open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Diaľkový prieskum Zeme

náhľad|Schéme skenovania zemského povrchu družicou Landsat (NASA).
**Diaľkový prieskum Zeme** je metóda geologicko-geografického prieskumu Zeme pomocou umelých družíc. Vyvinula sa z leteckého snímkovania. Multispektrálnymi snímkami povrchu Zeme z družíc (vo viditeľnej a infračervenej oblasti spektra) sa získavajú poznatky o geologických štruktúrach, ktoré nemožno vidieť z menších výšok, o ložiskách užitočných nerastov, prírodných bohatstvách Zeme, životnom prostredí a pod. Radarové metódy pri diaľkovom prieskume Zeme sa používajú najmä v kartografii.

Metódy diaľkového prieskumu Zeme sú jedným z najvýraznejších prejavov využitia umelých družíc pre národné hospodárstvo; boli zahrnuté napríklad do programov kozmických lodí Sojuz, družíc Kozmos, Landsat a pod.

## Iné projekty

## Zdroj


Kategória:Kozmonautika
Diferenciálna rotácia

**Diferenciálna rotácia** je rotácia, pri ktorej oblasti rozlične vzdialené od rotačnej osi alebo od rovníka majú rôznu uhlovú rýchlosť. Pozoruje sa napríklad vo vonkajších oblastiach Galaxie. 

Hviezdy, ktoré sú ďalej od stredu Galaxie, majú uhlovú rýchlosť menšiu a pri rotácii Galaxie zaostávajú za hviezdami bližšími k stredu Galaxie. Diferenciálna rotácia sa pozoruje aj na povrchu Slnka a veľkých planét: čím ďalej je určitá vrstva fotosféry od rovníka Slnka, tým má menšiu uhlovú rýchlosť rotácie. Podobný jav sa pozoruje aj v atmosférach Jupitera a Saturna.

## Externé odkauźy
*A simulation of the effects of differential rotation on stellar absorption-line profiles by Ansgar Reiners
*[A. Reiners &  J. H. M. M. Schmitt: On the feasibility of the detection of differential rotation in stellar absorption profiles, [Astronomy and Astrophysics] 384, 155-162 (2002) - ]
*explanation of increased angular velocity at equatorial latitude due to overshoot of mass arriving from heated core

Kategória:Astrofyzika
Difrakcia svetla

**Difrakcia svetla** alebo **ohyb svetla** je ohyb svetelných vĺn pri prechode malým otvorom alebo vedľa okraja prekážky. Difrakciou na ohybovej mriežke vzniká spektrum. Pri difrakcii na obrube (okraji) objektívu sa hviezda v ohnisku nezobrazí ako bod, ale ako ohybový krúžok. Aj niektoré halové javy zapríčiňuje difrakcia svetla na vodných kvapkách v mračnách.

Kategória:Optika
Ohybový krúžok

**Ohybový krúžok** je krúžok, do ktorého sa zobrazí svietiaci bod vplyvom ohybu svetla (difrakcia) na okrajoch objektívu ďalekohľadu. Čím je priemer objektívu väčší, tým je priemer ohybového krúžku menší a rozlišovacia schopnosť ďalekohľadu väčšia.

Kategória:Optika
Refrakčné spektrum

**Refrakčné spektrum** je obraz zdroja svetla deformovaný závislosťou refrakcie ako lomu svetla od vlnovej dĺžky. Keďže index lomu sa zvyšuje s klesajúcou vlnovou dĺžkou, obraz hviezdy v ďalekohľade blízko obzoru sa prejaví ako malé spektrum, smerom k zenitu modré, k horizontu červené. Keď zapadá Slnko za ostro ohraničený obzor, jeho posledný lúč je fialový, oko však je málo citlivé na túto časť spektra, v ktorej je aj silnejší rozptyl (modrá obloha - červené Slnko pri obzore), a preto sa tento jav prejaví ako zelený záblesk - zelený lúč.

Kategória:Optika
Registračný mikrofotometer

**Registračný mikrofotometer** je mikrofotometer samo­činne zaznamenávajúci zmeny hustoty sčernenia na fotografickej platni. Meraná platňa je upevnená na stolíku, ktorý sa pomaly pohybuje pod úzkym zväzkom lúčov ako pri obyčajnej mikrofotometrii. Svetlo po prechode platňou dopadá na fotočlánok alebo termočlánok a vzbudzuje v ňom fotoelektrický prúd podľa hustoty platne. Zmena sa registruje na papieri.

Kategória:Registračné meracie prístroje
Neodým

**Neodým** (lat. *neodymium*) je chemický prvok v periodickej tabuľke, ktorý má symbol **Nd** a protónové číslo 60. Neodým, lantanoid - kov vzácnej zeminy, sa nachádza mischmetáli (zliatina prvkov vzácnych zemín) až do množstva okolo 18%. Kov má svetlo striebritý kovový lesk, ale pretože je jeden z najreaktívnejších kovov vzácnych zemín, neodým rýchlo na vzduchu koroduje, formujúc oxid, ktorý opadáva a vystavuje kov ďalšej oxidácii. Aj keď patrí medzi kovy vzácnych zemín, neodým nie je vzácny - tvorí 38 ppm (milióntin) zemskej kôry.

Neodým sa používa na výrobu neodýmových magnetov, čo je v súčasnosti najsilnejší druh magnetov na svete.

## Výstrahy
Neodýmový kovový prach je nebezpečný pre vznetlivosť a explozívnosť.

Neodýmové zlúčeniny ako všetky kovy vzácnych zemín sú málo až stredne toxické, ale jeho toxicita nebola kompletne preskúmaná. Neodýmový prach a soli sú veľmi dráždivé pre oči a sliznice a stredne dráždivé pre pokožku. Dýchanie prachu môže navodiť pľúcnu embóliu a akumulovaná expozícia ničí pečeň.

## Iné projekty


Kategória:Lantanoidy
Kategória:Kovy
Kategória:Redukčné činidlá
Relatívnosť súčasnosti

**Relatívnosť súčasnosti** je závislosť súčasnosti priestorovo vzdialených udalostí od pohybového stavu inerciálnych sústav. Vyplýva zo špeciálnej teórie relativity, podľa ktorej dve udalosti prebiehajúce súčasne v jednej inerciál­nej sústave nemusia byť súčasné v inej inerciálnej sústave. Súčasnosť nie je absolútna.

Kategória:Teória relativity
Rendezvous

**Rendezvous** alebo **randevú** alebo hovorovo **rande** (z franc. *rendez-vous*) môže byť:
* všeobecne: dohovorené stretnutie dvoch alebo viacerých osôb
* v kozmonautike: stretnutie družíc, pozri rendezvous (kozmonautika)

**Randevú** je (bol?) aj časopis Mladej demokratickej ľavice
Rendezvous (kozmonautika)

**Rendezvous** alebo **randevú** je v kozmonautike stretnutie dvoch, prípad­ne viac družíc na obežnej dráhe, pričom sa uskutoční ich spojenie, resp. aj výmena posádky alebo materiálu. Techni­ka rendezvous sa používa najmä pri kozmických lodiach s posádkou.

## Iné projekty

Kategória:Kozmonautika
Prométium

**Prométium** (*promethium*) je chemický prvok v periodickej tabuľke, ktorý má symbol **Pm** a protónové číslo 61. Prométium má 1 semi-stabilný izotop (145), je to slabý beta emitor, neemituje gama lúče, ale beta častice narážajúce na prvky s vysokými atómovými číslami môžu generovať röntgenové lúče.

## Výstrahy
S prvkom prométium treba zaobchádzať veľmi opatrne, lebo má **vysokú rádioaktivitu**. Obzvlášť, prométium môže emitovať röntgenové žiarenie počas svojho beta rozpadu. 

## Iné projekty


Kategória:Lantanoidy
Kategória:Prechodné prvky
Kategória:Kovy
Kategória:Eponymické termíny v chémii
Reštringovaný problém

**Reštringovaný problém** je špeciálny problém troch telies, pri ktorom sa predpokladajú určité zjednodušujúce podmienky:
[náhľad|Kruhovo reštringovaný problém troch telies je platnou aproximáciou eliptických dráh nachádzajúcich sa v [Slnečná sústava|Slnečnej sústave a takto môže byť vizualizovaný. 

Kombinácia gravitačných potenciálov  dvoch primárnych telies spolu s odstredivým účinkom ich rotácie tvoria výsledný graf efektívneho potenciálu.

Tam kde je gradient na výslednej ploche nulový (zobrazený ako modré čiary rovnobežné so základňou) sú  Libračné (Lagrange) body. Nulový gradient efektívneho potenciálu naznačuje, že sily sú v rovnováhe.]]

* a) zanedbateľná hmotnosť tretieho telesa m3 vzhľadom na prvé dve telesá, t. j. nepredpokladajú sa nijaké spiatočne pôsobiace sily;
* b) nerušený pohyb dvoch telies m1 a m2 po kruhovej dráhe;
* c) v rovinnom reštringovanom probléme sa ešte predpokladá pohyb všetkých troch telies v jednej rovine. Ani v tomto prípade síce problém troch telies nie je prísne analyticky riešiteľný, zisťujú sa všeobecnejšie vlastnosti a zaujímavé periodické pohyby. V niektorých prípadoch sa pripúšťa určitá voľba hmotnosti tretieho telesa (dvojhviezdy, ktoré majú ďalšieho sprievod­cu s porovnateľnou hmotnosťou), vtedy sa problém nazýva rozšírený reštringovaný problém troch telies.

V reštringovanom probléme, inak povedané v kruhovo obmedzenom probléme troch telies, v angličtine Circular Restricted Three-Body Problem, skratka CRTBP, sa dve masívne telesá pohybujú na kruhových obežných dráhach okolo ich spoločného stredu hmotnosti a tretia hmotnosť je z hľadiska ostatných dvoch zanedbateľná. Pokiaľ ide o rotujúci referenčný rámec, dve spolu obiehajúce telesá sú stacionárne a tretie môže byť aj na Lagrangianových bodoch, alebo sa môže pohybovať okolo nich napríklad na obežnej dráhe tvaru podkovy. Môže byť užitočné vypočítať efektívny potenciál.

Mnoho známych matematikov sa venovalo tomuto problému: Euler a Lagrange (1772), Jacobi (1836), Hill (1878), Poincaré (1899), Levi-Civita (1905) a Birkhoff (1915). V roku 1772 prvýkrát uviedol Euler synodický (rotujúci) súradnicový systém, v ktorom objavil prve 3 libračné body. Lagrange našiel ďalšie dva. Jacobi (1836) následne objavil integrál pohybu v tomto súradnicovom systéme a teraz je známy ako Jacobiho integrál. Hill (1878) použil tento integrál na to, aby ukázal, že vzdialenosť Zem – Mesiac zostáva ohraničená zhora, definoval Hillovu sféru a Brown (1896) dal v jeho čase najpresnejšiu lunárnu teóriu .

## Referencie

## Pozri aj

* Problém troch telies
* Efektívny potenciál

Kategória:Nebeská mechanika
Problém n telies

[náhľad|Planéty v slnečnej sústave slnečnej sústavy navzájom ovplyvňujú svoje pohyby. Na základe toho sa mení poloha [Barycentrum|barycentra, okolo ktorého obiehajú (obrázok je schematický)]]
**Problém ''n'' telies** alebo **problém viacerých telies** je jedna z úloh nebeskej mechaniky, ktorý spočíva v určení pohybov *n* telies (kde *n* je väčšie ako 3), pohybujúcich sa vplyvom vzájomnej príťažlivosti.

Podobne ako problém troch telies nie je celkom analyticky riešiteľný (nedá sa vyjadriť analytickým vzorcom poloha ani rýchlosť všet­kých n telies pre ľubovolný čas). Numerickými metóda­mi možno docieliť ľubovolnú presnosť. Vychádza sa z predpokladu známych polôh, rýchlostí a hmotností telies pre určitý čas a určujú sa z nich príťažlivé sily (zrýchlenia), a tým pre ďalší blízky okamih nové polohy a nové rýchlosti pre všetky telesá. Postupne sa získava dráha ľubovoľného z n telies (napríklad dráha kométy okolo Slnka rušená príťažlivými silami ostatných planét).

Zo všeobecných vzťahov je známych podobne ako pri probléme troch telies niekoľko teorém týkajúcich sa celej sústavy n telies, napríklad zákon zachovania energie, zákon zachovania momentu hybnosti sústavy, rovnomerný priamočiary pohyb ťažiska sústavy, ktoré sú vyjad­rené desiatimi všeobecnými integrálmi. Na úplné vyrie­šenie pohybu n telies by bolo treba *6n* integrálov (pohybové rovnice pre *n* telies, zosumarizovaním všet­kých vzájomných príťažlivých síl predstavujú *3n* diferen­ciálnych rovníc 2. rádu), z ktorých však je známych iba desať. Ak sa za premenné zvolia súradnice, ako dokázal H. Bruns a H. Poincaré, nejestvujú ďalšie integrály, t. j. nie je možné analytické riešenie. Ani problém troch telies nemožno analyticky riešiť. Pri riešení sa využívajú nekonečné rady alebo sa používa numerická integrácia. Tak sa rieši každý problém s ľubovoľnou presnosťou, pod­mienenou iba presnosťou vstupných dát.

## Iné projekty

Kategória:Nebeská mechanika
Samárium

**Samárium** (lat. *samarium*) je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku **Sm** a protónové číslo 62. Samárium je lantanoid, kov vzácnych zemín, s jasno striebristým leskom, ktorý je na vzduchu dosť stabilný; vznieti sa pri teplote 150 °C (na vzduchu). 3 kryštálové modifikácie kovu tiež existujú, s transformáciami pri teplotách 734 a 922 °C.

## Výstrahy
Ako aj ostatné lantanoidy, samáriové zlúčeniny majú slabú až strednú toxicitu, i keď jeho toxicita nebola skúmaná detailne.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* WebElements.com – Samárium (anglicky)
* Jlab.org - Samárium (anglicky) 
* Redukčné činidlá > nízka mocnosť samária (anglicky)


Kategória:Lantanoidy
Kategória:Kovy
Kategória:Redukčné činidlá
Univerzál

**Univerzál** je prístroj na presné meranie vodorovných alebo zvislých uhlov. Je vybavený libelami, registračným neosobným mikrometrom a inými doplnkami umožňujúcimi určovať súradnice na povrchu Zeme a azimuty pozemských cieľov. Používa sa v geodézii. Veľký neprenosný univerzál je **altazimut**.

Kategória:Meracie prístroje
Sklon ekliptiky

**Sklon ekliptiky**, ε je uhol, ktorý zviera ekliptika s rovníkom. Vplyvom precesie sa sklon ekliptiky mení pomaly s časom. V súčasnosti sa zmenšuje ročne o 0,47". Pre ekvinok­cium 1900,0 ε = 23°27' 8,26", pre ekvinokcium 2000,0 ε = 23°26'21,45".

Kategória:Astrometria
Monochromátor

**Monochromátor** je zariadenie prepúšťajúce len veľmi úzku časť spektra, ktorého vlnovú dĺžku možno meniť. Funkciu monochromátora plní napríklad druhá štrbina pri spektroheliografe. Aj všetky rádioastronomické prístroje sú monochromátory, pretože z prichádzajúceho žiarenia rôznych vlnových dĺžok vyberajú len úzku časť spektra a zosilňujú ho.

Kategória:Spektroskopia
Kategória:Optické prístroje
Monochromatický filter

**Monochromatický filter** je filter prepúšťajúci žiarenie len vo veľmi úzkom spektrálnom pásme, zväčša pod 2 nm (úzkopásmový filter).

Kategória:Optika
Matnica

**Matnica** je sklená, na jednej strane matovaná doska, na ktorej sa rozptyľuje dopadajúce svetlo. Vkladá sa namiesto fotografickej platne, aby sa mohol objekt pred fotografovaním zaostriť a pozorovať. Matnica sa používa aj pri fotografických alebo premietacích prístrojoch na zaznamenanie reálneho optického obrazu a slúži na zaostrenie obrazu objektu. Pri zväčšovacích prístrojoch sa používa na rozptyl svetla svetelného zdroja.

Kategória:Fotografia
Dellingerov jav

**Dellingerov jav** je náhle vymiznutie príjmu krátkovlnných rádiových staníc na zemskej pologuli osvetlenej Slnkom. Trvá niekoľko minút až niekoľko hodín, príjem sa obnovuje postupne. Príčinou sú chromosferické erupcie na Slnku, pri ktorých zvýšené ultrafialové a rontgenové žiarenie podstatne zvýši ionizáciu ionosferickej vrstvy D vo výškach 60 –  nad Zemou. Vrstva D pohlcuje krátkovlnné žiarenie a znemožňuje jeho odraz od vyššie položenej vrstvy F, ktorá za normálnych podmienok umožňuje príjem krátkych vĺn na väčšie vzdialenosti.

Kategória:Slnko
Denný polčas

**Denný polčas** je čas medzi dvoma po sebe nasledujúcimi prílivmi (12 h 25 min).

Kategória:Planetológia
Degenerovaný plyn

**Degenerovaný plyn** je plyn s takou vysokou hustotou, že jeho fyzikálne vlastnosti sa v dôsledku kvantových efektov podstatne odlišujú od vlastností ideálneho plynu (stavová rovnica).

Kinetická energia častíc a tlak degenerovaného plynu nezávisia od teploty, ale len od hustoty, t. j. od počtu častíc v jednotkovom objeme. Hustota, pri ktorej plyn degeneruje, závisí od hmotnosti častíc plynu: čím je hmotnosť častíc vyššia, tým vyššia hustota podmieňuje vznik degenerovaného plynu. Pri hustotách okolo 5×10³ g.cm−3 nastáva degenerácia elektrónového plynu (elektrónová degenerácia), ktorá sa vyskytuje napr. v bielych trpaslíkoch. Tlak tohto degenerovaného plynu udržuje hviezdu v rovnovážnom stave bez ohľadu na jej vnútornú teplotu (vnútorná stavba hviezd). Pri hustotách okolo 1012 g.cm−3 nastáva degenerácia neutrónového plynu (neutrónová degenerácia), ktorý vznikol neutronizáciou, t. j. "vtlačením" elektrónov do jadier atómov, čím sa v jadrách zmenili protóny na neutróny a jadrá sa rozpadli. Tento stav degenerovaného plynu sa vyskytuje v neutrónových hviezdach.

Kategória:Kvantová mechanika
Hubblov zákon

**Hubblov zákon** (od roku 2018 IAU odporúča názov **Hublov-Lemaîtreov zákon**) je zákon všeobecnej expanzie vesmíru, ktorý objavil Edwin Hubble v roku 1929. Podľa Hubblovho zákona pozorovaná radiálna rýchlosť galaxií je priamo úmerná ich vzdialenosti od Zeme. Hubblov zákon sa vyjadruje matematicky Hubblovým vzťahom:
:v=H \cdot R

kde v je radiálna rýchlosť galaxie v km/s, R jej vzdialenosť v Mpc a H Hubblova konštanta v km·s−1·Mpc−1. Hubblov zákon sa používa na odvodenie vzdialenosti galaxií, ak sú známe radiálne rýchlosti galaxií, odvodené z pozorovaného červeného posunu čiar v ich spektrách. Pri veľmi veľkých vzdialenostiach Hubblov vzťah v uvedenom lineárnom vyjadrení neplatí dostatočne presne; závislosť medzi radiálnou rýchlosťou a vzdialenosťou má pri veľkých vzdialenostiach oveľa zložitejší priebeh a závisí od metriky priestoru, ktorá je odlišná pre rôzne kozmologické modely.

## Georges Lemaître
Belgický astronóm, matematik a profesor fyziky Georges Lemaître už v roku 1920 popísal vo francúzštine, ako by expanzia vesmíru mohla spôsobiť, že by sa galaxie vzďaľovali od Zeme rýchlosťou, ktorá je úmerná ich vzdialenosti. V roku 1927 publikoval svoju prácu o pozorovaní galaxií v belgickom vedeckom časopise. Opisuje v nich vznik expandujúceho vesmíru, ktorý sa riadi Einsteinovými rovnicami. Predpoklad súvislosti vzdialenosti a červeného posunu je založený na tomto riešení. Citoval pramene merania (Leavittová, Hubble, 1922 Vesto Slipher) a porovnal s vlastnými teoretickými matematickými modelmi rozpínania vesmíru, narozdiel od Hubbla, ktorý bol len pozorovateľ. V roku 1928 sa Lemaître, Hubble, Einstein stretávajú na kongrese v Belgicku. Hubble publikoval v roku 1929 avšak zdroje necitoval. Hubble si až do smrti myslel, že červený posun je spôsobený úbytkom-únavou energie svetla.

Na kongrese Medzinárodnej astronomickej únie (IAU) boli v roku 2018 spätne uznané jeho zásluhy a zákon bol odporúčaný premenovať na *Hublov-Lemaîtreov zákon*.

## Referencie

## Pozri aj

* Kozmológia
* Vzdialenosti vo vesmíre
* Kozmologická vzdialenosť

Kategória:Astronómia
Kategória:Kozmológia
Kategória:Eponymické termíny v astronómii
Hustota žiarenia

**Hustota žiarenia** alebo **hustota žiarivej energie** je množstvo žiarivej energie v objemovej jednotke. Pri izotropnom poli žiarenia, v ktorom je intenzita žiarenia I\,\! nezávislá od smeru, je hustota žiarenia určená vzťahom \frac{4\pi}{c}I, kde c\,\! je rýchlosť svetla.

Kategória:Žiarenie
Hustota sčernenia

**Hustota sčernenia** je logaritmus pomeru intenzity dopadajúceho svetla k intenzite svetla, ktoré prešlo fotografickou emulziou. Sčernenie fotografickej emulzie závisí od rozličných faktorov, najmä od intenzity a dĺžky osvitu (gradačná krivka). Meria sa mikrofotometrom. Sčernenie prislúchajúce stope objektu, ktoré počas osvitu prejde negatívom, sa mení - na okrajoch negatívu je menšie ako v strede. Vplýva naň i predosvetlenie negatívu svetlom oblohy a rozptýleným svetlom v optike, ktoré spôsobujú postupné zvýšenie citlivosti emulzie, a tým i zjasnenie neskôr exponovaných objektov (Eberhardov efekt).

Kategória:Fotografia
Kondenzácia (astronómia)

**Kondenzácia** je zhustenie medzihviezdnej hmoty do hviezdy vplyvom vlastnej gravitácie a odpudivého tlaku žiarenia okolitých hviezd; prechod koronálnych plynov do stavu protuberancie.

Kategória:Astronómia
Hvězdářská ročenka

**Hvězdářská ročenka** je astronomická ročenka vychádzajúca v Česku už takmer šesťdesiat rokov, od roku 1979 v dvoch zväzkoch. Prvý diel obsahuje efemeridové údaje – kalendárne údaje na príslušný rok, efemeridy Slnka a Mesiaca na každý deň roka, najdôležitejšie údaje o planétach a ich mesiacoch, údaje o zatmeniach Slnka, Mesiaca a zákrytov hviezd Mesiacom, stredné polohy hviezd do tretej hviezdnej veľkosti a do deklinácie -30°, údaje o premenných hviezdach a kalendár úkazov (viditeľnosť planét, fázy Mesiaca), efemeridy najväčších asteroidov, meteorických rojov, elementy dráh očakávaných periodických komét a údaje o časových signáloch (českých aj ďalších európskych). Druhý diel Hvězdářskej ročenky obsahuje prehľad pokrokov v astronómii a v astronautike za predposledný rok.

Kategória:Ročenky
Kategória:Astronómia
Kometárna globula

**Kometárna globula** alebo **kometárny uzol** je plynová medzihviezdna hmota predĺženého kometárneho tvaru, s malou prachovou hlavou, ktorá je takmer celkom nepriehľadná. Slabý svietiaci chvost smeruje na jednu stranu hlavy až do dĺžky 1°. Väčšina známych kometárnych globúl sa nachádza v okrajových oblastiach Gumovej hmloviny a ich chvosty sú orientované na opačnú stranu od jej centra.

Kategória:Kométy
Kategória:Medzihviezdna hmota
Komes

**Komes** je snímkový komparátor na určovanie presných pravouhlých súradníc astronomických objektov (planétky, kométy, meteoru). Pravouhlé súradnice určovaného objektu sa nadviažu na pravouhlé súradnice okolitých hviezd so známymi uhlovými súradnicami; fotografické platne alebo filmy určeného a určovaného objektu sa premeriavajú, pričom možno mikroskopicky zmerať pravouhlé súradnice týchto objektov na foto. platni s presnosťou až na tisíciny milimetra. Presné ekvatoreálne súradnice neznámych objektov sa dajú určiť nadviazaním presných pravouhlých súradníc známych objektov napr. metódou dependencií.

Kategória:Astronomické prístroje
Komenzurabilita

**Komenzurabilita** môže byť:
*súmerateľnosť; porovnateľnosť
*v astronómii: dráhová rezonancia
Kolúr

**Kolúry** sú dve najväčšie kružnice na nebeskej sfére prechádzajúce svetovými pólmi (deklinačná kružnica) a bodmi rovnodennosti, resp. bodmi slnovratov. Ekvinokciálny kolúr je deklinačná kružnica prechádzajúca bodmi rovnodennosti (ekvinokciálnymi bodmi); solsticiálny kolúr je deklinačná kružnica prechádzajúca bodmi slnovratov (solsticiálnymi bodmi). Ekvinokciálny kolúr a svetový rovník sú základnými kružnicami rovníkovej súradnicovej sústavy. (V niektorých teoretických prácach bol kolúr nesprávne definovaný ako najväčšia kružnica prechádzajúca pólmi ekliptiky namiesto svetovými pólmi.)

Kategória:Astrometria
Kometárny roj

**Kometárny roj** je meteorický roj, ktorý vznikol postupným rozpadom materskej kométy.

Kategória:Kométy
Kategória:Meteoroidy
Kolimačná chyba

**Kolimačná chyba** je odchýlka optickej osi ďalekohľadu od kolmej roviny vzhľadom na otáčavú os, ku ktorej je ďalekohľad pripevnený.

Kategória:Optické chyby
Kolimátor

**Kolimátor** je optická sústava na získanie zväzku rovnobežných lúčov. Kolimátor je najjednoduchšie zameriavacie zariadenie. Obyčajne sa skladá z rúrky s prestaviteľnou štrbinou (alebo s inou značkou) umiestenou v ohniskovej rovine spojnej šošovky alebo konkávneho zrkadla. Značka sa pri pozorovaní šošovkou javí ako predmet v nekonečne, takže sa pozoruje ostro súčasne s pozorovaným cieľom.

Kategória:Optické prístroje
Koalescencia (meteorológia)

**Koalescencia** je proces spájania kvapôčok vody alebo kryštálikov ľadu a postupné formovanie dažďových kvapiek alebo snehových vločiek.

Kategória:Meteorológia
Katastrofická teória vzniku planét

**Katastrofická teória vzniku planét** je teória o vzniku planetárnej sústavy kozmickými katastrofami, ktoré sú na súčasnej úrovni poznania veľmi málo pravdepodobné, alebo sú v rozpore so základnými poznatkami. Napríklad teória o vzniku planetárnej sústavy zrážkou dvoch hviezd, výbuchom jednej zložky dvojhviezdy (hypotetický bývalý spolupútnik Slnka), zachytením medzihviezdneho meteorického mračna Slnkom na jeho dráhe okolo stredu Galaxie, tesným priblížením sa nejakej hviezdy k Slnku slapovým pôsobením (planetárna kozmogónia).

Kategória:Kozmogónia
Katalóg vlastných pohybov hviezd

**Katalóg vlastných pohybov hviezd** je katalóg hviezd s určeným vlastným pohybom hviezd. Okrem fundamentálnych katalógov hviezd GC a FK 4, v ktorých sú takisto obsiahnuté vlastné pohyby hviezd, jestvujú špeciálne katalógy vlastných pohybov hviezd, napríklad Eigenbewegungslexikon od R. Schorra, vydaný v Bergedorfe v roku 1936, Photographische Wiederholung alter Zonenkataloge od F. Schlesingera a kolektívu, spracované priebežne v rokoch 1933-1951. Katalóg vlastných pohybov hviezd 18 000 hviezd v 74 Kapteynových poliach bol spracovaný v Pulkove v roku 1940. Novší je bonnský katalóg 4 914 hviezd, vydaný v roku 1962, a Luytenov katalóg 7 127 hviezd severnej oblohy z roku 1961.

Kategória:Astronomické katalógy hviezd
Kapteynova schéma

**Kapteynova schéma** je numerická metóda na určovanie priestorovej hustoty hviezd Galaxie (funkcia hviezdnej hustoty). Zakladá sa na porovnaní pozorovaného počtu hviezd rozličnej jasnosti (funkcia jasnosti) s teoretickou funkciou jasnosti pri rovnomernom rozložení hviezd v priestore. Podmienkou K. s. je, aby bola známa funkcia svietivosti hviezd a medzihviezdna absorpcia svetla. Novšie sa používajú zlepšené varianty Kapteynovej schémy.

Kategória:Numerická matematika
Koincidencia

**Koincidencia** môže byť:
* všeobecne:
**súhlasnosť, zhoda
**splývanie, stretnutie
**výskyt dvoch udalostí súčasne
*vo filozofii: coincidentia oppositorum (stretnutie protikladov a ich vzájomné splynutie)
*v prírodných vedách: 
**výskyt dvoch udalostí súčasne a/alebo priestorový alebo časový súhlas dvoch značiek (najmä na meranom telese a na merítku), pozri koincidencia (fyzika)
**zhoda hodnôt dvoch veličín, najmä cieľovej a skutočnej
*v optike: nastavenie dvoch obrazov vedľa seba tak, že zodpovedajúce elementy obidvoch sú presne proti sebe, pozri koincidencia (dva obrazy)
Koalescencia

**Koalescencia** môže byť:
*v chémii: zánik aerosólu splynutím disperzných častíc do stále väčších celkov, ktoré sa potom sedimentačne oddelia od zvyšného aerosólu, pozri koalescencia (emulzia)
*v meteorológii: zrast kvapiek alebo kryštálikov, pozri koalescencia (meteorológia)
*v genetike: myšlienka, že akúkoľvek genetickú sekvenciu z akého počtu živých organizmov možno odsledovať späť k nejakému spoločnému predkovi v minulosti, pozri koalescencia (genetika) a koalescentná teória
*v medicíne: zrast, splynutie orgánov
Difrakcia

thumb|300px|Difrakcia
**Difrakcia** alebo **ohyb** je zmena smeru šírenia žiarenia v dôsledku prekážky, spôsobená vlnovou povahou žiarenia. 

Najčastejšie prípady sú: difrakcia svetla a difrakcia zvuku.

Kategória:Fyzika
Ohyb

**Ohyb** môže byť:
*všeobecne:
**ohnutie
**ohnutá časť; miesto ohnutia
*v mechanike: také namáhanie súčasti (najmä pružnej konštrukcie), pri ktorom sa každý prierez na jednej strane iba rozťahuje a na druhej strane iba stláča, a nedochádza k šmykovému pnutiu, pozri ohyb (mechanika)
*vo fyzike: difrakcia
Lada

**Lada** môže byť:
* slovanská bohyňa, pozri Lada (bohyňa)
* ženské meno, pozri Lada (prvé meno)
* ruská značka auta, pozri Lada (automobil)
* obec na Slovensku, pozri Lada (okres Prešov)
* trieda ponoriek, pozri Lada (ponorka)
* české ženské krstné meno, pozri Lada (krstné meno)
* priezvisko
** Josef Lada, český ilustrátor (1887 – 1957)
** Alena Ladová, česká ilustrátorka, dcéra Josefa Ladu
**LADA** je skratka: latentný autoimúnny diabetes

## Pozri aj
* HC Lada Togliatti, hokejový tím
Bios

**Bios** môže byť:
* všetky prejevy a formy života v prírode, život, pozri život
* v chémii: bisacharid (disacharid)
* americké biologické družice, pozri Biosat
* skupina hrajúca powernoise, pozri Bios (skupina)

**BIOS** môže byť:
* Basic Input Output System, v počítačoch
* Biochemical integrated optical scanner
* Biological Innovation for Open Society
* British Institute of Organ Studies
* BIOS (časopis), štvrťročný biologický časopis
* BIOS Group, firma v Santa Fe v Novom Mexiku
Rambután

**Rambután** môže byť:
*obličkovník rambutánový (Nephelium lappaceum)
*oplodie kôstkovíc oblíčkovníka rambutánového, pozri rambután (ovocie)
Kozmologická konštanta

**Kozmologická konštanta** alebo **Einsteinova konštanta** λ je konštanta hypotetickej kozmickej repulzívnej sily, ktorú zaviedol Albert Einstein pri riešení rovníc poľa všeobecnej teórie relativity na vyrovnanie gravitačného pôsobenia vo forme kozmologického člena (člena lambda), aby zachoval v tom čase prijímanú hypotézu stacionárnosti vesmíru (ak pôsobí len gravitácia, vesmír nemôže byť stacionárny, musí expandovať alebo kontrahovať). Predpokladaná repulzívna sila pôsobí proti gravitácii a usiluje sa odpudiť hmotné častice do nekonečna: úmerná je hmotnosti odpudzovanej častice a vzdialenosti, nezávisí od hmotnosti odpudzujúceho prostredia. Po objave rozpínania vesmíru (Hubblov zákon) kozmologická konštanta stratila opodstatnenie a predstavy kozmickej odpudivej sily sa vzdal aj Einstein. V niektorých kozmologických modeloch vesmíru sa však ešte zachováva (kozmológia).

## Referencie

Kategória:Kozmológia
Kategória:Otvorené problémy
Koincidencia (fyzika)

**Koincidencia** je výskyt dvoch udalostí súčasne a/alebo priestorový alebo časový súhlas dvoch značiek či signálov (najmä na meranom telese a na merítku).

Príklady:
*splynutie dvoch čiarok pri čítaní verniérom
*splynutie optických značiek s časovým signálom
*splynutie akustický značiek, najmä sekundových tikov hodiniek, s (tzv. koincidenčným) časovým signálom (časový nónius); v prípade hodín sa takto porovnáva chod dvoch hodín a zisťuje korekcia hodín
*súčasný prechod častice cez dva alebo viaceré detektory, pričom sa impulz, ktorý vyvolali, registruje súčasne

Kategória:Fyzikálne javy
Kategória:Astronómia
Excitácia

**Excitácia** môže byť:
*vo fyziológii: 
**v širšom zmysle reakcia živej hmoty na pôsobenie podnetu, v užšom zmysle - pri nervovom vlákne alebo svalovej bunke - zmena obmedzená na miesto dráždenia a nešíriaca sa, synonymum podráždenie (príp. vzrušenie), pozri excitácia (fyziológia)
**dispozícia k zvýšenej dráždivosti CNS na určité podnety, synonymum: excitabilita, pozri excitabilita
*v psychológii: vzrušenie, rozčúlenie, nepokoj
*v jadrovej fyzike: zvýšenie energie nad základnú energiu, synonymum: (vz)budenie, pozri excitácia (zvýšenie energie)
Pasážnik

**Pasážnik** je ďalekohľad na pozorovanie prechodov hviezd poludníkom; určujú sa ním presné okamihy prechodov hviezd. Pasážnik sa môže otáčať len okolo vodorovnej osi. Ak sa pozoruje v poludníku, musí os smerovať presne od východu na západ, potom zvislé vlákno kríža v ohnisku objektívu sa premieta na sféru ako poludník. Hviezdny čas v okamihu prechodu hviezdy poludníkom sa rovná jej rektascenzii. Pozoruje sa okulárom s neosobným mikrometrom alebo fotočlánkom (fotoelektrický pasážnik). V lomenom pasážniku, kde optická os je lomená hranolom do osi otáčania prístroja, je na pohodlnejšie pozorovanie okulár pri čape prístroja.

Kategória:Astronomické prístroje
Parkovacia dráha

**Parkovacia dráha** je obežná dráha kozmickej sondy alebo kozmickej lode okolo Zeme (prípadne okolo Mesiaca), tvoriaca určitý pasívny úsek celkového plánovaného letu na vyčkanie vhodného okamihu štartu z hľadiska konštelácie kozmických telies, resp. dráhových charakteristík; využíva sa na kontrolu práce prístrojov a zariadení kozmickej lode. Prvý raz sa použila pri štarte kozmickej sondy Venera 1 12. februára 1961. Sonda štartovala na obežnú dráhu okolo Zeme a až z tejto parkovacej dráhy sa uskutočnil jej štart k Venuši.

Kategória:Obežné dráhy
Pekuliárny pohyb

**Pekuliárny pohyb** môže byť:
# relatívny pohyb určitej hviezdy vzhľadom na súbor okolitých hviezd, napr. pohyb Slnka vzhľadom na miestny štandard pokoja;
# zložka vlastného pohybu hviezdy. ktorá je určená skutočným priestorovým pohybom hviezdy a ktorú možno zistiť z pozorovaného vlastného pohybu po vylúčení vplyvu pohybu Slnka.

Kategória:Astrodynamika
Pásmový čas

**Pásmový čas** je miestny stredný slnečný čas vhodne zvoleného poludníka platiaci pre isté pásmo, ktorým poludník prechádza. Po rozvoji dopravy a obchodu systém miestnych časov už nevyhovoval, a preto bola celá Zem rozdelená na 24 poludníkových pásiem širokých 15° (časovo - 1 h). Celé pásmo má čas, ktorý platí pre stred pásma. Hranice pásiem nie sú striktné, ale berú sa do úvahy polohy a hranice jednotlivých krajín a kontinentov. Základom celej sústavy je greenwichský alebo svetový čas. Druhé pásmo 15° východne od greenwichského poludníka má o 1 h väčší čas a označuje sa ako stredoeurópsky čas (SEČ). Základný poludník tohto pásma prechádza v Česku Jindřichovým Hradcom. Druhé pásmo západne od greenwichského poludníka má o 1 h menej, ako je svetový čas.

Kategória:Čas
Vlastný pohyb

**Vlastný pohyb**, μ je zdanlivý uhlový pohyb hviezdy na nebeskej sfére vyjadrený v oblúkových sekundách za jeden rok, v niektorých prípadoch v oblúkových sekundách za 100 r.
[right|thumb|Vlastný pohyb hviezd [spektrálna trieda|spektrálných tried OBAFGKM na oblohe za -/+ 200 000 rokov.]]
Vlastný pohyb sa rozkladá obyčajne na zložky v ekvatoriálnych súradniciach μα a μβ. Ak sa uvádza iba celkový vlastný pohyb, treba uviesť aj smer pohybu hviezdy - pozičný uhol, počítaný v stupňoch od S cez V, J, Z k S. Ak je známa vzdialenosť hviezdy, možno vypočítať z vlastného pohybu a paralaxy π tangenciálnu rýchlosť hviezdy V, v km/s zo vzorca Vt = 4,74.μ.π-1. Vlastný pohyb sa zisťuje presným meraním polôh hviezd v dostatočne dlhých časových odstupoch (minimálne 20-50 rokov) s presnosťou až na 0,003" za rok. Výsledky meraní sa uvádzajú v katalógoch vlastných pohybov. Najväčší známy vlastný pohyb má Barnardova hviezda (10,34" za rok), asi 100 hviezd má vlastný pohyb väčší ako 0,1" za rok, typický vlastný pohyb je niekoľko stotín oblúkovej sekundy za rok. Vlastný pohyb sa určil pre viac ako 300 000 hviezd, zväčša s veľmi malou presnosťou. Pozorovaný vlastný pohyb je daný skutočným pohybom hviezdy a pohybom Slnka. Zložka vlastného pohybu, ktorá sa dostane z pozorovaného vlastného pohybu po vylúčení vplyvu pohybu Slnka, sa nazýva pekuliárny pohyb hviezdy.

Kategória:Astrometria
Magnetická otočka

**Magnetická otočka** je obdobie 27 dní, ktoré približne zodpovedá synodickej dobe rotácie Slnka. Magnetická otočka sa počíta približne od 18. februára 1832 a používa sa pri skúmaní vplyvov Slnka na Zem, najmä v spojení s geomagnetickými javmi.

Kategória:Slnko
Carringtonov poludník

**Carringtonov poludník** je poludník na povrchu Slnka, od ktorého sa počítajú heliografické súradnice. Stredom slnečného disku prechádzal 1. januára 1854 o 12 h svetového času.

Kategória:Slnko
Carringtonova rotácia

**Carringtonova rotácia** je čas medzi dvoma prechodmi Carringtonovho poludníka stredom slnečného disku. Trvá 27,275 d a zodpovedá jej stredná synodická doba rotácie slnečných škvín v heliografickej šírke 16°. Carringtonova rotácia sa počíta postupne od 1. januára 1854 (číslo Carringtonovej rotácie).

Kategória:Slnko
Pás totality

**Pás totality** je pás povrchu Zeme, z ktorého možno pozorovať úplné zatmenie Slnka. Zodpovedá priemeru kužeľa mesačného tieňa vo vzdialenosti povrchu Zeme; jeho šírka nikdy nepresiahne 270 km.

Kategória:Zatmenia
Cassegrainovo ohnisko

**Cassegrainovo ohnisko** je ohnisko za hlavným (parabo­lickým) zrkadlom Cassegrainovho ďalekohľadu po odraze svetelných lúčov od pomocného hyperbolického zrkadla, ktoré predlžuje pôvodnú ohniskovú vzdialenosť pri­márneho ohniska.

Kategória:Ďalekohľady
Koróna špirálových galaxií

**Koróna špirálových galaxií** sú rozsiahle oblasti sférického tvaru okolo niektorých špirálových galaxií, zložené z trpasličích a podtrpasličích hviezd neskorého spektrálneho typu (od M5 ďalej); trpasličie hviezdy koróny našej Galaxie by mali byť pozorovateľné aj v okolí nášho Slnka.

Kategória:Galaxie
Vodíková hviezda

**Vodíková hviezda** je hviezda spektrálneho typu A. V jej spektre sú najintenzívnejšie absorpčné čiary Balmerovej série vodíka.

## Pozri aj

* spektrálna klasifikácia

Kategória:Hviezdy podľa typu spektra
Herodes Veľký

[thumb|Herodes Veľký, obraz od [Jean Fouquet|Jeana Fouqueta]]
**Herodes Veľký** (iné názvy: **Herodes I. (Veľký), Héródes (I.) (Veľký), Héródés (I.) (Veľký)**; * okolo 73 pred Kr. – † marec 4 pred Kr., Jeruzalem) bol od 37 pred Kr. až do smrti kráľ Judey. 

Bol to schopný vojvodca a administrátor. Bol to klientský kráľ Ríma, vo vnútornej politike nezávislý. Spoločne s Rimanmi bojoval proti Partom.

Jeho krutý spôsob vlády sa preniesol do biblickej tradície, ktorá mu prisudzuje vyvraždenie betlehemských kojencov.

## Herodesov život
Herodes pôvodom nebol Žid. Jeho otec bol Antipatros z Idumey, ktorý v roku 47 pred Kr. získal rímske občianstvo a zakrátko sa stal prokurátorom Judey. Svojho syna ako 26-ročného ustanovil guvernérom Galiley a Herodovho brata Phasaela guvernérom Jeruzalema. V chaose v roku 43 pred Kr. po Caesarovej vražde bol Antipater otrávený a do Judei vtrhol Antigonus II. Mattatias, Herodes ho však porazil. Potom si vzal za ženu jeho neter Mariamné, aby si poistil svoju moc. Kvôli tomuto manželstvu zapudil svoju prvú manželku Doris. V roku 42 pred Kr. bol vymenovaný Rimanmi za tetrarchu Galiley. O dva roky neskôr sa Antigonus opäť pokúsil získať Galileu pre seba, tentoraz aspoň s dočasným úspechom. Herodes išiel do Ríma žiadať o pomoc. Rímsky senát ho zvolil za Židovského kráľa (basileus) a v roku 37 pred Kr. vytlačili Antipatera z Izraela. Herodes potom vládol 34 rokov. Napriek konvertovaniu k judaizmu bol silne ovplyvnený helenizmom a Židia ho väčšinou neprijali.

## Herodesova stavebná činnosť
Herodes sa preslávil mnohými veľkolepými stavbami, z ktorých najznámejšia veľkolepá prestavba druhého jeruzalemského chrámu (nazývaného tiež Herodesov chrám). Výstavba hlavného komplexu trvala rok a pol, ale niektoré okrajové stavby boli stavané ešte počas nasledujúcich 80 rokov. V chráme pôsobilo až tisíc mníchov. Chrám zničili v roku 70 Rimania počas potláčania židovského povstania. Dodnes sa zachovala len časť západného múru, nazývaného Múr nárekov. 

Okrem chrámu postavil Herodes vodovod pre Jeruzalem, pevnosti Masada a Herodium, založil tiež mesto Caesarea Maritima s veľkolepým prístavom.
 
## Iné projekty

Kategória:Králi Judey
Kategória:Biblické postavy
Koronálna kondenzácia

**Koronálna kondenzácia** je zhustenie plazmy v slnečnej koróne nad aktívnou oblasťou. Vo vrchole koronálnej kondenzácie sa kondenzuje 1012-1013 kg plazmy. Po ochladení plazma klesá rýchlosťou asi 100 km/s. Teplota koronálnej kondenzácie dosahuje 3 milióny K. Pri vzniku koronálnej kondenzácie má rozhodujúcu úlohu magnetické pole. Jedným z typov koronálnej kondenzácie je napríklad slučková protuberancia.

Kategória:Slnko
Koronálna diera

**Koronálna diera** je oblasť slnečnej koróny s výnimočne nízkou hustotou a teplotou. Prejavuje sa úbytkom žiarenia v ultrafialovej, mikrovlnovej a röntgenovej oblasti spektra. Koronálne diery pravdepodobne súvisia s unipolárnymi oblasťami fotosféry. Sú zdrojom zosilneného slnečného vetra. Životnosť koronálnych dier je niekoľko rotácií Slnka. Rádiové žiarenie koronálnych dier na metrových vlnách zodpovedá žiareniu polárnych oblastí minimálnej koróny pokojného Slnka. Na röntgenových snímkach Slnka sa koronálne diery javia ako tmavé útvary na rozdiel od svetlejších aktívnych oblastí.

Kategória:Slnko
Koronograf

**Koronograf** je ďalekohľad umožňujúci pozorovať slnečnú korónu a protuberancie. Vnútornú korónu Slnka možno pozorovať do vzdialenosti niekoľkých uhlových minút od slnečného disku, podstatne slabšiu vonkajšiu korónu len pri úplnom zatmení alebo z družíc nad zemskou atmosférou. V ohnisku objektívu koronografu je umiestená clona (umelý mesiac), ktorá odtieňuje svetlo slnečnej fotosféry (umelé zatmenie Slnka). Koronograf vyžaduje prostredie so zníženou prašnosťou, a preto sa umiesťuje vo vysokohorských podmienkach, napríklad u nás na koronálnej stanici na Lomnickom štíte. Prvý koronograf skonštruoval v roku 1930 francúzsky astronóm B. Lyot.

Kategória:Astronomické prístroje
Koronálny oblak

**Koronálny oblak** je typ slnečnej protuberancie, tvarom pripomínajúcej oblak. S chromosférou je spojený tenkými vláknami, po ktorých prúdi plazma do chromosféry.

Kategória:Slnko
Koronálny lúč

**Koronálny** lúč môže byť:
* dlhý, tenký, radiálne orientovaný útvar, viditeľný na snímkach koróny získaných pri úplnom zatmení Slnka;
* zosilnenie koronálnej čiary v nízkej koróne.

Kategória:Slnko
Korpuskulárne žiarenie

**Korpuskulárne žiarenie** alebo **časticové žiarenie** je prúd častíc s nenulovou pokojovou hmotnosťou (subatomárnych častíc). Opakom je elektromagnetické žiarenie tvorené fotónmi.

Kvôli časticovo-vlnovému dualizmu majú všetky pohybujúce sa častice aj vlastnosti vlnenia.

## Pôvod
Niektoré zdroje časticového žiarenia sú:
* jadrové reakcie
**Alfa rozpad (vytvára alfa žiarenie)
**Beta rozpad (vytvára beta žiarenie)
**iné
* Augerov jav
* slnečný vietor
* výbuch supernov

## Typy žiarenia
Príklad časticového žiarenia je žiarenie alfa (emisia 4He2+), beta<sup>+</sup> (emisia pozitrónu) a beta<sup>-</sup> (emisia elektrónu).

## Referencie

## Pozri aj
* slnečný vietor
* strata hmoty hviezdy
* kozmické žiarenie

Kategória:Žiarenie
Strata hmoty hviezdy

**Strata hmoty hviezdy** je únik hmoty z hviezdy (hviezdny vietor). Hviezda stráca hmotu vo všetkých štádiách svojho vývoja. Strata hmoty Slnka (slnečný vietor) je 10-15&nbsp;–&nbsp;10-14 hmotnosti Slnka za rok. Strata hmoty hviezdy typu O a B, Wolfo­vých-Rayetových hviezd a hviezd typu P Cygni je 10-8&nbsp;–&nbsp;10-5 hmotnosti Slnka za rok. Červené obry a nadobry strácajú hmotu 10-6&nbsp;–&nbsp;10-3 hmotnosti Slnka za rok. V záverečných štádiách vývoja nastáva náhla strata hmoty odhodením planetárnej hmloviny alebo výbuchom supernovy (vývoj hviezd).

Kategória:Vývoj hviezd
Stratopauza

**Stratopauza** je rozhranie medzi stratosférou a mezosférou v atmosfére (v priemernej výške ). Tvorí úzku zónu teplotného maxima, od ktorého obidvoma smermi atmosférická teplota klesá. Teplota stratopauzy je približne taká ako na povrchu Zeme.

Kategória:Atmosféra
Stredné poludnie

**Stredné poludnie** je časový okamih, keď stredné Slnko prechádza poludníkom. Pri prechode pravého Slnka ide o pravé poludnie.

Kategória:Čas
Kategória:Kalendáre
Stredné Slnko

**Stredné Slnko** alebo **druhé stredné Slnko** je myslené teleso, ktoré sa pohybuje rovnomerne po nebeskom rovníku. Pohyb stredného Slnka po oblohe je základom merania stredného slnečného času (občianskej časomiery). Niekedy sa z meto­dických dôvodov zavádza pojem prvé stredné Slnko pre myslené teleso, ktoré sa pohybuje rovnomerne po ekliptike. V tom prípade sa stredné Slnko nazýva prvé stredné Slnko.

Kategória:Čas
Striebrenie

**Striebrenie** je nanesenie vrstvy striebra na povrch predmetu.

Striebro je možné naniesť na povrch viacerými technológiami. 

* naparovaním 
* ponáraním do roztaveného striebra
* chemicky redukciou
* galvanickým pokovovaním

Výroba zrkadla striebrením je najčastejšie naparenie tenkej vrstvy striebra na odrazovú plochu zrkadla. Striebro sa ukladá na čistý povrch skla chemickou metódou, ktorú zdokonalil ešte v 19. storočí J. Liebig. Čerstvo postriebrené zrkadlo odráža vo viditeľ­nej časti spektra 95 % svetla, v ultrafialovej časti jeho odrazivosť prudko klesá. Taký povrch sa veľmi rýchlo znehodnocuje, najmä pôsobením síranov vo vzduchu blízko priemyselných oblastí, a preto povrch treba často obnovovať. V súčasnosti sa zrkadlá pokrývajú trvalejšou vrstvou hliníka (hliníkovanie).

Kategória:Povrchové úpravy
Kategória:Striebro
Seeligerova veta

**Seeligerova veta** je v stelárnej štatistike veta, podľa ktorej skutočnú priestorovú hustotu hviezd nemožno odvodiť z pozorovanej funkcie jasnosti hviezd, ak nie je známy priebeh medzihviezdnej absorpcie. Sformuloval ju Hugo von Seeliger.

Kategória:Stelárna astronómia
Ubehlík

**Ubehlík** je hviezda pohybujúca sa veľmi vysokou rýchlosťou v porovnaní s ostatnými susednými hviezdami.

Ubehlíkmi sú napr. hviezdy pomerne vzdialené od hmloviny a asociácie v Orióne, ale s veľkými vlastnými pohybmi, ktorých smer naznačuje, že v minulosti patrili do komplexu v Orióne. Patria k nim hviezdy AE Aurigae, μ Columbae a 53 Arietis, ktoré unikli z hmloviny v Orióne pred 2-5 miliónmi rokov a ešte stále sa od nej vzďaľujú rýchlosťou 70-130 km/s.

Kategória:Súhvezdie Orión
Kategória:Súhvezdie Povozník
Kategória:Súhvezdie Holubica
Kategória:Súhvezdie Baran
Hayashiho čiara

**Hayashiho čiara** (**Hayashiho medza**, **Hayashiho stopa**, **Hayashiho vývojová stopa**, **Hayashiho dráha**) fázy vzniku hviezdy, je takmer zvislá čiara v Hertzsprungovom-Russelovom diagrame, ktorá predstavuje vývoj svietivosti a teploty protohviezdy pri kontrakcii smerom k hlavnej postupnosti. Oddeľuje oblasť vznikajúcich nestabilných protohviezd (na diagame vpravo od Hayasiho čiary) od oblasti už vzniknutých stabilných hviezd v mechanickej rovnováhe (vľavo od Hayasiho čiary).

Chushiro Hayashi ju (v r. 1965) počítal pre hviezdy, ktoré sú celkom v rovnováhe – čo protohviezdy sú. Svietivosť na počiatku Hayashiho čiary je veľmi vysoká, pričom s kontrakciou rýchlo klesá, avšak povrchová teplota stúpa.

## Referencie

Kategória:Spektroskopia
Kategória:Vývoj hviezd
Krivosť časopriestoru

**Krivosť priestoročasu** charakteristika priestoročasu vyjadrujúca jeho základné geometrické vlastnosti. Krivosť priestoročasu môže byť kladná, nulová (Euklidova geometria) alebo záporná a vyjadruje sa obyčajne indexom krivosti.

Kategória:Časopriestor
Krivka rastu

::*Krivka rastu znamená aj všeobecne krivku (graf) zobrazujúcu rast nejakej veličiny.*

**Krivka rastu** je závislosť ekvivalentnej šírky absorpčnej spektrálnej čiary od súčinu počtu atómov, ktoré čiaru vytvárajú, a sily oscilátora, ktorá je daný pravdepodobnosťou prechodu medzi dvoma hladinami energie v atóme. Pomocou krivky rastu sa určuje zastúpenie počtu atómov rôznych chemických prvkov v atmosfére hviezdy.

Kategória:Spektroskopia
Kruskalov diagram

frame|Znázornenie prechodu do singularity (čiernej diery) na Kruskalovom diagrame, vyjadrujúcom časopriestor na dvojrozmernej ploche. Modré priamky - čiary konštantného času, červené hyperboly - čiary konštantnej vzdialenosti. V oblasti pod horizontom udalosti sa menia úlohy medzi priestorom a časom

**Kruskalov diagram** je plošné zobrazenie časopriestoru pomocou súradnicovej sústavy zavedenej M. D. Kruskalom. Udalosti časopriestoru s rovnakým časom (t = konšt.) sú na ňom znázornené priamkami smerujúcimi radiálne zo začiatku súradnicovej sústavy, udalosti v rovnakej vzdialenosti (r = konšt.) hyperbolami. Na Kruskalovom diagrame možno výhodne znázorniť napríklad celý priebeh pádu častice do čiernej diery vrátane prechodu cez gravitačný polomer až do singularity. Času t = 0 zodpovedá horizontálna priamka; priamka sklonená k nej pod uhlom 45° znázorňuje gravitačný polomer Schwarzschildovej sféry (zodpovedá času t = ∞).

Kategória:Časopriestor
Kategória:Diagramy
Hliníkovanie zrkadla

**Hliníkovanie** alebo **aluminizácia** je naparenie tenkej vrstvy hliníka na vybrúsenú plochu zrkadla. Hliníkovanie povrchu má veľa výhod pred striebrením. Hlavná výhoda je rovnaká odrazivosť (8590 %) v širokej oblasti spektra 0,251 nm a ešte väčšia pre dlhšie vlny. Pohliníkované povrchy sú trvanlivé a mechanicky pevné. Odrazivá schopnosť hliníka sa prenáša ďalej do ultrafialovej oblasti. Trvanlivosť pohliníkovaných povrchov vzniká tým, že na povrchu tenkej vrstvy (12 nm) sa utvorí neobyčajne pevná vrstva oxidu hlinitého, ktorý zhrubne za jeden mesiac (510 nm). Maximálna odrazivosť vo viditeľnej oblasti spektra sa dosiahne, keď vrstva zhrubne na 15,6 nm (dodatočnou anódovou oxidáciou). Pokrytím zrkadla dvoma vrstvami (MgF2, SiO) hrúbky λ/4 sa dosiahne vo viditeľnom spektre rovnomerná odrazivosť až 93 %.

Kategória:Hliník
Kategória:Optika
Kategória:Nanášanie tenkých vrstiev
Kategória:Technológie využívajúce pary
Interagujúca galaxia

[thumb|[NGC 4676]]

**Interagujúce galaxie** sú tesné páry alebo skupiny galaxií, ktoré vzájomným pôsobením zapríčiňujú deformitu svojho tvaru a štruktúry. Prvý katalóg 356 integarujúcich galaxií vydal B. A. Voroncov-Veľaminov v roku 1959 na základe fotografií palomarského atlasu oblohy (Atlas i katalog vzaimodejstvujuščich galaktik); druhú časť tohto katalógu, obsahujúcu 1 500 ďalších identifikovaných interagujúcich galaxií, uverejnil v roku 1977. Interagujúce galaxie sa v katalógu označujú písmenami W a poradovým číslom, napríklad W 16.

V kopách galaxií dosahuje počet interagujúcich galaxií v priemere 7 %, niekedy až 30 %. Interakcia galaxií sa prejavuje rozličnými formami: deformáciou tvaru galaxií, utváraním chvostov alebo protiramien galaxií, mostov alebo priečok medzi susednými galaxiami atď. Pri niektorých interagujúcich galaxiách sa pozoruje zvýšenie rádiového žiarenia. Mosty medzi galaxiami sú obyčajne krátke, široké a jasné v prípade galaxií typu E a S0, pri špirálových galaxiách sú dlhé a úzke; často sú iba predĺžením špirálových ramien galaxií, niekedy však vychádzajú priamo z jadra galaxií. Chvosty sú častejšie ako mosty, v niektorých prípadoch dosahujú dĺžku až 100 000 ly. Spektrá týchto útvarov ukazujú, že majú rovnaké zloženie ako špirálové ramená galaxií, t. j. pozostávajú z medzihviezdnej hmoty a hviezd. 

Typické prípady interagujúcich galaxií: Wilsonova dvojica galaxií W 34 v súhvezdí Ryby s mostom a protiramenom, s celkovou dĺžkou vyše 230 000 ly; galaxia NGC 7135 s dlhým chvostom; trojica galaxií IC 3481, Anon, IC 3483 spojená mostom; tri dvojice VV 224, W 226 a W 237 so silnými prejavmi vzájomných porúch. Interagujúce galaxie sú aj prstencové galaxie, resp. reťazce galaxií, napr. W 172 a W 165. Aj keď mechanizmus a príčina vzájomných interakcií nie sú jednoznačne objasnené, z teoretických výpočtov vyplýva, že rozličné typy deformácií môžu vznikať vplyvom vzájomného slapového pôsobenia galaxií pri ich tesnom vzájomnom priblížení.

## Pozri aj

* pekuliárna galaxia