Kysucké Nové Mesto

**Kysucké Nové Mesto** je okresné mesto na Slovensku ležiace v Žilinskom kraji. Hospodárske a kultúrne stredisko dolných Kysúc je najstarším mestom na Kysuciach.

## Polohopis
náhľad|Pohľad na Kysucké Nové Mesto, 2015
Mesto sa nachádza na severozápade Slovenska, v údolí Kysuce, na rozhraní Javorníkov a Kysuckej vrchoviny. Leží približne  severne od Žiliny,  južne od Čadce, Český Těšín je vzdialený  a poľský Żywiec .

### Geomorfológia
Geologická stavba územia Kysuckého Nového Mesta je tvorená flyšovým a bradlovým pásmom.

Flyšové pásmo tvorí prevažnú časť územia. Nachádza sa najmä v oblasti Javorníkov aj Kysuckej vrchoviny. Ílovce prevládajú nad pieskovcami. Jeho hrúbka sa odhaduje na .

Bradlové pásmo vystupuje v Kysuckej vrchovine v južnej časti územia mesta. Vyznačuje sa zložitou geologicko-tektonickou stavbou, ktorú ovplyvnilo laramské, sávske a mladé sávske vrásnenie.

#### Pôda
Na území mesta sa nachádza viacero pôdnych typov. Pri rieke Kysuca a jej prítokoch sú typické fluvizeme. V bradlovom pásme pri mestských častiach Oškerda a Budatínska Lehota sa vyskytujú rendziny a parendziny. Na flyši Javorníkov sú aj hnedé pôdy, ktoré sú tvorené kambizemou.

Pôdy sú stredne bohaté na humus (2 – 5%), miestami chudobnejšie, čoho dôsledkom je málo produkčná bonita pôdy.

### Podnebie
Mesto sa zaraďuje do mierne teplej klimatickej oblasti Slovenska. Iba vrcholy Stien, s nadmorskou výškou  a viac patria do chladnej klimatickej oblasti. Samotné mesto bez mestských častí sa nachádza v teplej oblasti, pretože minimálne 50 dní v roku je s teplotou denného maxima 25 °C a viac.

Priemerná ročná teplota v meste je 8,01 °C. Vegetačné obdobie trvá približne 275 dní v roku (kedy je denná teplota vyššia ako 5 °C). Užšie vegetačné obdobie trvá 150 dní (pri teplote 10 °C a viac). Priemerná júlová teplota je 17 °C, januárová −4,5 °C.

Mesto patrí medzi stredne vlhké lokality Slovenska, keďže priemer zrážok v meste je , z čoho  pripadá na vegetačné obdobie. Snehová pokrývka býva v údolí rieky Kysuca do  a trvá 80 až 100 dní. Mrazivých dní je v meste ročne 120 až 140, zamračených 120 až 150 a jasných 40 až 60.

Dominujúce smery vetrov sú zo severu (25%), z juhu (21%) a juhozápadu (14%). Zvyšok tvoria iné vetry a bezvetrie. Priemerné ročné rýchlosti vetra sú 2 až /sek.

### Vody
Územie Kysuckého Nového Mesta patrí do povodia Váhu a odvodňuje ho rieka Kysuca. Z územia odvádza viac vody, ako napr. Dudváh, Žitava, Rimava, Torysa, či Topľa z väčších území povodia. Priemerný ročný prietok ďalších vodných tokov v katastrálnom území mesta do Vadičovského potoka, Neslušanky a Snežnice je /sek.

#### Vodné toky
* rieka Kysuca
* potoky Radoľčanka, Suľkov potok, Neslušanka a jej prítok Žeriavka

### Vegetácia
V katastrálnom území mesta sú viaceré vegetačné stupne. Z vegetácie prevládajú:
* dubovo-hrabové lesy
* bukové a jedľové lesy kvetnaté
* lipovo-javorový les
* bukové lesy kalcifidné na bradlách
Pôvodná vegetácia sa zachovala najmä v juhovýchodnej časti chotára. V severozápadnej prevládli smrekové monokultúry. Údolie Kysuce bolo odlesnené. Pre flyšové pásmo je typická menej pestrá vegetácia, ako pre bradlové.

Fauna patrí do eursibírskej podoblasti – palearktickej oblasti. Živočíšne spoločenstvá majú charakter západokarpatskej podhorskej a horskej fauny. V intraviláne mesta sa vyskytuje napr. vrabec domový, hrdlička záhradná (ktorá sem priletela z Bulharska a značne sa rozmnožila), belorítka obyčajná, myš domová, potkan obyčajný, lasica obyčajná a tchor obyčajný.

V okolí mesta žije lovná zver, ako zajac poľný, srnec hôrny, jeleň obyčajný, sviňa divá, líška obyčajná, bažanty a jarabice.

### Ochrana prírody
V katastrálnom území mesta sa nenachádzajú plošné chránené územia. 
* územia s významnými biologickými a estetickými hodnotami:
** C kst.
** krajinný priestor Škorča – Tábor, Majtánky

* biologicky hodnotná lokalita
** Pod Škorčou
* chránené stromy v kategórii chránený prírodný výtvor
** Lipa pri Kysuckom Novom Meste – lipa malolistá severne od mesta 
** Lipy na Litovelskej – lipa veľkolistá
** Vŕba pri železničnej stanici

* stromy chránené uznesením Rady ONV č. 227/69 a č 184/79
** pagaštany pri kostole P. Márie
** park pri hoteli Kysuca (lipy, pagaštany, vŕby)
** lipa na ulici 1. mája pri pošte
** lužný les medzi sídliskom Kamence a Kysucou

#### Kysucká brána
[náhľad|[Kysucká brána, pohľad z rozhľadne Tábor, jún 2017]]
Kysucká brána je chránený prírodný výtvor. Leží v prielome rieky Kysuce, pruhom bradlového pásma medzi obcami Rudinka, Vranie a Brodno. Prechádza ňou cestná a železničná komunikácia. Tvorí najnižšie miesto celého kysuckého údolia a impozantný vstup do južnej časti Kysúc. Je častým cieľom odborných exkurzií. Tvoria ju štátne prírodné rezervácie Rochovica a Brodnianka. Nachádzajú sa na rozhraní okresov Žilina a Kysucké Nové Mesto.

#### [[Rochovica (vrch)|Rochovica]]
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Vranie a Rudinka. Má výmeru , s ochranným pásmom . Je vysoká  Južné svahy sú strmé až 30° – 40°. V lesných spoločenstvách sa vyskytujú vzácne teplomilné druhy, ktoré tu dosahujú jedno z najsevernejších rozšírení na území Slovenska. Rastú tu buky, jedle, borovice a javory. Zastúpené sú tu aj teplomilné kry.

Temeno Rochovice opevnil valom ľud púchovskej kultúry.

#### [[Brodnianka (vrch)|Brodnianka]]
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Brodno a Snežnica. Meria  Jej výmera je , ale ochranné pásmo má výmeru až . Juhozápadné svahy sú strmé 25 – 40°. Sú rozbrázdené úzkymi pozdĺžnymi žľabmi. Najcennejšou časťou rezervácie je dubový porast, ktorý tu má jeden zo svojich najsevernejších výskytov na Slovensku. Bohatá flóra s teplomilnými druhmi a pomerne zachovalé drevinové zloženie sú predmetom vedeckého výskumu.

#### Lipa pri Kysuckom Novom Meste

Je to jeden z prvých stromov, vyhlásených na Kysuciach za chránené. Lipa malolistá (*Tilia cordata*) sa nachádza na severnom okraji intarvilánu mesta na ceste do miestnej časti Škorča. Vysadená bola pravdepodobne ako hraničný strom chotára mesta, vek lipy sa odhaduje na 300 rokov. Zatiaľ čo v roku 1973 poprsný obvod stromu bol , v roku 1996 mal o  viac, teda . Pri koreňoch meria .  Strom má výšku 23 a priemer koruny 22 metrov.

#### Smutná vŕba
Bol to chránený prírodný výtvor. Obvod kmeňa vo výške  je . Nachádzala sa pri budove ZUŠ vedľa železničnej stanice v meste. Vŕba bola v školskom roku 1999/2000 odstránená z bezpečnostných dôvodov.

## Časti mesta
Súčasťou mesta sú bývalé obce Budatínska Lehota, Dubie, Oškerda.

## Dejiny
### Pravek a Starovek
Pri prieskume polí pod Stránskym vrchom v roku 1976 sa našli hrudky spálenej hliny a keramika, čo upozornilo na osídlenie v tomto priestore. Archeológovia získaný materiál datujú do laténskej fázy púchovskej kultúrnej skupiny, čiže do doby laténskej a bronzovej.

Samotné nálezy pozostávajú z črepov nádob, ktoré boli zdobené napr. jednoduchou vlniacou, zelenožltou glatúrou a pod. V súčasnosti sú uložené v kaštieli v Radoli.

Na južnom okraji náleziska bola chata s obdĺžnikovým pôdorysom (360 x ). Celý jej priestor vypĺňala tmavá, miestami až čierne prifarbená hlina s množstvom uhlíkov a hrudkami spálenej hliny a črepov. Nálezy boli aj v jame, ktorá bola pri východnej stene chaty. Vzhľadom na torzovité poznatky o lokalite, otázka úlohy tohto sídliska v neveľkej vzdialenosti od priestoru, kde sa v 20-tych rokoch 14. storočia konštituovalo Kysucké Nové Mesto, ostáva otvorená.

V prvých desaťročiach 1. storočia sa však osídlenie na dlhú dobu prerušilo.

### Stredovek
#### Najstaršia písomná zmienka
Najstaršia písomná zmienka o Kysuciach pochádza z roku 1244. Samotné mesto je po prvýkrát spomenuté v roku 1254 (pod názvom Jesesin v darovacej zmluve Bela IV.) a 1300. V roku 1321 sa spomína lachasin ako miesto, kde sa vyberá mýto. Výsady mestečka s trhovým právom dostalo mesto (pod názvom Congesberg) v roku 1325. V roku 1358 sa už používa názov *Nova Civitas* (Nové Mesto). K ďalšiemu rozšíreniu mestských práv došlo v roku 1384. Obyvatelia sa živili najmä poľnohospodárstvom, chovom oviec ako aj obchodom a remeselnou výrobou.

### Novovek
Mesto v 19. storočí  upadalo následkom povodní (v rokoch 1813, 1821), požiarov (1823, 1904), ale taktiež vďaka početnému vysťahovalectvu v celom regióne. Po požiari v roku auguste 1904 ostalo v meste len 30 domov. Hospodársky rozvoj mesta nastal až po druhej svetovej vojne. v Kysuckom Novom Meste sa rozvinul najmä strojársky priemysel.

Z historických pamiatok je najvýznamnejší kaštieľ v Radoli.

Za pomoc hurbanovcom zaplatili 7 Kysučania tým najcennejším – svojimi životmi. Svoj vzťah k Rakúsko-Uhorsku vyjadrili Kysučania počas 1. sv. vojny v známej vzbure v Kragujevaci (2. 6. 1918). Za svoj odpor voči vojne a monarchii ôsmi zaplatili životom. V 2. sv. vojne bojovali Kysučania s nemeckými okupačnými jednotkami nielen na Slovensku v Slovenskom národnom povstaní, ale aj na európskych bojiskách a prispeli tak k porážke fašizmu.

### Moderné dejiny
Kysucké Nové Mesto svoju dnešnú podobu utváralo stáročia. Najväčšie a najrýchlejšie zmeny zažilo po 2. svetovej vojne. Význam mesta vzrástol po r. 1950, kedy vznikli Závody presného strojárstva (neskôr ZVL) v r. 1950. Podnik poskytol prácu tisícom Kysučanov a naštartoval výrazné zmeny v meste. Vznikli nové sídliská, školy, úrady, obchody, športoviská. Kysucké Nové Mesto v má vybudovanú infraštruktúru, ktorú sa v súčasnosti usiluje zlepšovať pre uspokojovanie potrieb svojich obyvateľov a návštevníkov.

Patrónom mesta je Jakub mladší a ochranca mesta je sv. Ján Nepomucký

### Názvy mesta
* 150 – Asanka – podľa gréckeho zemepisca Ptolemaia – osada ležiaca na jantárovej ceste
* 1254 – Jesesin – stredisko rozsiahleho panstva "Terra"
* 1300 – Yesesin
* 1338 – Jachatin – zámok grófa Mikuláša Zeecha – krajského sudcu ale v listinách sa objavuje aj názov Lethesin. Medzi poslednými tromi menami je správne Jachotin. Ostatné sú len prekrúteniny. Časť slova Jacha značí zrejme Jakuba a Tin znamená hrad (Jakubov hrad). Ono aj bolo hradom Mikuláša Zeecha.
* 1325
** Congesbergh
** Kongesberg
** Königsberg – teda Kráľovský vrch (vrch Tábor), pod ktorým tiekla rieka Kysuca. Bol pod K. Karolom – kráľovským majetkom. Pomenovanie Königsberg sa neujalo, aj v roku 1384 volali osadu Jačatín, lebo väčšinu jej obyvateľov a okolia tvorilo slovanské etnikum. V urbári 1658 medzi mešťanmi niet ani jedného nemeckého mena. Z toho vyplýva, že mestotvorným elementom tu boli vtedajší Sloveni.
* 1358 – Civitas Nova – Castrum Novum – Nové Mesto za Ľudovíta Veľkého (nový hrad)
* 1438 – Nowe Mesto – názov Jačatín (Jachatin) však nezanikol ani roku 1384 a 1511
* 1507 – Kisucza UJhely (Ujvar)
* 1784 – Horní Nové Město
* 1873 – Nové Mesto nad Kysucou (záznamy v pozemkovej knihe)
* 1907 – Kisuca Ujhely – v čase maďarizácie
* 1920 – Kysucké Nové Mesto

## Symboly mesta
#### Pečate
##### Pečatidlá mesta
Mesto malo pečať už v roku 1416. V pečatnom obraze je sv. Jakub, veľký patrón súkeníkov. V pravej ruke drží štylizovaný kvet, v ľavej valchový drúk, zabalený do súkna. Medzi dvomi perličkovými kruhmi je kolopis: SIGILLUM: DE: NOVA: CIVITATE. Strieborné pečatidlo bolo v meste ešte roku 1938, v súčasnosti sa nachádza v archíve SNM v Martine.

V apríli roku 1991 schválilo Mestské zastupiteľstvo v Kysuckom Novom Meste definitívne znenie textu mestskej pečate a od nej odvolené pečiatky pre primátora a mestský úrad. Na predchádzajúcich zasadnutiach sa rozhodlo, aby sa pri nových návrhoch vychádzalo z najstaršej používanej pečate. Heraldická komisia v Bratislave analýzou zistených faktov dospela k názoru, že Madona s dieťaťom (centrálny motív jednej zo starých pečatí, ktorej sadrový odliatok sa nachádza v kaštieli v Radoli), je novší ako pečať, ktorá zobrazuje sv. Jakuba mladšieho s textom: SIGILLUM – DE – NOVA – CIVITATE (pečať Kysuckého Nového Mesta).

Akademický maliar Pavol Muška bol v roku 1991 poverený upraviť mestskú pečať, mestský erb i mestskú vlajku. Na základe toho bola mestská pečať vyhotovená z kovu iba v jednom exemplári a vždy ju bude mať prepožičanú primátor. Ďalšia pečať nesie názov: Kysucké Nové Mesto – Mestský úrad.

##### Historické pečatidlá mesta
* nedátumovaná pečať s priemerom  bola zistená na listine z roku 1479, ale kolopis v gotickej maiuscule umožňuje posunúť vznik do druhej polovice 14. storočia (podľa listiny Turčianskeho konventu z 5. februára 1417).
* je známa ďalšia nedátovaná pečať s priemerom , ktorá vznikla asi v 17. alebo 18. storočí. V obraze tejto pečate je "Madona s dieťaťom" na ľavej ruke, s kvetom v pravej. Kolopis je: SIGNUM * MAIUS * OPPIDI * UJHEL * AD KISUCZAM.
* oválna pečať z roku 1681 s rozmermi 26 x . Madona s dieťaťom a kvetom. Kolopis: SIGILLUM PRIVILEGIATI OPPIDI UJHEL AD FLVVIVM KISZVCZA.
* z 18. storočia pochádza renovácia predošlej pečate. Použitie sa zistilo na rok 1745, rozmery sú 28 x . Opäť je vyobrazená "Madona s dieťaťom" a kvetom (ružou). Kolopis: SIGILLUM RENOVATVM OPPIDI VYHEL AD FLVVIVM KISVCZA.
* ďalšia nedátovaná pečať bola použitá v roku 1859 (nemecko-slovenská nápisová pečať). V stredovom poli medzi dvoma ozdobami vo dvoch riadkoch švabachom napísané OBEC KISZUCKÉ NOWE MESTO. Okolo tohto nápisu bol kolopis v nemčine latinkou.
* nedátovaná nápisová pečiatka s priemerom , použitá v roku 1874. Text: PEČAŤ VEĽKEJ OBCE Kysucké Nové Mesto. Okolo je kolopis paličkovým písmom: KISZUCZA – UJHELY NAGY KŐSZEG PECSETUJE.

#### Erby a vlajky mesta
Erb s obrazom sv. Jakuba ml. (valcha, kvet) s nápisom CIVITATE NOVA – 1358 malo aj Kysucké Nové Mesto.

Súčasný erb (od 1991) mesta má námet z pečate, ako je to aj v iných mestách. V centre štítu je umiestnená postava sv. Jakuba mladšieho. Na základe odporúčania Slovenskej heraldickej komisie a po zvážení vhodnosti ku kraju, poslanci mestského zastupiteľstva schválili navrhovanú farebnosť: zeleno – bielo – žltú s použitím čiernej ako kresby. Mestský erb má teda v strede francúzskeho štítu umiestnenú spomenutú postavu sv. Jakuba ml. v bielom rúchu. Pole štítu je zelené. Žltou farbou sú zvýraznené: časť valchového drúka, steblo ľanu a glorióla.

Mestská vlajka (1991) v pomere strán 1:1,5 má svoje pole rozdelené na tri rovnaké diely, z ktorých horný a spodný sú zelené a stredný biely. Ukončené je lastovičím zástrihom, ktorý siaha do hĺbky jednej tretiny. Od mestskej vlajky je potom odvodená celá sústava vlajok (krátka vlajka, mestská koruhva, mestská koruhva kombinovaná s erbom a štandarda primátora).

## Obyvateľstvo
K 31. decembru 2022 malo Kysucké Nové Mesto 14 381 obyvateľov. Mestskými časťami sú Budatínska Lehota (612 obyvateľov) a Oškerda (346 obyvateľov).

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
V Kysuckom Novom Meste sa nachádza dochované historické mestské jadro formované okolo dvoch paralelných ulíc lemovaných meštianskymi domami, ktoré sa stretávajú na centrálnom námestí – Námestí Slobody. Vďaka týmto hodnotám tu bola v roku 1991 vyhlásená pamiatková zóna.

* Rímskokatolícky kostol sv. Jakuba staršieho, trojloďová pôvodne stredoveká stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, asi z konca 13. storočia. Kostol bol viackrát zásadne prestavovaný po četných požiaroch. V rokoch 1665 až do roku 1673 bol kostol evanjelický. V roku 1748 vznikla baroková kaplnka sv. Kríža. Súčasnú neorománsku podobu získal v rokoch 1905-1906 pri prestavbe podľa projektu Juraja Ciglera. Interiér je zaklenutý valenými klenbami s lunetami. Zariadenie pochádza z obdobia historizujúcej prestavby. Pod kostolom sú umiestnené krypty, kde sú pochovaní členovia rodov Suňog a Hrabovský. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými okami s profilovanými šambránami a opornými piliermi. Veža s predstavanou murovanou predsieňou je členená kvádrovaním a ukončená korunnou rímsou s oblúčkovým vlysom a ihlancovou helmicou.

Súbor:Kostol sv. Jakuba v Kysuckom Novom Meste.jpg|Kostol sv. Jakuba staršieho
Súbor:Vstup do kostola.jpg|Portál kostola
Súbor:Kysucké Nové Mesto, kostol svätého Jakuba (pohľad južný).jpg
Súbor:Hlavný oltár sv. Jakuba.jpg|Hlavný oltár
Súbor:Kruchta s krákorcami.jpg|Empora


* Rímskokatolícky kostol Nepoškvrneného počatia Panny Márie, jednoloďová baroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z  rokov 1738-1746. Klasicistickými úpravami prešiel v rokoch 1801-1817, keď bola pôvodná kaplnka rozšírená na kostol súčasných rozmerov. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu klasicistický hlavný oltár a bočné historizujúce oltáre. Na murovanej empore s vyrezávaným polychrómovaným zábradlím z polovice 18. storočia sa nachádza hodnotný barokový organ z konca 18. storočia od majstrov Pažických z Rajca. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými okami so šambránami. Priečelie je členené pilastrami. Veža je ukončená korunnou rímsou s oblúčkovým vlysom s hodinami a barokovou helmicou s laternou.

* Budova starej fary, dvojpodlažná trojtraktová pôvodne renesančná stavba na pôdoryse obdĺžnika zo začiatku 16. storočia. Úpravami prešla v 17. storočí, v druhej polovici 18. storočia a v 50. rokoch 20. storočia. V súčasnosti objekt slúži ako hotel. Objekt má fasády členené oknami so šambránami, ukončený je sedlovou strechou.

* Pivovar, dvojpodlažná dvojtraktová renesančná stavba na pôdoryse štvorca asi z rokov 1650-1670. Barokovými úpravami prešiel na konci 18. storočia. Obnovený bol v rokoch 1998-1999. Interiéry budovy sú zaklenuté valenou klenbou s lunetami. Fasády pivovaru sú členené pilastrami, okná majú profilované šabrány s rímsovými frontónmi.

Súbor:Kysucké Nové Mesto Mariánsky klostol.jpg|Kostol Nepoškvrneného počatia Panny Márie
Súbor:Kostol dolný, KNM.jpg
Súbor:Hotel Krivan Kysucke Nove Mesto.jpg|Budova starej fary
Súbor:Starý pivovar, Kysucké Nové Mesto.jpg|Budova pivovaru
Súbor:Kysucké Nové Mesto - historické námestie.jpg|Meštianske budovy v historickom jadre


### Kultúrne inštitúcie
* Mestské kultúrno-športové stredisko
* Centrum voľného času
* Mestská knižnica (Belanského 9)
* Kino Kysuca

### Hvezdáreň
* Krajská hvezdáreň (staršie Kysucká hvezdáreň).

### Park
* Mestský park

## Politika
### Mestské zastupiteľstvo
Mestské zastupiteľstvo pozostáva z 19 poslancov ktorí sú volení v ôsmich volebných obvodoch 

## Hospodárstvo a infraštruktúra
### Doprava
Mesto získalo železničné spojenie už koncom 19. storočia v rámci výstavby košicko-bohumínskej železnice. Prevádzka na trase Český Těšín – Žilina začala 8. januára 1871.

Cez Kysucké Nové Mesto prechádza cesta I. triedy I/11, ktorá je súčasťou Európskej cesty 75. V budúcnosti by malo byť toto spojenie posilnené výstavbou diaľnice D3.

Prebiehajú aj prípravy projektu, ktorý v budúcnosti počíta s prepojením Vážskej vodnej cesty (Úsek Žilina – Bohumín ) na Oderskú vodnú cestu a rieka Kysuca by sa tak stala súčasťou medzinárodnej vodnej cesty E-30.

### Priemysel
V meste pôsobia veľké strojárske podniky (napr. Schaeffler Slovensko, KINEX BEARINGS), najmä výrobcovia ložísk, ktorí sú aj najväčším zamestnávateľom v meste a jeho okolí.

## Školstvo
### Základné školy
* ZŠ Nábrežná, Nábrežná 845
* ZŠ Clementisova, Clementisova 616
* ZŠ Suľkov, Dolinský potok č. 1114

### Stredné školy
* Stredná priemyselná škola informačných technológií a Gymnázium, Nábrežná 1325

* Stredná odborná škola, Športová 1326
## Šport
* Mestský športový klub

## Osobnosti mesta
### Rodáci
* Štefan Čelko (* 1773 – † 1837), jazykovedec a publicista
* Andrej Majer (Dlhomír Poľský) (* 1864 – † 1935), básnik
* Karol Hlučil (* 1891 – † 1973), matematik
* Miloš Roman (* 1999), hokejista, bronzový olympijský víťaz z Pekingu 2022
* Alexander Juraj Slávik (* 2007), volejbalista, majster slovenska starších žiakov 2023

## Partnerské mestá
Kysucké Nové Mesto má k 6. 7. 2017 celkovo 4 partnerské mestá:
*  Rive-de-Gier, Francúzsko
*  Łodygowice, Poľsko
*  Gogolin, Poľsko
*  Jablunkov, Česko

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v Kysuckom Novom Meste

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
 
## Zdroje
* *Československo lexikon turistických zaujímavostí*, Vladimír Adamec, Jiří Hosnedl a kol., ŠPORT Bratislava 1980


Kategória:Okres Kysucké Nové Mesto
Kategória:Mestá na Slovensku