Nad Tatrou sa blýska

[náhľad|Prvý výtlačok piesne ([1851)]]

**Nad Tatrou sa blýska** je hymnická pieseň od Janka Matúšku z roku 1844. Text napísal po tom, ako na Nový rok 1843 suspendovali Ľudovíta Štúra z funkcie námestníka evanjelického lýcea v Bratislave. Na protest proti tomu odišlo 22 študentov z Bratislavy a 13 ich prišlo do Levoče. Spievať ju odporučil na nápev ľudovej piesne *[[Kopala studienku]]*. Najstarší zápis piesne z roku 1844 sa nachádza v zápisníku Viliama Paulinyho-Tótha. Zapísaná je pod titulom **Prešporskí Slováci, budúci Levočania** (orig. *Prešporskí Slováci, budoucí Levočané*). Táto pôvodná verzia má 6 strof, známa je aj pod názvom **Ponad Tatrou blýska**.V roku 1851 sa objavila anonymne v *Domovej pokladnici* pod názvom **Dobrovoľnícka**. 

Prvé dve slohy piesne tvoria štátnu hymnu Slovenska.

## História
### História skladby pred uzákonením za československú hymnu
Hymnická pieseň vznikala na prelome rokov 18431844, autorstvo Janka Matúšku bolo definitívne potvrdené až v roku 1966 po skúmaní pozostalosti paulinyovskej rodiny. Najstaršie zápisy piesne Nad Tatrou sa blýska sa datujú do rokov 1844 v pozostalosti Viliama Paulinyho-Tótha, resp. 1851, v *Domovej pokladnici*. Prvé harmonizácie Matúškovej piesne boli vydané vydavateľstvami ešte počas Habsburskej monarchie, resp. Rakúsko-Uhorska, v úprave Jána Levoslava Bellu v roku 1864 a 1895 a v úprave Mikuláša Schneidera-Trnavského v roku 1905.

### Skladba ako hymna v období Československa (19181992)
Skladba Nad Tatrou sa blýska sa stala súčasťou československej hymny uznesením Vlády ČSR zo dňa 12. decembra 1918, účinným od 13. decembra 1918. V rámci hymny ČSR tvorila druhú časť hymny iba prvá sloha Matúškovej piesne.  Ďalšie uzákonenia hymny v rámci ČSR sa uskutočnili v roku 1920 (uznesenie vlády č. 19300) a v roku 1927 (upresnenie melódie). Slovenská časť čs. štátnej hymny nemala jednotnú harmonizáciu, najčastejšie sa spievala v úprave od Schneidera-Trnavského z roku 1905 alebo z roku 1925. V období rokov 19181934 bolo vzhľadom na nejednotné spôsoby interpretácie, kde, ako a pri akých príležitostiach hrať a spievať hymnu, vydaných ministerstvami viacero rozhodnutí, výnosov, nariadení a usmernení.

Podnetom na vyjasnenie nejednotnosti spôsobu interpretácie hymien a harmonizáciu bola storočnica vzniku českej hymny Kde domov můj? v roku 1934. V októbri 1934 iniciovalo Ministerstvo školstva a národnej osvety (MŠaNO) ČSR súťaž na harmonizáciu hymny pre zmiešaný zbor, kam sa prihlásilo 230 návrhov. Porota na prvých troch miestach ocenila návrhy od skladateľa Jana Kunca, Emanuela Jaroša a Alexandra Moyzesa. Následne bola víťazná Kuncova harmonizácia v marci 1935 vyhlásená za "*oficielní harmonisaci státní hymny československé pro smíšený sbor, které budiž užíváno při všech oficielních slavnostech školních i veřejných*".

V septembri 1946 vznikla po druhej svetovej vojne orchestrálna úprava hymny od skladateľov Otakara Jeremiáša a Václava Trojana, bola používaná až do zániku spoločného československého štátu v decembri 1992. V texte sa v rokoch 19181990 miesto "Zastavme *ich* bratia" spievalo "Zastavme *sa* bratia". 

### Skladba ako hymna Slovenskej republiky (1992súčasnosť)
#### Burlasov aranžmán
V septembri 1992 vznikla pre blížiaci sa vznik samostatnej Slovenskej republiky potreba zabezpečiť oficiálnu úpravu a nahrávku novej štátnej hymny, keďže od 1. januára 1993 mala byť v zmysle prijatej Ústavy skladba Nad Tatrou sa blýska hymnou SR. Pre tieto potreby boli použité prvé dve slohy Nad Tatrou sa blýska. 

Iniciátorom vzniku úpravy a nahrávky bol Stanislav Bartovič, hudobný dramaturg STV a notograf, na prelome októbra a novembra 1992. Po rokovaní s Hanušom Domanským, vedúcim redakcie vážnej hudby SRo, sa nahrávanie konalo ako koprodukcia STV a SRo. Bartovič s muzikológmi Oskárom Elschekom a Ladislavom Kačicom hľadali v archívoch a depozitároch notové zápisy slovenskej hymny. Zápis našli začiatkom decembra 1992 v pozostalosti Alexandra Moyzesa, kde objavili skice z rokov 1934 až 1945. Skice bolo potrebné dotvoriť do podoby partitúry, na čo oslovili Moyzesových žiakov. Ivan Hrušovský odmietol pre obavy z krátkosti termínu, veci sa ujal a hymnu skompletizoval skladateľ Ladislav Burlas. Hymnu po Burlasovej úprave následne nahrala 16. decembra 1992 spoločne Slovenská filharmónia a Slovenský filharmonický zbor so šéfdirigentom Ondrejom Lenárdom v Redute. 

Nová nahrávka úpravy hymny bola 17. decembra 1992 prezentovaná na rokovaní Výboru NR SR pre vzdelanie, vedu a kultúru. Hudobné vydavateľstvo Opus medzitým pripravilo inú verziu slovenskej hymny, ktorú rovnako nahrala Slovenská filharmónia v novembri 1992, na základe aranžmánu Václava Trojana z roku 1946, kde sa hudba v druhej strofe iba zopakovala ako v prvej strofe. Výbor NR SR aj prizvaní odborníci odporučili Národnej rade SR, aby za základ pre štátnu hymnu Slovenskej republiky vzala verziu Alexandra Moyzesa v úprave Ladislava Burlasa. Od 1. januára 1993 bol Burlasov aranžmán využívaný ako oficiálna verzia slovenskej hymny.

#### Rózsov aranžmán
23. októbra 2024 oznámilo Ministerstvo kultúry SR a ministerka kultúry Martina Šimkovičová, že pripravujú nový aranžmán hymny. Na základe štátnej objednávky ho za 46 500 € vytvoril skladateľ Oskar Rózsa, ktorý podľa vlastných slov chcel nahrať novú verziu hymny už od roku 2011. Hymnu nahrala Slovenská filharmónia, Slovenský filharmonický zbor, Bratislavský chlapčenský zbor a Detský spevácky zbor Slovenského rozhlasu v Redute v dňoch 17.18. októbra 2024 (t.j. v čase, kedy ešte informácia o príprave hymny nebola zverejnená), pričom Rózsa sám aj dirigoval. Proces tvorby novej verzie hymny sprevádzali rôzne kontroverzie a výroky Rózsu ako napr. „*Ja tu hymnu nerobím pre vás. Vy ste stále nepochopili, že to nie je vaša hymna. To je hymna pre úplne inú skupinu ľudí.*“ Proces obstarávania prebiehal netransparentne a neprebehla súťaž na výber najvhodnejšieho uchádzača pre tvorbu novej verzie hymny. Neprebehla ani žiadna odborná diskusia na pôde umeleckej obce, ktorá je k tak závažnej zmene nutná a v minulosti prebiehala počas tvorby prvotnej hymny. Po uvedení novej verzie hymny 1. januára 2025 zostala verejnosť príjemné  prekvapená. Viacerí odborníci a umelecké kapacity sa vyjadrili o hymne ako o veľmi dobre a kvalitne spracovanom diele. Kriticky sa vyjadrovala iba neodborná verejnosť. 

## Text piesne
1. Sloha
:*\:Nad Tatrou sa blýska,*
:*hromy divo bijú.:\ * 
:*\:Zastavme ich bratia,*
:*veď sa ony stratia,*
:*Slováci ožijú.:\* 

2. Sloha  
:*\:To Slovensko naše*
:*posiaľ tvrdo spalo.:\*
:*\:Ale blesky hromu *
:*vzbudzujú ho k tomu,*
:*aby sa prebralo.:\ *

3. Sloha
:*\:Ešte jedle rastú*
:*na krivánskej strane.:\ *
:*\:Kto jak Slovák cíti,*
:*nech sa šable chytí,*
:*a medzi nás stane.:\*

4. Sloha
:*\:Už Slovensko vstáva,*
:*putá si strháva.:\ *
:*\:Hej rodina milá*
:*hodina odbila,*
:*žije matka Sláva!:\*

## Notový zápis

\version "2.14.2"
\new Staff
      bes-> c-> bes-> a4-^ g\fermata \bar "|." }            % Slováci ožijú
          }
          }
      }
      \addlyrics {
      Nad Tat- rou sa blýs- ka, hro- my di- vo bi- jú.
      Nad Tat- rou sa blýs- ka, hro- my di- vo bi- jú.
      Zas- tav- me ich bra- tia, veď sa o- ny stra- tia,
      Slo- vá- ci o- ži- jú.
      Slo- vá- ci o- ži- jú.
      }
      \\
      \new Voice = "second" {
          \voiceTwo \relative c' {
          d8 c8 d4 g8 f es d c bes a bes d4 bes g'8 f bes4 bes8 a g f es d c bes f'4 bes, bes8 c d es f4 f8 es d e fis4 g g,8 bes c bes a g d'4 bes c8 bes a c d c bes4\fermata
          }
      }
>>


Text štátnej hymny je uvedený v Prílohe č. 5 zákona č. 63/1993 Z.z.

## Referencie

## Pozri aj
* Česko-slovenská hymna
* Učebnica ľudového spevu Slovenské kvety

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Nad Tatrou sa blýska - spievaná verzia hymny [mp3, 1,29 MB]
* Originálne texty 

Kategória:Štátne hymny
Kategória:Štátne symboly Slovenska