GRB 221009A

**GRB 221009A** (iný názov: **Swift J1913.1+1946**) bol výnimočne jasný a dlhotrvajúci záblesk gama žiarenia (GRB) v súhvezdí Šíp, ktorý spoločne objavili kozmické observatóriá Swift a Fermi 9. októbra 2022. Záblesk trval viac než desať hodín od momentu detekcie a bol krátko pozorovateľný aj amatérskymi astronómami. Šlo zároveň o jeden z najbližších zábleskov gama žiarenia a patrí medzi najenergetickejšie a najjasnejšie pozorované záblesky. Pre výskumníkov je to vzácna príležitosť podrobne ho študovať. K udalosti, ktorá ho vyvolala došlo pred približne 1,9 miliardami rokov a objekt, ktorý bol jeho pôvodcom, sa v súčasnosti nachádza vo vzdialenosti približne 2,4 miliardy svetelných rokov od Zeme.

Záblesk bol natoľko intenzívny, že saturoval detektor observatória Fermi, ktorý zachytil fotóny s energiami presahujúcimi 100 GeV. Large High Altitude Air Shower Observatory (LHAASO) v Číne zaznamenalo 5 000 vysokoenergetických fotónov (pre porovnanie, v celej histórii štúdia gama zábleskov ich astronómovia zachytili len stovky). Niektoré fotóny dokonca niesli rekordných 18 TeV energie, čo je viac, než je možné vygenerovať vo veľkom hadrónovom urýchľovači (LHC) Európskej organizácie pre jadrový výskum (CERN). Ruské zariadenie Carpet-2 pravdepodobne zaznamenalo jeden 251-TeV fotón z tohto záblesku. Porovnaním údajov zozbieraných rôznymi observatóriami vedci dospeli k záveru, že táto udalosť je 50 až 70-krát jasnejšia ako predošlý rekordný záblesk GRB 830801 z roku 1983. Poznatky z pozorovaní by mohli fyzikom pomôcť študovať, ako hmota interaguje pri relativistických rýchlostiach a potenciálne aj prispieť k fyzike nad rámec štandardného modelu.

GRB 221009A mohol byť vyvolaný zánikom masívnej hviezdy, prechádzajúcej štádiom supernovy prípadne zrodom čiernej diery. Niektorí fyzici uvažujú, že fotóny s takto výnimočnými energiami by mohli pochádzať z procesu, vysvetliteľného len novou fyzikou, zahŕňajúcou temnú hmotu, axióny alebo rozpadajúce sa sterilné neutrína. Detektory bleskov v Indii a Nemecku zachytili známky toho, že ionosféra Zeme bola zábleskom po dobu niekoľko hodín narušená v síce drobnej, no detegovateľnej miere. Niektorí astronómovia označili záblesk ako historicky najjasnejší („BOAT“ z angl. *„brightest of all time“*). Dosvit na röntgenových vlnových dĺžkach bol stokrát jasnejší než dosiaľ pozorované. GRB-221009A je len siedmy pozorovaný záblesk gama žiarenia s röntgenovými prstencami.

Záblesk bol následne pozorovaný zariadením Neutron Star Interior Composition Explorer (NICER), celooblohovým monitorom MAXI (Monitor of All-sky X-ray Image), Imaging X-ray Polarimetry Explorer (IXPE), International Gamma-ray Astrophysics Laboratory (INTEGRAL), vesmírnym teleskopom XMM-Newton a viacerými ďalšími. 

Medzi zariadeniami, ktoré zablesk zachytili, bol aj slovenský cubesat GRBAlpha, ktorý ho na rozdiel od viacerých iných observatórií zachytil bez saturácie detektora. Článok medzinárodného tímu GRBAlpha s výsledkami pozorovania záblesku bol v marci 2023 prijatý na publikovanie v časopise *[[Astronomy and Astrophysics]]*.

## Galéria

File:Record-breaking Gamma-Ray Burst Caught With Gemini.jpg | Kombinácia štyroch expozícií GRB 221009A v pásmach I, J, H, K, zrealizovaných z observatória Gemini South v Čile.
File:GRB 221009A.jpg | Optický dosvit GRB 221009A nasnímaný amatérskym astronómom pomocou vzdialene ovládaného ďalekohľadu.
File:Xrt image crop.jpg | Observatórium Swift zachytilo dosvit GRB 221009A približne hodinu po jeho prvej detekcii. Jasné prstence vznikajú v dôsledku rozptylu röntgenového žiarenia na inak nepozorovateľných prachových vrstvách v našej galaxii, ktoré ležia v smere záblesku.


## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Záblesky gama žiarenia
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 2022