Středolabská tabule

**Středolabská tabule** je český geomorfologický celok nachádzajúci sa v južnej časti oblasti Stredočeskej tabule. Zaberá časti krajov Stredočeského, Úsťanského, Pardubického, Královéhradeckého, Vysočiny a Prahy.

## Poloha a sídla
Územie celku sa rozkladá zhruba medzi mestami Mělník a Kralupy nad Vltavou na severozápade, Lysá nad Labem na severe, Kopidlno na severovýchode, Chlumec nad Cidlinou na východe, Kutná Hora a Golčův Jeníkov na juhovýchode, Kostelec nad Černými lesy na juhu a Praha na juhozápade. Úplne vnútri sa z väčších miest nachádzajú Neratovice, Brandýs nad Labem-Stará Boleslav, Čelákovice, Český Brod, Nymburk, Poděbrady, Kolín, Čáslav a Milovice.

## Charakteristika územia
Územie má ráz plochej pahorkatiny, tvorenej horninami vrchnej kriedy a miestami ich odkrytého kryštalinického, proterozoického a permského podložia. Predstavuje erózne až štruktúrne denudačný a akumulačný reliéf plošinného, kotlinného a plocho pahorkatinového rázu so zarovnanými povrchmi, uzlami, riečnymi terasami, údolnými nivami
a tvarmi na sprašiach a viatych pieskoch. Rozkladá sa v širokom pruhu pri strednom toku Labe, dolnom toku Vltavy a pri ďalších labských prítokoch (napr. Výrovka, Doubrava, Mrlina, Cidlina).

## Geomorfologické členenie
Celok Středolabská tabule (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3) sa geomorfologicky člení na päť podcelkov: Nymburská kotlina (VIB-3A) v centre a na východe, Čáslavská kotlina (VIB-3B) na juhovýchode, Mělnická kotlina (VIB-3C) na severozápade, Mrlinská tabule (VIB-3D) na severovýchode a Českobrodská tabule (VIB-3E) na juhu a západe. Tabuľa susedí s celkami Dolnooharská tabule na severozápade, Jizerská tabule a Jičínská pahorkatina na severe, Východolabská tabule na východe, Železné hory a Hornosázavská pahorkatina na juhovýchode, Benešovská pahorkatina na juhu a Pražská plošina na juhozápade.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

## Významné vrcholy
* Dílce (366 m), Českobrodská tabule
* U Písku (341 m), Čáslavská kotlina
* Vinný vrch (311 m), Českobrodská tabule
* Bambousek (306 m), Čáslavská kotlina
* Oškobrh (285 m), Nymburská kotlina
* Ostrá hůrka (278 m), Mrlinská tabule
* Báň (272 m), Mrlinská tabule
* Chotuc (254 m), Mrlinská tabule
* Dřínov (247 m), Mělnická kotlina
* Přerovská hůra (237 m), Nymburská kotlina
* Cecemín (238 m), Mělnická kotlina
* Břístevská hůra (233 m), Českobrodská tabule
* Semická hůra (231 m), Nymburská kotlina

Najvyšším bodom celku je vrstevnica (400 m) v Českobrodskej tabuli, pri hranici s Benešovskou pahorkatinou.

## Fotogaléria

Súbor:Nymburk, Kamenný most, od Bělidel.jpg|Most cez Labe v Nymburku
Súbor:Brandys nad labem.jpg|Mělnická kotlina okolo Brandýsa
Súbor:Prerovska a semicka hura.jpg|Přerovská a Semická hůra
Súbor:Oškobrh.jpg|Oškobrh od Opolian
Súbor:Přírodní památky Chotuc.jpg|Vrch Chotuc
Súbor:Mrlina (Budiměřice).jpg|Mrlina pr Budiměřiciach


## Referencie


## Pozri aj
* Geomorfologické členenie Česka
* Zoznam geomorfologických celkov v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Geomorfologické mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

## Zdroj


Kategória:Středočeská tabule
Kategória:Geomorfologické celky v Česku
Kategória:Tabule v Česku
Kategória:Geografia Stredočeského kraja
Kategória:Geografia Pardubického kraja
Kategória:Geografia Královohradeckého kraja
Kategória:Geografia Úsťanského kraja
Kategória:Geografia Kraja Vysočina
Kategória:Geografia Prahy