťia-čuang, Čína

## Pozri aj
* Hlavné mestá štátov USA

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiána stránka mesta Des moines 


Kategória:Hlavné mestá štátov USA
Kategória:Mestá v Iowe
Theodor Herzl

**Theodor Herzl** (* 2. máj 1860, Budapešť – † 3. júl 1904, Edlach) bol židovský novinár, politik a publicista pôsobiaci vo Viedni, ktorý sa pokladá za zakladateľa sionizmu. (Niekedy sa za prvého sionistu v modernom zmysle slova považuje Moses Hess.)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Osobnosti z Budapešti
Kategória:Politici židovského pôvodu
Kategória:Novinári židovského pôvodu
Kategória:Rakúski novinári
Kategória:Pochovaní na Har Herzl
Kategória:Osobnosti na izraelských bankovkách
Kategória:Osobnosti na izraelských poštových známkach
Česká koruna (mena)

náhľad|České bankovky v peňaženke

**Česká koruna** () je mena, ktorá bola zavedená v Česku v roku 1993, kedy nahradila česko-slovenskú korunu (Kčs). Jedna koruna sa (formálne) delí na 100 halierov.

Nominálne hodnoty platných obehových mincí sú 1, 2, 5, 10, 20 a 50 korún; nominály platných bankoviek sú 100, 200, 500, 1000, 2000 a 5000 korún. Roku 2003 boli stiahnuté mince s hodnotou 10 a 20 halierov, roku 2008 potom 50 halierov. Stiahnuté boli rovnako bankovky nominálov 20 a 50 korún.

## Externé odkazy
* Prehľad o českých a slovenských bankovkách a papierových platidlách (katalóg, galéria a ďalšie informácie)

Kategória:Meny v Európe
Kategória:Ekonomika v Česku
Kategória:Koruna
Kategória:Vzniklo v 1993
Americký dolár

thumb|right|1 dolárová bankovka

**Americký dolár** (označenie: **$**, kód: **USD**, tiež skrátené **US $**, označovaný ako **dolár**) je oficiálna mena Spojených štátov amerických a jeho územia podľa ústavy Spojených štátov od roku 1792. V praxi je dolár rozdelený na 100 centov (¢), ale príležitostne je rozdelený na 1000 mills (₥) pre účtovníctvo. Obehové papierové peniaze pozostávajú z Federálnych rezervných bankoviek, ktoré sú denominované v amerických dolároch.

## Mince

Názov dolár historicky pochádza z českého Jáchymovského *[[toliar]]u*. V apríli roku 1792 americký Kongres prijal menový zákon, ktorý určil dolár ako menu nového národa.

## Bankovky

## Štáty v ktorých je americký dolár oficiálnou menou

## Kurzy amerického dolára proti niektorým menám
* 1 $ = 0,78 £
* 1 $ = 0,87 €
* 1 $ = 0,98 CHF
* 1 $ = 1,32 C$
* 1 $ = 1,39 AU$
* 1 $ = 1,47 NZD
* 1 $ = 1,73 лв
* 1 $ = 3,80 zł
* 1 $ = 4,11 RON
* 1 $ = 6,59 kr
* 1 $ = 6,53 kn
* 1 $ = 8,60 kr
* 1 $ = 9,10 kr
* 1 $ = 20,40 Mex$
* 1 $ = 22,60 Kč
* 1 $ = 26,67 SKK
* 1 $ = 113,51 ¥
* 1 $ = 286 Ft

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Aktuálny kurz amerického dolára podľa ECB na webe NBS


Kategória:Meny v Amerike
Kategória:Ekonomika v USA
Anglická libra

right|thumb|Penny z roku 1937

**Anglická libra** (- oficiálne podľa NBS; iné názvy: (tvar uprednostňovaný v prekladoch EÚ) **(britská) libra šterlingov**, (neoficiálny, ale aj v oficiálnych textoch sa vyskytujúci tvar) **britská libra**,  (hovorové tvary) **funt šterlingov** či **libra**; po angl. *pound sterling*) je oficiálna mena Spojeného kráľovstva. Štandardný ISO 4217 kód meny je ***GBP***. Značka pre libru je £ (zriedkavo „L“) a dáva sa pred sumu. Pôvodne libra označovala len jednotku hmotnosti (1 libra = 453 gramov), neskôr sa *libra šterlingov* začala používať ako menová jednotka.

V Spojenom kráľovstve sa, ak nie je potrebné odlíšiť jednotky meny a hmotnosti a obe zároveň od ostatných jednotiek rovnakého mena, často *libra šterlingov* skracuje na *libra* alebo niekedy jednoducho na *šterling*. V slangu sa oficiálny názov často zamieňa za *quid*. Šterling bol pôvodne názov pre strieborný *penny *(=penca) starej hodnoty *1/240* libry. Kvôli inflácii libra časom vystriedala penny ako oficiálnu menu.

## Delenie
Jedna libra sa delí na 100 penci. Symbol pre pencu je dnes „p“.

Pred decimalizáciou (zdesiatkovaním) v roku 1971 bola každá libra rozdelená na 240 pencí – aj keď sa toto rozdelenie zvyčajne vyjadrovalo ako na 20 šilingov, z ktorých každý mal hodnotu 12 pencí. Symbol pre šiling bol „/“ alebo "s" – odvodený nie od prvého písmena, ale od latinského slova *solidus* (napísané s dlhým s *ſolidus*). Starý symbol pre penny bol „d“ z latinského *denarius*. (Solidus a denarius boli staré rímske mince.)

Po tzv. *Decimal Day* („Desiatkový deň“) bola teda hodnota jedného penny iná ako pred ním. Prvých niekoľko rokov po 1971 sa nový typ penny všeobecne označoval ako *nový penny* („new penny“). Mince denominálnych hodnôt 1p, 2p, 5p, 10p a 50p boli označované ako „NEW PENCE“ až do roku 1982, keď sa z názvu odstránilo slovo nový (new).

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Bankovky Spojeného kráľovstva   
* Libra šterlingov v Škótsku (Bankovky)   
* Libra šterlingov v Severnom Írsku (Bankovky)   

Kategória:Meny v Európe
Kategória:Ekonomika v Spojenom kráľovstve
Švajčiarsky frank

náhľad|Päťfranková minca

**Švajčiarsky frank** je mena používaná v Švajčiarsku a Lichtenštajnsku. Vydáva ju Švajčiarska národná banka.

## Mince a bankovky
* Mince majú hodnoty **5, 10** a **20** rapenov; **1/2, 1, 2** a **5** frankov.
* Bankovky majú hodnoty **10, 20, 50, 100, 200** a **1000** frankov.

## Externé odkazy
* Súčasné a historické bankovky Švajčiarska   

Kategória:Ekonomika vo Švajčiarsku
Kategória:Meny v Európe
Francúzsky frank

[náhľad|250px|Frank [Ľudovít XV.|Ľudovíta XV. – 1767]]
náhľad|250px|5 frankov – 1945
**Francúzsky frank** (skratka F alebo FRF) bola mena (presnejšie v dejinách rad rôznych mien) používaná vo Francúzsku v rokoch 1360 až 2002. 1. januára 2002 bola nahradená eurom.

## Dejiny
Frank prvýkrát zaviedol kráľ Ján II. Dobrý v roku 1360. Názov meny je odvodený od latinského nápisu na minciach *Johannes Dei Gratia Francorum Rex*, t. j. „Ján, z milosti Božej kráľ Frankov“; jeho hodnota bola stanovená na 1 libru tournois.

Po nástupe generála de Gaulla do prezidentskej funkcie v roku 1958 sa pristúpilo k ekonomickej reforme, ktorej súčasťou bolo vytvorenie *tvrdého franku*. 1. januára 1960 bol daný do obehu *nový frank* a jeho hodnota bola 100 *starých* frankov. Od roku 1963 bol tento nový frank nazývaný jednoducho frank.

Kurz franku bol od 1. januára 1999 pevne viazaný na euro v pomere 1 EUR = 6.55957 FRF. Bankovky a mince prestali oficiálne platiť pre hotovostné platby 17. februára 2002.

Mince: 5, 10, 20, 50 centimov, 1, 2, 5, 10, 20 frankov

Bankovky: 50, 100, 200, 500 frankov

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Ekonomika vo Francúzsku
Kategória:Meny v Európe
Kategória:Meny nahradené eurom
Talianska líra

náhľad|Mussolini s helmou - 1927, 20 lír
náhľad|Viktor Emanuel III. - 1940, 1 líra
**Talianska líra** bola do zavedenia eura (1. januára 2002) oficiálnou menou v Taliansku, San Maríne a Vatikáne.

Termín má pôvod v hodnote trójskej jednotky hmotnosti (lat. *libra* vysoko čistého striebra a ako taký má rovnaký pôvod ako britská libra šterlingov; v niektorých krajinách ako Cyprus sa slová *lira* a *libra* používajú ako ekvivalenty. Symbolom je *L*, niekedy dvakrát prečiarknutá forma *₤*.

S pádom Ríma a následnými barbarskými vpádmi sa zvyšovala nepriateľskosť jednotlivých formujúcich sa štátov, obchodné aktivity na západe prakticky zanikli, čo malo za následok zníženie obehu mincí. Toto trvalo do zjednotenia barbarskej populácie Karolom Veľkým (768814) a vytvorenia Francúzska.

Mince: 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1000 lír

Bankovky: 1 000, 2 000, 5 000, 10 000, 50 000, 100 000, 500 000 lír

konverzný kurz 1€ = 1936.27 ITL.

## Pozri aj
* líra
* euro

Kategória:Ekonomika v Taliansku
Kategória:Meny v Európe
Kategória:Meny nahradené eurom
Nemecká marka

:*Nemecká marka bol spočiatku aj názov meny NDR, pozri [[Marka (NDR)]].*

**Nemecká marka** () skratka **DEM** alebo **DM** bola mena používaná v Nemeckej spolkovej republike (do roku 1990 len v Západnom Nemecku) v rokoch 1948–2001. Vystriedala ríšsku marku. V roku 2002 ju nahradilo euro.

Mince:1,2,5,10,50 fenikov,1,5,10 mariek

Bankovky:5,10,20,50,100,200,500,1000 mariek

## Pozri aj
* Euro
* Ríšska marka

Kategória:Ekonomika v Nemecku
Kategória:Meny v Európe
Kategória:Meny nahradené eurom
Rakúsky šiling

náhľad|250px|Mária Terézia na šilingu z roku 1780
**Rakúsky šiling** bola od roku 1924 do roku 1999 mena používaná v Rakúsku pred zavedením eura. Od pripojenia Rakúska k Nemeckej ríši bola menou v Rakúsku ríšska marka. Šiling sa delil na 100 grošov. 

## Šiling prvej republiky (1925-1938)
Rakúsky šiling, zavedený menovou reformou z 1. marca 1925 nahradil dovtedajšiu, infláciou po Prvej svetovej vojne znehodnotenú, korunu. Mince boli vyrazené v hodnotách 1, 2, 5, 10, 20, 50 grošov, 1, 2, 5, 10, 20, 50 šilingov a bankovky 20, 50, 100, 500, 1000 a 5000 šilingov. 

Po anšluse Rakúska Nemeckou ríšou bol šiling nahradený ríšskou Markou s nevýhodným kurzom 1 RM=1,50 S. 

## Šiling druhej republiky (1945-1999)

Po obnovení republiky po vojne boli zavedené mince v hodnote 1, 2, 5, 10, 20, 50 grošov, 1, 2, 5, 10 šilingov a tiež menej používané 20 a 50 šilingy. Šiling pretrval až do zavedenia eura, keď bol kurz šilingu k euru stanovený na 1S=0,07267€  t.j. 1€ = 13,76S.

## Pozri aj
* Euro

Kategória:Zaniknuté meny
Kategória:Meny v Európe
Kategória:Ekonomika v Rakúsku
Kategória:Meny nahradené eurom
Kanadský dolár

**Kanadský dolár** (CAD, alebo C$) je mena používaná v Kanade. Jeden kanadský dolár má 100 centov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Bankovky Kanady   

Kategória:Ekonomika v Kanade
Kategória:Meny v Amerike
Staromestská ulica (Bratislava)

[náhľad|Staromestská ulica, vľavo [Katedrála svätého Martina (Bratislava)|Katedrála svätého Martina, vpravo domy Židovskej ulice, v pozadí Nový most]]

**Staromestská ulica** je ulica v Bratislave v mestskej časti Staré Mesto. Vznikla zničením veľkej časti Starého Mesta kvôli výstavbe Mosta SNP (Nového mosta). Začína nájazdom Mosta SNP a končí podjazdom pod Hodžovým námestím.

## Udalosti
* 2. október 2022 – došlo na tejto ulici krátko po 22:15 hod. k tragickej dopravnej nehode, keď narazilo auto do zastávky mestskej hromadnej dopravy (MHD) *Zochova*, kde sa v tom čase nachádzala skupinka vysokoškolských študentov. Nehoda si vyžiadala piatich mŕvych a piatich zranených. Zastávka *Zochova* nebola do 13:03 hod. nasledujúceho dňa obsluhovaná.

## Blízke ulice
* Kapucínska ulica
* Pilárikova ulica
* Veterná ulica
* Židovská ulica

## Dopravné spojenie

## Galéria

Bratislava 2007 10 31 16.jpg
Bratislava 2007 10 31 17.jpg
Bratislava 2007 10 31 18.jpg
Bratislava 2007 10 31 19.jpg
Bratislava 2007 10 31 20.jpg
Bratislava 2007 10 31 21.jpg
Bratislava 2007 10 31 22.jpg


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Ulice v Starom Meste v Bratislave
Most Lanfranconi

**Most Lanfranconi** (do roku 2020: **Most Lafranconi**, do roku 1992: *Most mládeže*, *most Mládeže*) je prvý betónový most, ktorý preklenul Dunaj v Bratislave. Je to diaľničný most, ktorý bol postavený v rokoch 19851991. Slávnostne ho otvorili v roku 1992. Denne po ňom prejde okolo 41 000 vozidiel.

## Charakteristika
Projekt vzišiel zo siedmich súťažných návrhov v roku 1976. Jeho prioritou bola esteticky čistá stavba nezasahujúca svojím tvarom a konštrukciou do rázu okolitej krajiny, nezabraňujúca vo výhľadoch od mesta a nachádzajúca sa v harmonickom súlade s už stojacim dominantným Mostom SNP.

Most má sedem polí a celkovú dĺžku 761 m. Štvorpruhová vozovka je široká 30 metrov. Najväčšiu hrúbku má konštrukcia pri centrálnom pilieri, kde dosahuje 11 metrov. Do okrajových častí sa postupne vejárovito zužuje až na hrúbku 2,7 metra. Pod vozovkou sa po obidvoch stranách nachádzajú lávky pre peších a cyklistov. V dutej konštrukcii vedie vodovodné potrubie aj plynovod.

## Názov
Pôvodne, t.j. počas výstavby, sa most volal *Most mládeže* (resp. podľa pravopisu platného do roku 1991 *most Mládeže*). Napokon v roku 1992 most dostal meno *Most Lafranconi*.

Meno Most Lafranconi vzniklo prevzatím mena študentského internátu Lafranconi resp. okolitej štvrte nazývanej Lafranconi na severnom brehu Dunaja pri moste. Tento internát a štvrť boli pomenované podľa tunajších pozemkov talianskeho architekta Eneu Graziosa Lanfranconiho (18501895), prípadne podľa jeho vily, ktorá v tejto oblasti pôvodne stála a bola pre stavbu mosta asanovaná. Meno rodiny Lanfranconi sa síce prevažne uvádza v tvare Lanfranconi, ale občas sa uvádza aj v tvare Lafranconi); podľa niektorých názorov je tvar Lafranconi chyba. Pri pomenovaní internátu resp. štvrte sa každopádne používal a zaužíval len tvar Lafranconi, čiže tvar bez -n-.

V roku 2020 bola zastávka MHD pri moste premenovaná z Lafranconi na Lanfranconi. Následne v roku 2021 aj Národná diaľničná spoločnosť vymenila dopravné značenie s názvom mosta na tvar *Most Lanfranconi*.

## Fotografie

Súbor:Most Lafranconi1.JPG|Pravý breh a pohľad na cyklotrasu EuroVelo 6
Súbor:Most Lafranconi2.JPG|Priechod mostom pre chodcov a cyklistov
Súbor:Most Lafranconi3.JPG|Parkovisko pod mostom na ľavom brehu
Súbor:Most Lafranconi4.JPG|Pohľad na Staré mesto z Lanfranconi
Súbor:Bratislava 2007-07-21 13.jpg|Spodná strana mosta


## Poznámky


## Referencie

Lafranconi
Lafranconi
Lafranconi
Lafranconi
Kategória:Diaľnica D2 (Slovensko)
Prístavný most

**Prístavný most** (pôvodne do roku 1993: *Most hrdinov Dukly*) je dvojposchodový diaľnično-železničný most v Bratislave cez Dunaj v oblasti bratislavského dunajského nákladného prístavu. Je súčasťou diaľnice D1, pričom ním peážuje aj cesta I/61. Je dlhý . Nachádza sa na ňom aj chodník pre peších, cyklistický pruh, vodovodné, plynovodné a ďalšie vedenia. Výstavba prebiehala v rokoch 19771985, pričom železničná časť bola daná do prevádzky už v roku 1983. Generálnym projektantom bol štátny ústav DOPRAVOPROJEKT Bratislava a stavbu realizoval Doprastav, š.p.

Diaľničnú časť mosta spravuje Národná diaľničná spoločnosť, železničnú časť Železnice Slovenskej republiky a lávky pre peších a cyklistov sú v správe Magistrátu hlavného mesta SR Bratislavy.

## Dopravné spojenie

## Odôvodnenie stavby mosta
Nevyhovujúci stav Starého mosta na Šafárikovom námestí, ktorý slúžil cestnej a železničnej doprave, úrovňové prejazdy železnice s mestskými komunikáciami a v neposlednom rade plán výstavby diaľničného obchvatu Bratislavy viedli k presmerovaniu osobnej, nákladnej a taktiež železničnej dopravy cez diaľnično-železničný most do Petržalky, čím sa dosiahlo odbremenenie dopravy v centre mesta. Pôvodne bol navrhovaný na 50 000 vozidiel denne, no bežne ním prejde v priemere približne až 120.000 vozidiel každý deň (podľa údajov Národnej diaľničnej spoločnosti z roku 2013).

## Galéria

Obrázok:Bratislava 2007-8-11 08.jpg|Prístavný most s Bratislavou v pozadí
Obrázok:Pristavny most - Petrzalka direction.jpg|Prístavný most smerom do Petržalky
Obrázok:Prístavný most (cyklo)1.jpg|Cyklistický chodník na moste a prechádzajúci vlak (smer Petržalka)
Obrázok:Prístavný most (cyklo)3.jpg|Cyklistický chodník na moste (smer Ružinov)
Obrázok:Prístavný most (cyklo)2.jpg|Nájazd na cyklistický chodník z petržalskej strany
Obrázok:Prístavný most (cyklo)4.jpg|Nájazd na cyklistický chodník z ružinovskej strany


## Pramene
* Borovička, L.: *Výstavba mostov*, Inženýrské stavby, 23, 1975, č.4
* Hanák, J.: *Bratislava na pohľadniciach z prelomu storočia*, Obzor, Bratislava 1992
* Laky, A.: *Výstavba mostov v n.p. Doprastav*, Inženýrské stavby, 25, 1977, č.12
* Laky, A.: Výstavba diaľnično-železničného mosta cez Dunaj v Bratislave, Inženýrské stavby, 30, 1982, č.12
* Zeman, J.: *Ocelové mosty v ČSR za uplynulých 15 let*, Inženýrské stavby, 8, 1960, č.6
* *Diaľnično-železničný most cez Dunaj v Bratislave*, Inženýrské stavby, 25, 1977, č.7

## Referencie

## Panoráma

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Mosty cez Dunaj v Bratislave 
* Prístavny most - web camera online

Kategória:Mosty v Bratislave
Kategória:Železničné mosty na Slovensku
Kategória:Trámové mosty
Kategória:Mosty cez Dunaj
Kategória:Diaľničné mosty na Slovensku
Palisády (ulica)

right|thumb|Začiatok ulice Palisády
náhľad|Palisády
náhľad|Palisády

**Palisády** sú ulica v Bratislave. PSČ je 811 01, 811 03, 811 06.

## Okolité ulice
V blízkosti ulice Palisády sa nachádzajú ulice:
* Bradlianska ulica
* Galandova ulica
* Hodžovo námestie
* Kozia ulica
* Maróthyho ulica
* Ulica Mateja Bela
* Mudroňova ulica
* Partizánska ulica
* Sládkovičova ulica
* Strelecká ulica
* Svoradova ulica
* Škarniclova ulica
* Štetinova ulica
* Šulekova ulica
* Zámocká ulica
* Zochova ulica

## Strom-hrdina
Pri kozej bráne na rohu dnešnej Kozej ulice a Palisád sa začiatkom 18. storočia nachádzala záhrada pôvodne nazývaná *Lindengarten* (*Lipová záhrada*). Z lipového stromoradia na západnom okraji záhrady sa dodnes zachoval jeden zo stromov.

V roku 1982 vyhlásili lipu malolistú na Palisádach za chránenú, ale v 90-tych rokoch 20. storočia bola zo zoznamu odstránená, keďže veľká časť stromu odumrela. Jej výhonok však prežil a odhaduje sa že strom bol zasadený okolo roku 1767 (±50 rokov). V roku 2003 získala lipa titul „Strom-hrdina roka“, ktorý má upozorniť na stromy odolávajúce vplyvom civilizácie.

## Slubekova záhrada
Záhradu *Lindengarten* odkúpil v prvej polovici 18. storočia barón Ján Jesenák, podľa plánu mesta z roku 1768 sa na rohu nachádzal dom baróna so záhradou. V roku 1838 Jesenákov dom so záhradou odkúpila firma *[[Slubekov liehovar a likérka]]* ktorá v záhrade pestovala bylinky do likérov. Zvyšok záhrady bol neskôr prebudovaný na *Detské ihrisko Slubekova záhrada*.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Ulice v Starom Meste v Bratislave
Slovenská živnostenská komora

náhľad|Symbol SŽK
**Slovenská živnostenská komora** je právnická osoba, ktorá ovplyvňuje oblasť živnostenského podnikania na Slovensku. Jej úlohou je rozvoj a ochrana malého a stredného podnikania prostredníctvo vzdelávania a odborného dohľadu. Vykonáva skúšky odbornej spôsobilosti pre remeselné živnosti. Členstvo v komore je dobrovoľné.

Bola zriadená na základe zákona č. 126/1998 Z. z. dňa 12. decembra 1998. Sídli v Žiline na ulici Dolné Rudiny 3.

## Externé odkazy
*Slovenská živnostenská komora oficiálna stránka

Kategória:Inštitúcie na Slovensku
Kategória:Organizácie v Žiline
Ústredné daňové riaditeľstvo Bratislava

[right|thumb|Pracovisko daňového riaditeľstva [Bratislava]]
[thumb|Daňový úrad [Okres Bratislava V|Bratislava V|Pohľad na sídlo riaditeľstva z Fedinovej]]

**Daňové riaditeľstvo pracovisko Bratislava** je orgán štátnej správy, ktorý sídli v Petržalke na Ševčenkovej 32. Na rovnakej adrese sa nachádzajú aj Daňové úrady Bratislava IV a Bratislava V, ako aj pre daňový obvod Bratislava VI. Daňové riaditeľstvo sídli v Banskej Bystrici a má 8 pracovísk (v každom krajskom meste), z ktorého jedno z nich je v Bratislave.

## Budova
Inštitúcie sídlia vo výškovej budove, ktorá bola postavená v roku 1998, má 13 poschodí a patrí medzi najvyššie nebytové budovy v Petržalke. Naprojektovali ju architekti *P. Jančo*, *S. Beňačka*, *J. Koštia*, *P. Štrpka*, *M. Štekláčová* a *Z. Čižmárová*. Budova sa nachádza v blízkosti Panónskej cesty, na ktorej prebieha intenzívna urbanizácia. Spolu s vedľajším objektom na Panónskej ceste s podobnou architektúrou obe budovy vytvárajú ucelený komplex, v strede ktorého sa nachádza malé námestie.

## Presná adresa pracoviska
* Daňové riaditeľstvo pracovisko Bratislava
* Ševčenkova 32
* 850 00 Bratislava

## Dopravné spojenie
Objekt sa nachádza v blízkosti železničnej stanice Petržalka, ako aj rovnomennej zastávky MHD.

## Externé odkazy
* Portál daňovej správy SR 
* Ústredné daňové riaditeľstvo na mape Bratislavy
* Ústredné daňové riaditeľstvo na wikimapia

Kategória:Daňové úrady na Slovensku
Kategória:Petržalka
Kategória:Architektúra z 1998
Venuša (bohyňa)

[thumb|[Bertel Thorvaldsen: Venuša.]]
**Venuša** (lat. *Venus*) je starorímska bohyňa jari a krásy. Neskôr bola stotožnená s gréckou Afroditou, čím sa stala bohyňou lásky a manželstva. Pôvodne bola Venuša bohyňou jari a záhrad. Časom bola ale spodobnená k gréckej bohyni Afrodite. Jej neskoršou úlohou bolo chrániť manželstvá a mala rolu „Pramatky“ alebo „Rodičky“

## V umení
Už v antike bola námetom umeleckých diel, zachovali sa najmä sochy.

Taktiež v renesancii bola opakovane zobrazovaná, najznámejší je obraz Sandra Botticelliho Zrodenie Venuše.

Kategória:Rímske bohyne
Venuša (rozlišovacia stránka)

**Venuša** môže byť:

* druhá najbližšia planéta k Slnku v slnečnej sústave, pozri Venuša
* starorímska bohyňa lásky, symbol ženskej krásy, pozri Venuša (bohyňa)
* v archeológii: mladopaleolitická plastika v podobe istého typu ženy, kulúrny prejav kromaňonca, pozri venuša (soška)
* v alchýmii: názov pre medi (pretože jej meno je odvodené od Cypru, ostrova bohyne Venuše)
* prenesene: krásna žena, stelesnená ženská krása
* symbol Venuše, pozri Venuša (symbol)
* stolová odroda viniča, pozri Venuša (odroda viniča)

## Referencie


## Pozri aj
* Venus
Západný príhon

thumb|Západný príhon

**Západný príhon** alebo **prúd Západných vetrov** je najväčší morský prúd Zeme pri 65 stupňoch južnej dĺžky. Obteká v smere hodinových ručičiek Antarktídu.

## Základné údaje
* Šírka prúdu – od 900 do 2000 km
* Rýchlosť prúdenia – 30 km/deň
* Hĺbka – až 3000 m 
* Teplota vody – od 0 °C do 15 °C (v závislosti na ročnom období a vzdialenosti od južného pólu)
* Prietok – cca 135 miliónov m³/s. (v oblasti Drakovho prielivu)

## Referencie


## Pozri aj

Kategória:Morské prúdy
Kategória:Južný oceán
Rossova ľadová bariéra

thumb|Rossova ľadová bariéra

**Rossova ľadová bariéra**, pôvodne nazývaná aj **Veľká ľadová bariéra** alebo tiež **Veľká Rossova ľadová bariéra**, je 200 až 300 metrov hrubá (z toho 35 až 50 metrov nad hladinou) zrázna okrajová stena na konci Rossovho pobrežného ľadu v Antarktíde.

Táto asi 800 (podľa iných prameňov až 950) km dlhá bariéra tvorí v antarktickom lete (januári až marci) hranicu, po ktorú sa môžu plaviť lode. Poloha bariéry sa od jej objavenia sústavne postupne posúva (napr. 18411902 asi  za rok na juh, 19021950 asi  za rok na sever, 19501980 asi  za rok na juh). Od bariéry sa tiež sústavne oddeľujú ľadové kryhy a vznikajú tak o. i. dočasné zátoky (napr. Zátoka veľrýb, z ktorej Roald Amundsen začal svoju expedíciu k južnému pólu).

## Referencie

Kategória:Geografia Antarktídy
Kategória:Ľadovce
Východný príhon

**Východný príhon** je povrchový morský prúd južne od 65 stupňov južnej dĺžky pri pobreží Antarktídy.

Kategória:Morské prúdy
Verlaine

**Verlaine** môže byť:

*francúzsky básnik, pozri Paul Verlaine
*obec v Belgicku, pozri Verlaine (Belgicko)
Opitá loď

**Opitá loď** alebo *Opitý koráb* (fr. *Le bateau ivre*) je najvýznamnejšia báseň Arthura Rimbauda. 
 
Text Opitej lode sa podobne ako u iných Rimbaudových básní zachoval len z Verlainovho opisu v *[[Prekliati básnici|Prekliatych básnikoch]]*. 

Ústredným symbolom básnickej skladby je koráb, ktorý sa zmieta po riekach a moriach, tento obraz je rozvíjaný v jednom kuse. Koráb je obrazom samotného básnikovho subjektu. Bezstarostne odpútaná loď vpláva do vzdutých vĺn vnútorného dobrodružstva, jej plavba sa stáva triumfom sna, rozbúreným snímaním pohybu, farieb, rozpútaných živlov, až nakoniec sa búrka utíši, halucinácia prestáva, „vodou opitý vrak“ malátnie a lyrický hrdina túži po návrate. Dochádza k vytriezveniu a precitnutiu. Výbuch oslobodenej imaginácie vedie teda nakoniec k únave, dezilúzii a k rezignovanému úľavnému spočinutiu v každodennej *mláke*. 

Toto hľadanie neznámeho sveta, ktoré je zároveň únikom z praktickej reality (hoci ho možno tiež formulovať ako hľadanie slobody, ideálu či zmyslu poézie) vyúsťuje do zistenia nemožnosti „zmeniť život“. Ideál sa stáva ilúziou. Táto báseň je akoby predzvesťou budúceho Rimbaudovho dobrodružného osudu - jeho blúdenie svetom a definitívny návrat k „starým múrom Európy“.

Keďže báseň vznikla 4 mesiace po potlačení Parížskej komúny, nájdeme v nej narážky na hromadné deportácie komunardov - samozrejme, nakoľko bol Rimbaud symbolista, nevie sa to isto.

## Preklady do slovenčiny
* 1932 - „Opitý koráb“, prel. P. G. Hlbina a Ľudo Ondrejov (publikované v *Slovenských pohľadoch*)
* 1948 - „Opitý koráb“, prel. Štefan Žáry (ako súčasť knihy *Dielo*)
* 1963 - „Opitá loď“, prel. Ján Stacho (publikované v *Kultúrnom živote*; neskôr knižné vydanie v roku 1964 a v roku 1981)
* 1981 - „Opitá loď“, prel. Vladimír Reisel (ako súčasť knihy *Opitá loď a iné básne*)
* 1999 - „Opitá loď“, prel. Ľubomír Feldek (ako súčasť knihy *Moje malé milenky*)

Kategória:Literatúra vo francúzskom jazyku
Urán

**Urán** môže byť:

* siedma planéta slnečnej sústavy, pozri Urán (planéta)  
* chemický prvok, pozri Urán (chemický prvok)
* grécky boh, pozri Ouranos
Prekliati básnici

[náhľad|Prvé vydanie z roku [1884]]
**Prekliati básnici** je voľne používané označenie pre niektorých spoločensky vykorenených básnikov vo Francúzsku v 2. polovici 19. storočia, ako aj (pôvodne) názov rovnomenného súboru básnických podobizní od Paula Verlaina.

## Dielo
Paul Verlaine vydal v roku 1884 a 1888 útlu knižku *Prekliati básnici*, súbor kritických esejí o francúzskych básnikoch, v tom čase nedocenených a takmer neznámych. Nazval ich *prekliatymi* vychádzajúc z romantickej koncepcie, že každého básnika, ktorý svojím dielom prevyšuje ostatných, stihne kliatba. Títo prekliati básnici sa vyčlenili zo spoločnosti, verili iba vlastnému snu a odmietali vyšliapané chodníčky poézie. Títo básnici vidia sami seba ako asociálne zjavy. Uvedomujú si, že svojím dielom urýchľujú rozpad už aj tak rozkolísanej a dezorganizovanej spoločnosti. 

Kniha je venovaná:
* Villiersovi de l'Isle-Adam
* Marceline Desbordes-Valmorovej
* Stéphanovi Mallarmému
* Arthurovi Rimbaudovi
* Tristanovi Corbièrovi. 
Jednu stať venuje aj vlastnej tvorbe, je uvedená pseudonymom „Chudák Lelian“, je to anagram jeho mena.

## Básnici
* Tristan Corbière
* Stéphane Mallarmé
* Charles Cros
* Auguste Villiers de l'Isle Adam
* Arthur Rimbaud
* Paul Verlaine
* Charles Pierre Baudelaire
* François Villon

## Referencie


Kategória:Literatúra vo Francúzsku
Houses of the Holy

***Houses of the Holy*** je piaty štúdiový album anglickej hard rockovej skupiny Led Zeppelin z roku 1973. Tento album sa vyznačuje prechodom k mystickejším textom. Obal albumu bol hudobnou stanicou VH1 v roku 2003 umiestnený na 6. miesto v rebríčku 50 Najlepších obalov albumov. Album reprezentuje mierne odklonenie od štýlu, ktorý kapela mala na predchádzajúcich projektoch, prinášajúc do piesní viac vrstiev hud. nástrojov a inú produkčnú techniku pri nahrávaní. 

## Zoznam skladieb
Skladby boli napísané dvojicou Jimmy Page, Robert Plant okrem uvedených výnimiek.

# „The Song Remains The Same“ - 5:32
# „The Rain Song“ - 7:39
# „Over The Hills And Far Away“ - 4:50
# „The Crunge“ - 3:17 (Bonham, Jones, Page, Plant)
# „Dancing Days“ - 3:43
# „D'Yer Mak'er“ - 4:23 (Bonham, Jones, Page, Plant)
# „No Quarter“ - 7:00 (Jones, Page, Plant)
# „The Ocean“ - 4:31 (Bonham, Jones, Page, Plant)

## Zostava
* Jimmy Page	 - akustická gitara, elektrická gitara, pedal steel gitara, zadné vokály, producent
* Robert Plant - spev, harmonika
* John Paul Jones - organ, basgitara, zadné vokály, mellotron, klavír, syntetizátor
* John Bonham - bicie, zadné vokály

## Pomocný personál
* Peter Grant - výkonný producent
* Eddie Kramer - technik, mix
* Keith Harwood - mix
* Andy Johns - technik, mix (7 stopa)
* Hipgnosis - obal albumu

## Externé odkazy
* Houses of the Holy - texty piesní
* Oficiálna stránka skupiny

Kategória:Hudobné albumy z 1973
Kategória:Albumy Led Zeppelin