Valaliky

**Valaliky** sú obec na Slovensku a druhá najväčšia obec v okrese Košice-okolie.

## Polohopis
### Časti obce
Obec Valaliky: časti

* Buzice ()
* Bernátovce (v minulosti *Bernatovce*, ) 
* Všechsvätých (v minulosti *Košický Micent*, )
* Košťany ()

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1248, keď sa pri opise hraníc zeme Zebus (Nižných Šebastoviec) uvádza, že na východnej strane susedila táto zem s územím dnešných Valalík, v 13. a 14. storočí nazývaným ako zem Kokšov. Samotná listina sa zachovala iba v odpise Spišskej Kapituly z roku 1366.

Rozdelenie zeme Kokšov na päť samostatných obcí (vrátane obce Kokšov-Bakše), ku ktorému došlo v roku 1427, trvalo až do roku 1960, kedy sa obce Buzice, Bernátovce, Košťany a Všechsvätých opäť spojili do jednej obce, avšak už nie s názvom Kokšov, ale Valaliky.

**Buzice**
Do začiatku 15. storočia boli súčasťou Kokšova. V portálnom súpise z r. 1427 sa uvádzajú ako Buzapeterfalua a v tom čase patrili Petrovi Buzovi, podľa ktorého dostala dedina aj nový názov. Už v r. 1370 sa uvádza istý Juraj z Kokšova zvaný Buza a ide bezpochyby o predka uvedeného Petra Buzu. Keď na začiatku 15. storočia vzniká názov Buzafalva, bolo už územie pôvodného Kokšova a jeho okolia v značnej miere pomaďarčené a preto aj názov podľa osobného mena Buza vzniká už v maďarskej podobe, teda s koncovkou -falva. Názor, že osobné meno Buza súvisí s maďarským obecným názvom búza (pšenica) je nesprávny. Dá sa veľmi ľahko dokázať, že meno Buza (Búza, Búz, Buzo, Buzek, Buzko) je slovanského pôvodu. V konskripcii cirkví a fár v Abovskej stolici z roku 1746 sa uvádza o Buziciach, Bernátovciach a Košťanoch, že ľud je dvoch rečí (slovenskej a maďarskej), ale že ľud slovenskej reči prevažuje. V lexikóne z roku 1773 sa zasa uvádza o týchto troch dedinách, že v Bernátovciach a Košťanoch prevláda už slovenská reč, kým v Buziciach ešte reč maďarská. Elek Fényes v roku 1851 uvádza však Buzice (Búzafalva) ako slovenskú dedinu. Zaujímavosťou je, že terajší slovenský názov Buzice bol dedine v roku 1919 pridelený omylom podľa chybného zaznačenia v Niederleho národopisnej mape z roku 1903, keď v minulosti tento názov patril dnešnej dedine Buzica (predtým Buzita) v okrese Moldava.

**Bernátovce**
Do konca 14. storočia boli súčasťou Kokšova. Roku 1406 vystupujú pod zvláštnym názvom Felswkaxo, Felsukaxo a Felswkaxow, teda Felsô Kaksó - čiže Vyšný Kokšov. Z listiny z roku 1406 sa dozvedáme, že držiteľom Vyšného Kokšova je Ladislav, ktorý sa spomína ako majiteľ aj v portálnom súpise z r. 1427. Ladislav patrí k pôvodným kokšovským zemanom. Dedina má do polovice 15. st. názov Felsew Kaxomenthzenth. V polovici 15. st. je majiteľom Bernard, podľa ktorého táto dedina dostáva v druhej polovici 15. st. nový názov Bernaldfalva, a potom neskôr Bernátfalva.

**Všechsvätých**
Boli jadrom a strediskom pôvodného Kokšova. V roku 1427 dedina patrila tamojším zemanom (podľa Vargu Belzseiovcom a Fiiziovcoml a mala najviac obyvateľov. Keďže Kokšov sa už v 14. storočí silne pomaďarčoval, jeho nový názov pre novovytvárajúcu sa dedinu Všechsvätých už vzniká v maďarskom jazyku ako Mindszent. V druhej polovici 16. st. a v 17. st. väčšina jej obyvateľov bola maďarskej národnosti reformovaného náboženstva, ktorí do roku 1695 užívali katolícky kostol. Turecké vpády a stavovské povstania spôsobili vyľudnenie obce. Od 18. st. sa dedina Všechsvätých začala poslovenčovať, ale Slováci preberajú madarský názov. Roku 1746 je dedina Všechsvätých slovenskou dedinou a aj lexikon z roku 1773 uvádza, že sa tam rozpráva prevažne slovensky. Po r. 1918 vzniká slovenský názov Všechsvätých.

**Koštany**
V roku 1427 bol držiteľom Koštian Bartolomej zvaný Čontoš (dictus Chonthus de Mizla), ktorý bol v roku 1410 kastelánom na Trebišovskom hrade a ktorý už v roku 1403 dostal spolu s Petrom, synom Baláža de Ronwa, od kráľa Žigmunda dedinu Luhyňa v Zemplínskej stolici. Na základe Žigmundovej donácie tento Bartolomej zvaný Čontoš dostal v roku 1418 do držby aj Nižný Kokšov, dnešné Košťany. Táto dedina sa v r. 1418, 1435 a v r. 1462 uvádza už ako Also Koxo alias Chonthosfalwa. Postupne sa pre túto dedinu ujíma len názov Csontosfalva. Od roku 1673 obec patrila košickému semináru. Podľa súpisu v r. 1720 boli v Košťanoch (Csontosfalva) tri sedliacke poddanské rodiny, ktoré mali slovenské mená. Aj podľa lexikonu z r. 1773 sa tam rozprávalo prevažne slovensky. V 18. st. už to bola slovenská dedina, ale s prevzatým maďarským názvom. Slovenský názov Košťany bol zavedený podľa NiederIeho v r. 1919 ako preklad madarského názvu.

### Automobilový závod
1. júla 2022 oznámil minister hospodárstva Richard Sulík, že tu preinvestuje skupina Volvo Cars 1,2 miliardy eur a postaví automobilový závod, ktorý bude vyrábať výlučne elektromobily.

## Obyvateľstvo
Pôvodné obyvateľstvo obce Valaliky z troch štvrtín tvoria bývalí deputátnici, ktorí sa v minulosti do obce prisťahovali z rôznych stolíc východného a čiastočne aj stredného Slovenska. Okrem obdobia reformácie vždy prevládali rímskokatolíci. V období rokov 1800 až 1900 žilo v obciach v priemere až 200 Židov. 

Hlavným zamestnaním obyvateľstva v minulosti bolo roľníctvo a chov dobytka. Boli medzi nimi úradníci, remeselníci, voliari, kočiši, bačovia, pastieri, valasi, deputátnici, nádenníci, pomocní robotníci a sluhovia.

Po roku 1918 nenastali výrazné revolučné zmeny v zamestnaní obyvateľstva oproti minulému obdobiu. Počas hospodárskej krízy veľmi stúpla nezamestnanosť, čo mnohých obyvateľov donútilo vysťahovať sa za prácou do zahraničia.

V rokoch 1945 - 1960 boli obyvatelia obcí postupne zbavení pôdy a neostávalo im nič iné ako sa zamestnať, či už v poľnohospodárstve, alebo v priemysle. Po vytvorení "socialistickej" dediny v roku 1960 všetci obyvatelia obce v produktívnom veku už pracovali buď ako robotníci, alebo zamestnanci v rôznych oblastiach socialistického hospodárstva, alebo priemyslu a spôsob života obyvateľov sa v ničom nelíšil od spôsobu života v meste. Ani dnes sa veľmi nelíši, aj keď badať snahu, aby dedine bolo prinavrátené jej pôvodné poslanie.

V rokoch 1800 až 1930 žilo v našich obciach spolu v priemere okolo 1200 obyvateľov. Po roku 1930 začal počet obyvateľov prudko narastať. Po zlúčení obcí v roku 1961 mala obec Valaliky okolo 2300 obyvateľov. 

Štatistika demografického vývoja obyvateľov obce Valaliky

;Počet obyvateľov obce Valaliky
* Rok 	                2000 	2001 	2002 	2003 	2004 	2005 	2006
* Počet obyvateľov 	3670 	3697 	3787 	3815 	3840 	3891 	3900

;Prirodzený prírastok
* Rok 	              2000 	2001 	2002 	2003 	2004 	2005 	2006
* Narodení 	        45 	45 	56 	48 	48 	49 	48
* Zomrelí 	        29 	26 	28 	28 	38 	28 	35
* Prirodzený prírastok 	16 	19 	28 	20 	10 	21 	13

;Migrácia obyvateľstva
* Rok 	       2000 	2001 	2002 	2003 	2004 	2005 	2006
* Prisťahovaní 	41 	47 	75 	90 	86 	68 	52
* Odsťahovaní 	67 	55 	35 	65 	64 	78 	68
* Migračné saldo 	-26 	-8 	40 	25 	22 	-10 	-16

;Počet sobášov a rozvodov
* Rok 	       2000 	2001 	2002 	2003 	2004 	2005 	2006
* Počet sobášov 	25 	3 	21 	27 	20 	21 	34
* Počet rozvodov 	8 	8 	5 	7 	14 	5 	17

;Prehľad počtu nezamestnaných
* Rok 	k 1.3. 	k 30.6 	31.12
* 2003 	488 	424 	408
* 2004 	466 	405 	371
* 2005 	362 	334 	346
* 2006 	347 	321 	271

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
thumb|Kostol Všetkých svätých
* Rímskokatolícky kostol Všetkých svätých v časti Všechsvätých, jednoloďová neskorobaroková stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z rokov 1771-1786. Upravovaný bol v rokoch 1800, 1901 a po roku 1935. Fasády kostola sú členené lizénami, veža pilastrami, okná majú profilované šambrány s klenákmi, ukončené sú polkruhom. Veža má ihlancovú helmicu. 

### Hudba
* *Dychová hudba Valaliky*  
Súbor vznikol na podnet vtedajšieho riaditeľa ZUŠ Vincenta Svata (za pomoci Vincenta Poláka a Jána Hanzesa) s názvom *Rozlet* v roku 1989.
* *Folklórna skupina Valaličanka*.
Folklórna ženská spevácka skupina vznikla v roku 1970 na podnet vtedajšej riaditeľky Materskej školy Všechsvätých pani Margity Sviatkovej.

## Šport
* Stolnotenisový oddiel Valaliky

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Michal Demeczky (* 1855 – † 1920), univerzitný profesor, pracovník uhorského Ministerstva kultúry a školstva, matematik

### Pôsobili tu
* Štefan Hlaváč (* 1903 – † 1975), katolícky kňaz, stredoškolský pedagóg, trpiteľ za vieru prenasledovaný komunistickým režimom
* Ján Timko (* 1906 – † 1983), učiteľ, riaditeľ Národnej školy v Buziciach - Bernátovciach, kultúrny a politický aktivista, kronikár
thumb|Pomník Štefana Hlaváča

## Partnerské obce
*  Košťany, Česko
*  Košťany nad Turcom, Slovensko

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Základná škola valaliky
* Stolnotenisový oddiel Valaliky 
* Súkromné centrum voľného času Valaliky 


Kategória:Obce okresu Košice-okolie