open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Presupozícia

**Presupozícia** (lat.) je veta, ktorej pravdivosť je nutnou podmienkou toho, aby iná veta bola
výrokom, čiže aby nadobudla pravdivostnú hodnotu. Na určenie presupozície slúži Strawsonov test, podľa ktorého:
*Ak p vyplýva z q aj z nie-q, tak p je presupozícia.*

Napríklad veta *Čínsky cisár je bohatý.* má presupozíciu *Existuje čínsky cisár.*

## Externé odkazy
* 

Kategória:Pragmatika
Kategória:Logika
Kategória:Analytická filozofia
Kategória:Sémantika
Presvedčenie

**Presvedčenie** je postoj človeka založený na viere, že určitý súbor informácií a názorov je pravdivý a správny a človek je pripravený podľa toho konať. Immanuel Kant (predkritické obdobie) chápe presvedčenie v duchu Rousseaua ako inštinkt.

Presvedčenie je podľa Ch. S. Peirca to, podľa čoho sme schopní a pripravení konať. Pevné presvedčenie je to, o ktorom vieme, že konanie v ňom implikované umožňuje uspokojenie našich prianí.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofický slovník
Kategória:Psychológia
Spúšťateľný program

**Spúšťateľný program** je počítačový program, ktorý funguje na počítači so základným programovým vybavením a nevyžaduje ďalšie programové vybavenie.

## Externé odkazy
*
Preukazovanie

**Preukazovanie** je dokazovanie hodnovernými dokladmi; podávanie dôkazu, dokazovanie; prejavovanie, ukazovanie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Právo
Český štátoprávny program

**Český štátoprávny program** vychádzal z českého štátneho historického práva a žiadal obnovenie českého kráľovstva v rakúsko-uhorskom rámci.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dejiny Česka
Previnenie

**Previnenie** je čin, ktorý je svojim obsahom narušením požiadaviek morálky.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofický slovník
Kategória:Právo
Slovenský štátoprávny program

**Slovenský štátoprávny program** bol okrem výnimky počas revolúcie 1848/49, zakotvený na pôde Uhorska. Od počiatku tu vlastne šlo o hľadanie symbiózy slovenského národného hnutia a uhorského vlastenectva - nacionalizmu a etatizmu. K symbióze nedošlo v dôsledku odmietavého maďarského postoja. Maďarská idea politického uhorského národa teoreticky nemusela byť tejto symbióze na prekážku.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Politika na Slovensku
Program (informatika)

**Program (informatika)** je formulácia algoritmu a príslušných dátovych oblastí pomocou programovacieho jazyka.

## Externé odkazy
* 

## Program – druhy/príklady

*erlangenský program
*filozofický program
*Hilbertov-EI program
*počítačový program
*spúšťateľný program

Kategória:Programovanie
Programovanie (informatika)

**Programovanie** je proces zahŕňajúci činnosti od návrhu algoritmu, písanie, testovanie a ladenie zdrojového kódu počítačového programu (softvér), vrátane následnej údržby. 

V oblasti výpočtovej techniky ide o proces vytvárania algoritmov a počítačových programov vrátane ich testovania, ladenia a vypracovania dokumentácie na ich použitie. Programovanie je vytváranie a zapisovanie návodov riešenia problémov v programovacích jazykoch do tvaru programov na riadenie činnosti počítačov.

Návrh algoritmu obvykle určuje všeobecný postup riešenia danej úlohy. Zdrojový kód programu je zápisom algoritmu v zvolenom programovacom jazyku. Programom (algoritmom) nemusí byť nutne počítačový program - programy sú napr. aj návody na použitie, recepty v kuchárskych knihách a podobné.

Cieľom programovania je vytvoriť program, ktorý vykazuje určité žiadúce správanie. Proces písania zdrojových kódov často vyžaduje odborné znalosti v mnohých rôznych odboroch, vrátane znalosti oblasti použitia.

V rámci softvérového inžinierstva je programovanie súčasťou vývojového cyklu softvéru (anglicky Software development process).

## Programovacie jazyky

Pod pojmom programovací jazyk rozumieme prostriedok pre jednoznačný zápis algoritmov prevádzaných na počítači. Je komunikačným nástrojom medzi programátorom, ktorý v programovacom jazyku formuluje postup riešenia daného problému, a počítačom, ktorý program interpretuje technickými prostriedkami.

Rôzne programovacie jazyky sa líšia napríklad:
* paradigmou, ktorú používajú (napr. procedurálna, deklaratívna, symbolická paradigma),
* syntaxou (teda tým, ako sa v nich zapisujú príkazy),
* dostupnými knižnicami (hotovými súbormi kódu, ktoré môžu programátori použiť vo svojom kóde).

## Programovacie nástroje
Programovacie nástroje sú programy, ktoré programátorom uľahčujú vývoj programov. Najčastejšími nástrojmi sú prekladače (kompilátory a interpretery, slúžiace na preklad zdrojového kódu do spustiteľného súboru, resp. na spúšťanie zdrojového kódu), vývojové prostredia (uľahčujúce tvorbu kódu) a debuggery (slúžiace na hľadanie a diagnostiku chýb v kóde). Ďalšie sú nástroje na riešenie špeciálnych úloh (napr. Automatické generovanie kódu): bison, flex, yacc. Väčšina týchto nástrojov je špecializovaná pre konkrétny programovací jazyk. 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Programovanie a tvorba webu
* Programovanie, návody, seriály, články, blogy, správy a diskusie o c#, c++, .net a php pre slovenských vývojárov
* Jednoduchý návod pre začiatočníkov. Chcete sa naučiť programovať ?? → KUMA s.r.o  | YouTube tutoriál |

## Zdroj
Prežívanie (psychológia)

**Prežívanie** je jedna zo základných dimenzií psychiky - ucelený, nepretržitý prúd fenoménov. Pojem prežívania je (spolu s pojmom správania) ústredný psychologický pojem.

Prežívanie spočíva v tom, že subjekt má určité obsahy vedomia (vnemy, predstavy, myšlienky), city a snahy. Prežívanie je súborom, prúdom zážitkov s viac alebo menej výrazným citovým prízvukom. Obsahy sú častejšie spojené s citmi a snahami, takže triedenie prežívania je v podstate abstrakciou. Z hľadiska základného prízvuku sa rozoznávajú gnostické (poznávacie) a patické (citové) zážitky alebo impresie (dojmy) a idey (myšlienky).

Predmetom prežívania môže byť vonkajší svet, stav vlastného organizmu alebo stav vlastnej mysle. Jednotlivé zážitky si subjekt uvedomuje ako prináležiace k Ja, ale môže existovať aj nevedomé prežívanie, čo znamená, že prežívajúci má vedomie určitého stavu mysle, ale si neuvedomuje (nepozná) jeho príčiny, súvislosti. Z časového hľadiska človek prežíva minulé, prítomné a budúce v aktuálnom časovom okamihu. Aj zvieratá prežívajú a fylogeneticky vyššie postavené druhy môžu mať predstavy jednotlivín a konkrétne myšlienky.

Prežívanie je podľa F. J. Vasiľjuka boj proti nemožnosti žiť, boj proti smrti obsiahnutej v živote. Prežívanie si pritom vyžaduje len to, čo je pre danú formu života podstatné, významné, zásadné, čo tvorí jej vnútorné potreby. Prežívanie je extrémny životný proces. Každej forme života zodpovedá zvláštny typ prežívania.

## Prežívanie - modality
*psychické:
**vnemy
**predstavy
**obrazy fantázie
**myšlienky
*city - emocie
**prosté city
**afekty
*citové vzťahy (sentimenty)
**láska X nenávisť
**obdiv X pohŕdanie
**pýcha X pokora
**radosť X smútok
*snahy

## Pozri aj
*prežívanie času
*vedomie
*zážitok

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Psychológia
Prežívanie času

**Prežívanie času** je prežívanie chodu a dĺžky uplynutého času človekom.

Riadi sa zákonom vyplneného časového úseku: čím viacej je časový úsek vyplnený, a tým rozčlenený na malé intervaly, tým sa zdá dlhší. Tento zákon určuje zákonitú odchýlku psychologického času v spomienke od objektívneho času.

Pre časové prežívanie súčasnosti platí obrátené pravidlo: čím chudobnejší na udalosti a jednotvárnejší je práve prebiehajúci čas, tým sa zdá dlhší, *vlečie sa*; čím viac je vyplnený, čím je obsažnejší, tým nepozorovanejšie ubieha a tým kratším sa zdá jeho trvanie.

V tomto rozdelení zákona o vyplnenom časovom úseku na dve obsahom opačné pravidlá sa prejavuje kvalitatívna špecifickosť minulosti a prítomnosti: minulosť je svojím obsahom objektivizovaná a je ním určovaná; udalosti v nej sú mimo nás: tým člení čas a predlžuje jeho prežívanie. Prítomnosť čo ako naplnená sa prežíva ako prítomnosť a v podstate sa koncentruje na jediný zážitok; prežívané udalosti ju natoľko nečlenia, pretože je prežívaná ako prítomnosť. Ak prežívaný čas nie je vyplnený, vzniká obyčajne zážitok únavného napätia, takže sa pozornosť koncentruje na sám priebeh času, ktorý tým ako keby sa predlžoval.

V súlade s tým ako pri prežívaní času vystupuje do popredia zameranosť na budúcnosť menia sa aj zákonitosti určujúce prežívanie trvania. Doba, počas ktorej očakávame želané udalosti, sa v bezprostrednom zážitku únavne predlžuje, nežiaduce udalosti ho mučivo skracujú. V prvom prípade čas nikdy neubieha dosť rýchle, v druhom prípade vždy uniká príliš rýchle. Prežívaná doba trvania sa odchyľuje od objektívneho času smerom opačným, než je zameranosť subjektu. Úlohu tohto faktora, spojeného s emocionálnym charakterom
zážitkov, možno vyjadriť zákonom emocionálnej determinácie časového odhadu. Prejavuje sa aj tým, že čas vyplnený udalosťami kladného emocionálneho charakteru, sa v prežívaní skracuje, a čas vyplnený udalosťami zápornej emiconálnej povahy sa v prežívaní predlžuje.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Projekcia (psychológia)

**Projekcia** je v psychológii obranný mechanizmus pri ktorom sa ľudské ego chráni proti nechceným impulzom či charakteristikám (pozitívnym aj negatívnym) popieraním ich existencie v sebe samom, zatiaľ čo ich prisudzuje iným. Napríklad osoba, ktorá je často hrubá, môže často obviňovať iných ľudí z hrubosti. Patrí sem aj presun viny.

Mechanizmus projekcie čiastočne objasňuje pokrytectvo. Pokrytec pripisuje iným vlastné zámery, želania, protirečiace jeho morálnemu vedomiu.

Špecifickou formou projekcie je odreagovanie.

## Praktické príklady
**Obviňovanie obete:* Obeť činov niekoho iného alebo nešťastia môže byť podrobená kritike, pri teorizovaní že obeť môže byť vinná tým, že vyvolala nepriateľské činy inej osoby.
**Projekcia partnerskej viny:* Vlastné myšlienky na neveru partnerovi či partnerke môžu byť podvedome projektované v sebaobrane na daného partnera či partnerku tak, aby pocity emociálnej viny spojené s týmito myšlienkami mohli byť popreté alebo v procese popierania otočené na obvinenie daného partnera či partnerky.
**[[Šikanovanie]]:* Ten, kto šikanuje môže projektovať jeho/jej vlastné pocity zraniteľnosti na cieľ ich šikany. Napriek faktu, že ponižujúce aktivity šikanujúcej osoby sú mierené na obeť šikany, skutočný zdroj tejto negativity je takmer vždy v osobných pocitoch emočnej neistoty alebo zraniteľnosti šikanujúcej osoby. Takéto agresívne projekcie prenesených negatívnych emocií sa môžu vyskytovať kdekoľvek, od mikro-úrovne medziľudských vzťahov, až po makro-úroveň medzinárodnej politiky, či dokonca medzinárodných ozbrojených konfliktov.
**Všeobecná projekcia viny:* Projekcia silného svedomia je ďalšou formou obrany, ktorá môže byť spojená s vytváraním krivých obvinení, osobných alebo politických.
**Projekcia nádeje:* Pri terapii môže pacient občas projektovať svoje nádejné pocity na terapeuta/terapeutku.

## Referencie


## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Estetické prežívanie

**Estetické prežívanie** je séria na seba nadväzujúcich estetických zážitkov, ich prúd.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Estetika
Projekt

**Projekt** môže byť:
*konkrétne vypracovaný nový návrh uskutočnenia určitého zámeru, zámer, plán, najmä vypracovaný plán stavby, konštrukcie, výrobného postupu a pod. (ktorého jadro tvorí grafické znázornenie)
*projektová dokumentácia
*v manažmente, organizácii a podobne:
**časovo a vecne (teda zdrojmi) ohraničená (spravidla jedinečná) úloha, ktorá sa realizuje interdisciplinárne; podľa ISO 9000:2005: jednorazový proces, ktorý pozostáva zo sady zosúladených a riadených činností so stanovenými začiatočnými a konečnými termínmi, a ktorý sa realizuje, aby sa – so zohľadnením obmedzení v oblasti času, nákladov a zdrojov – dosiahol cieľ, ktorý spĺňa špecifické požiadavky, pozri projekt (manažment)
**nepresne: operácia, veľká akcia
*v pedagogike: pozri pod projektové vyučovanie
Prokopios Cézarejský

**Prokopios Cézarejský** (iné názvy: **Prokopios z Caesarey**, **Prokopios z Cézarey**, **Prokopios z Kaisareie**; * koniec 5. stor., Kaisareia v Palestíne† ?) bol byzantský historik. Pochádzal z urodzenej rodiny. Vyštudoval v Konštantínopole právo a začas pôsobil ako advokát. V roku 527 bol vymenovaný za právneho poradcu a tajomníka byzantského vojvodcu Belisara, ktorého sprevádzal na jeho vojenských výpravách na východe, v Afrike a v Itálii až do roku 541. Od 542 žil prevažne v Konštantínopole a pracoval na svojich spisoch.

## Dielo
* *Válka s Peršany a Vandaly.* Praha : Odeon, 1985. 383 s. [z gréckeho originálu preložili Antonín Hartmann a Květa Rubešová]

## Externé odkazy
* 

Kategória:Byzantskí historici
Feofan Prokopovič

**Feofan Prokopovič** (; * 18. jún 1681, Kyjev, Ruská ríša – † 19. september 1736, Petrohrad) bol filozof, spisovateľ, štátnik a cirkevný činiteľ, prívrženec Petra I., vedúci vedecko-literárneho krúžku *[[Učená družina]]* (G. Bužinskij, A. Kantemir, V. Tatiščev a i.). Bol ideológom osvietenského absolutizmu Petra I. Mal vplyv na Lomonosova a ruských osvietencov druhej polovice 18. storočia. Kritizovali ho S. Javorinskij, F. Lopatinskij a ďalší.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1681
Kategória:Úmrtia v 1736
Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ukrajinskí filozofi
Príbeh

**Príbeh** (iné názvy: **historka**, **príhoda**, **udalosť**; nem. *Geschichte*) je čo sa stalo, prihodilo; základný prvok ľubovoľného (materiálneho či duchovného) diania; pojem príbehu kolíše podľa toho, aké významové útvary intervenujú v priebehu jeho tvorby.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Tvoriaca priamka

**Tvoriaca priamka** je priamka určitej sústavy priamok, ktorá pohybom vytvorí plochu, napr.
ihlanovú, hranolovú,  valcovú a pod..

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
*priamka

Kategória:Geometria
Želanie (pocit potreby)

**Želanie** alebo **prianie** je spojenie vedomia nedostatku niečoho a vedomia cieľového predmetu, ktorý môže tento nedostatok odstrániť. Prameňom želania je pud. Keď sa prianie spojí so snahou dosiahnuť cieľ, vzniká chcenie.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Príbytok

**Príbytok** je miesto na bývanie, izba alebo viac miestností, byt, dom.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Bývanie
Príčina

**Príčina** je to, čo spôsobuje účinok; stav reality, ktorý v rámci kauzálnej súvislosti vyvoláva nevyhnutne iný stav, zvaný následok. Príčina je stav alebo jav, bez ktorého by nebolo iného stavu alebo javu (účinku). Príčina je jav (proces, udalosť), ktorý predchádza inému a vyvoláva ho. Príčina je to, z čoho niečo vzniká.

Na príčinu sa pýtame otázkami:
* Čo je príčinou…?
* Čo spôsobilo, že…?
* Prečo...?
* Z akej príčiny…?

Bytie príčinou je zapríčiňovanie.

Príčina (aition) je podľa Aristotela faktor potrebný k vzniku konkrétnej veci; príčina je štvoraká: materiálna príčina čiže látka, formálna príčina čiže tvar, finálna príčina čiže účel a pôsobiaca alebo hybná príčina. Napríklad pri vytváraní sochy je bronz látkou, sochár hybnou príčinou a idea sochy v umelcovej hlave je účelom, ktorý sa po dokončení práce stane tvarom sochy. Príčina materiálna a formálna sú vnútorné príčiny, príčina finálna a pôsobiaca sú vonkajšie príčiny.

Podľa Platóna je príčina ideou. Svet ideí je vlastnou príčinou existencie sveta vecí.

Podľa D. Humea je príčina predmet, ktorý inému časovo predchádza, priestorovo s ním susedí a zároveň je s ním tak spojený, že predstava jedného predmetu vytvára v mysli predstavu iného predmetu. Príčina je reálny objekt a súvislosť medzi príčinou a následkom (kauzálny vzťah) je spojenie predstáv.

Podľa karteziánskej filozofie príčina existuje jednak vlastná a jedine pravdivá (touto je Boh), jednak príležitostná (causa occasionalis), konečná, telesná vec. Príležitostné príčiny (causae occasionales) sú len podnety, v ktorých sa prejavuje božie pôsobenie.

Podľa Tomáša Akvinského je príčina princípom, ktorý podmieňuje jestvovanie bytia a v tomto význame predchádza následok. Každá zmena vo svete skutočnosti má nejakú dokonalejšiu príčinu a celá skutočnosť závisí od prvej príčiny čistého aktu, ktorý je jedinou hlavnou príčinou, pričom všetky ostatné príčiny, závislé od neho, sú len inštrumentálnymi príčinami. Konečnou cieľovou príčinou, čiže cieľom pôsobenia všetkých druhotných príčin, je Boh, prvá príčina všetkého; aj náhodnosť spadá do celkového plánu pôsobenia prvej príčiny. Boh je prvá tvorivá a cieľová príčina všetkých vecí.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kauzalita
Zmyslové poznanie

**Zmyslové poznanie** je poznanie opierajúce sa o zmyslové údaje. Zmyslové poznanie je umožňované telesnými zmyslami. Zmyslové poznanie považujú často za bezprostredné poznanie.

Zmyslové poznanie je prvý stupeň procesu poznania; operuje pocitom a vnemom.

Podľa Empedokla je zmyslové poznanie súčasť poznávania sveta; proces zmyslového poznávania je vyvolávaný spájaním sa elementov obsiahnutych v človeku s elementami mimo neho.

## Zdroje
* 
* 

Kategória:Vnímanie
Kategória:Epistemológia
Vedecké poznanie

**Vedecké poznanie** je ideálna stránka, podproces a výsledok vedeckého osvojovania si sveta.

Vedecké poznanie je podľa Aristotela epistémé – vyvrcholenie celého procesu poznania spočívajúce v postihnutí všeobecného a nevyhnutného. Vedecké poznanie sa opiera o zmyslovo poznávanú skutočnosť a prostredníctvom abstrakcie postihuje pojem. Vedecké poznanie zahrnuje aj teoretické poznanie. Nástrojom vedeckého poznania je logika. Vedecké poznanie sa odlišuje od mienenia.

Vedecké poznanie sa neombmedzuje iba na empíriu: zmyslové fakty sú preň iba prostriedkom postihnutia všeobecného.

Vedecké poznanie podľa J.Vajdu sa pohybuje v dimenziách pravdy a omylu.

## Pozri aj

*poznanie
*epistemológia
*fenomenológia
*gnozeológia
*noetika
*princípy poznania
*teória poznania

## Externé odkazy

* 

Kategória:Epistemológia
Kategória:Veda
Príčina bolesti

**Príčina bolesti** je existencia mimoriadne silných alebo poškodzujúcich účinkov na organizmus, ohrozujúcich jeho existenciu alebo celostnosť.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Bolesť
Činná príčina

**Činná príčina** (iné názvy: **hybná príčina**, **pôsobiaca príčina**) je to, čo spôsobí zmenu možnosti na skutočnosť, napr. staviteľ a jeho umenie pri budovaní domu, kedy sa stavebný materiál premení na hotovú stavbu domu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Metafyzika
Finálna príčina

**Finálna príčina** je účel, to, čo usmerňuje vec.

Aristoteles ju definuje ako vonkajšiu príčinu veci, jej účel.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kauzalita
Kategória:Aristoteles
Poznateľnosť

**Poznateľnosť** je vlastnosť poznateľného, čiže toho, čo možno poznať, dajúceho sa poznať.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Asertívny poznatok

**Asertívny poznatok** je tvrdenie o entitách, o ich stavoch, vzťahoch a vlastnostiach.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Filozofické pojmy
Prolog

**Prolog (pj)** PROLOG &lt;PJ&gt; je logický programovací jazyk. Patrí medzi tzv. deklaratívne programovacie jazyky, v ktorých programátor popisuje len cieľ výpočtu, pričom presný *postup*, akým sa k výsledku program dostane, je ponechaný na ľubovôli systému. Prolog sa snaží o pokiaľ možno abstraktné vyjadrenie faktov a logických vzťahov medzi nimi s potlačením imperatívnej zložky. Prolog je využívaný predovšetkým v odbore umelej inteligencie a v počítačovej lingvistike (obzvlášť spracovanie prirodzeného jazyka, pre ktorý bol pôvodne navrhnutý). Syntax jazyka je veľmi jednoduchá a ľahko použiteľná práve preto, že bol pôvodne určený pre počítačovo nie príliš gramotných lingvistov. Prolog je založený na predikátovej logike prvého rádu, konkrétne sa obmedzuje na Hornove klauzuly.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Programovacie jazyky
Filozofický poznatok

**Filozofický [[poznatok]]** je kognitívny významový útvar vygenerovaný a rekreovaný filozofiou, napr. filozofický pojem, filozofická kategória, atď.

## Externé odkazy
*
Prolongácia

**Prolongácia** alebo **prolongovanie** môže byť:
* všeobecne: predĺženie lehoty platnosti (vrátane splatnosti), pozri termín (čas), platnosť, splatnosť
* v práve: predĺženie alebo odloženie právneho záväzku alebo stavu, pozri prolongácia (právo)
* v ekonomike: 
** odklad splatnosti (pohľadávky, zmenky a pod.), pozri odklad splatnosti
** predĺženie (dodacej, platobnej, záručnej a pod.) lehoty
* v jaskyniarstve: predlžovanie alebo prehlbovanie podzemného priestoru manuálnym spôsobom pomocou jednoduchých nástrojov s cieľom preniknúť do dosiaľ nepreskúmaného pokračovania jaskyne , pozri prolongácia (speleológia)

## Pozri aj
* platnosť
Formálna príčina

**Formálna príčina** (lat. *causa formalis*) je podľa Aristotela jedna z dvoch vnútorných príčin; idea alebo vzor, ktorému zodpovedá predmet.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kauzalita
Kategória:Aristoteles
Poznatok (umelá inteligencia)

**Poznatok** je v umelej inteligencii entita charakterizovaná tromi atribútmi: vyjadriteľnosťou, začleniteľnosťou a použiteľnosťou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Umelá inteligencia
Látková príčina

**Látková príčina** alebo **hmotná príčina** alebo **materiálna príčina** (lat. causa materialis)  je vo filozofii látka (Aristoteles).

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Promiskuita

**Promiskuita** () je voľný pohlavný styk; striedanie partnerov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sexualita
Promot

**Promot** (angl. promote) je oznámenie počítača požadujúce ďalšie príkazy alebo údaje od používateľa.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Informatika
Pôsobiaca príčina

**Pôsobiaca príčina** alebo **pohybová príčina** je podľa Aristotela vonkajšou príčinou vecí.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kauzalita
Filozofické poznávanie

**Filozofické poznávanie** je procesuálny aspekt filozofického poznania.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Epistemológia
Propagácia

**Propagácia** (lat.) alebo **propagovanie** môže byť:
*všeobecne:
**odporúčanie, ponúkanie
**hlásanie, rozširovanie (najmä ideí, smerov a podobne)
*v marketingu, komunikácii a podobne:
**cieľavedomá koncepčná činnosť zameraná na šírenie rozličných názorov, poznatkov a pod.
**v užšom zmysle: podpora (promotion)
*v biológii, lekárstve a ekológii:
**zámerné množenie mikroorganizmov (napr. kvasiniek v kvasnom priemysle), pozri propagácia (mikrobiológia)
**rozširovanie živej hmoty organizmami
**rozširovanie choroby
**šírenie rastlín vegetatívnym rozrastaním, pozri propagácia (botanika)
*v chémii: hlavné (druhé) štádium reťazovitých reakcií, pozri propagácia (chémia)
*vo fyzike: šírenie elektromagnetických vĺn, pozri elektromagnetická vlna
Vedecké poznávanie

**Vedecké poznávanie** je procesuálny aspekt vedeckého poznania.

## Pozri aj
*poznávanie
*poznávací proces
*poznanie
*poznatok

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Propedeutika

**Propedeutika** (gr. *pró* pred, *paideúein* vyučovať) označuje predbežné vzdelávanie, predbežné cvičenia, predbežnú výuku alebo úvod do štúdia nejakého odboru. 

V klasickej teórii vedy slúži propedeutika k uvedeniu do vedeckej metodiky a vedeckého jazyka. Za všeobecnú propedeutiku býva považovaná logika. Špecializované kurzy ponúkané na vyšších stupňoch gymnázií bývajú často považované za propedeutiku pre ďalšie vedecké štúdium. Propedeutické semináre na univerzitách sa zase snažia študentom sprostredkovať informácie dôležité pre ich ďalšie štúdium.

V súvislosti s jazykmi sa propedeutike hovorí vtedy, ak má učenie sa určitého jazyka priaznivý vplyv na rozvoj predpokladov pre následne učenie sa ďalších jazykov, alebo všeobecne na rozvoj ďalších intelektových schopností študentov. Najčastejšie sa v tejto oblasti hovorí o propedeutickej hodnote jazyka esperanto.

## Literatúra

* Wilhelm Kamlah / Paul Lorenzen: *Logische Propädeutik*. Mannheim u.a.: Bibliografisches Institut, 1987. - ISBN 3-411-05227-9
* Ernst Tugendhat: *Logisch-Sematische Propädeutik* (spoločne s Ursulou Wolfovou). - Stuttgart : Reclam, 1986. - ISBN 3-15-008206-4
* Dietfried Gerhardus, S. M. Kledzik/G. H. Reitzig: Schlüssiges Argumentieren. Logisch-propädeutisches Lehr- und Arbeitsbuch, Göttingen 1975.
* Peter Janich: *Logisch-pragmatische Propädeutik*. Weilerswist: Velbrück, 2001. - ISBN  3-934730-37-x

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia vedy
Kategória:Jazykoveda
Kategória:Pedagogika
Pozornosť

**Pozornosť** je zameranie a sústredenie duševnej činnosti na určitý objekt, činnosť alebo dej (napríklad načúvanie na rozdiel od prostého počutia) a ignorovanie ostatných rušivých vplyvov. Základom je orientačný reflex, úlohu hrá nápadnosť, neočakávanosť, novosť vnímaného, prostredie i postoj, záujem, očakávanie, únava a i. jedinca; pozornosť sa vyznačuje trvalosťou, pružnosťou, intenzitou a rozsahom (u človeka schopnosť jedným pohľadom poznať šesť až dvanásť predmetov rovnakého druhu).

Pozornosť je charakterizovaná individuálnosťou, výberovosťou, stálosťou v čase i objekte, rozsahom, kapacitou, koncentráciou, resp. fluktuáciou či osciláciou. Môže byť zámerná, spojená so zámerom dosiahnuť určitý cieľ alebo i mimovoľná, vyvolaná výraznou vlastnosťou podnetu, jeho neobvyklosťou a pod. 

Psychologicky je pozornosť zameranie vedomia nielen na vnímaný, ale aj myslený konkrétny obsah. O pozornosti môžeme hovoriť vtedy, keď ide o aktivnu upriamenosť na určitú vec alebo určitý predmet. Pritom sa pozornosť nesustreďuje na jednu vec, ale zároveň, hoci v menšej miere, na niekoľko vecí alebo procesov, ktoré prebiehajú súčasne.

Podľa Jeana Piageta je pozornosť jedna zo stránok senzomotrickej orientácie, ktorou sa motoricky anticipuje akt vnímania. Senzorická činnosť a motorická anticipácia totiž tvoria jeden celok, štruktúru (Gestaltkreis), v ktorej je zahrnutý tak vnem ako aj zvyk.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Poznávanie
Filozofická propedeutika

**Filozofická propedeutika** je úvod do štúdia filozofie, príprava na štúdium filozofie, ktorá zahrnovala logiku a psychológiu. Dnes sa ukazuje potreba univerzalistického záberu v prípravnom štádiu štúdia filozofie, preto sústava FIA otvára vstup aj do ďalších špeciálnych vied a do náboženstiev, mytologických sústav a umení.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia
Logická propedeutika

**Logická propedeutika** je pôvodne názov knihy Kamlaha a Lorenzena. Ide o relatívne samostatnú časť logiky, ktorá kultivuje rozumné myslenie a hovorenie postupným konštruovaním vedeckého jazyka. Konštrukciu vedeckého jazyka pre oblasť technických a politických vied autori podávajú v práci

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Fyzikálne pozorovanie

**Fyzikálne pozorovanie** je usmernené vnímanie, resp. meranie stanovených fyzikálnych vlastností objektov pozorovania.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Fyzika
Proporcia

**Proporcia** môže byť:
*vzájomný vzťah dvoch alebo viacerých rozmerov; pomerný rozmer
*nepresne: pomer
*v matematike: úmera (rovnica dávajúca na roveň dva pomery, teda a-b=c-d alebo ab=cd)
*v umení a architektúre: vzájomný pomer častí a rozmerov umeleckého diela, pozri proporcia (umenie) a proporcia (architektúra)

## Externé odkazy
*
Vedecké pozorovanie

**Vedecké pozorovanie** je metóda vedy, pri ktorej sa sledovanie predmetu uskutočňuje zámerne a systematicky a stojac na teoretických predpokladoch, umožňujúcich voľbu cieľa, objektu i prostriedkov tohto sledovania. Produktom vedeckého pozorovania je taká empirická základňa (vo forme usporiadaných dát), na ktorej budujú ďalšie formy vedeckého poznania, ako teoretické zovšeobecňovanie, vytváranie hypotéz a teórií atď.

## Pozri aj

*pozorovanie
*meranie
*observácia
*fyzikálne pozorovanie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Príčina úpadku civilizácie

**Príčiny úpadku civilizácie** sú subjektívnym zoznamom, vytvoreným filozofmi alebo inými osobnosťami, ktoré považujú súčasnú formu civilizácie za menejcennú ako tú, čo existovala v minulosti.

Arnold Joseph Toynbee dáva na prvé miesto jej vnútorné duchovné nedostatky - akýsi druh demoralizácie, za ktorú nesieme
sami zodpovednosť. Môžeme byť demoralizovaní úspechom, ktorý spôsobí našu lenivosť alebo nám poskytne falošné sebauspokojenie. Opájame sa pýchou, ktorá predchádza pádu. Zlom v raste civilizácie však nie je nevyhnutný - no keď procesu dezintegrácie dovolíme postupovať ďalej, nastáva modelová situácia, ktorá sa objavuje aj v iných prípadoch. V rozkladajúcej sa spoločnosti sa masy odcudzujú vodcom, ktorí sa potom snažia udržať svoje pozície použitím sily. Sila sa tak stáva náhradou za stratenú príťažlivosť. Spoločnosť sa štiepi na dominantnú menšinu, vnútorný proletariát a vonkajší proletariát, zložený z barbarov na pomedzí civilizácie. Súčasne sa objavuje rozkol v dušiach ľudí, ktorí sa v takejto rozkladajúcej spoločnosti narodili. Uvoľňuje sa priestor pre disharmonické psychické sklony, ktoré sú v ľudskej povahe azda vždy prítomné. Ľudia sa snažia uniknúť z netolerovanej prítomnosti do idealizovanej minulosti alebo do imaginárnej budúcnosti. Väčší duchovia sa usilujú utiahnuť zo života a ešte väčší duchovia sa snažia premeniť život na niečo duchovne vyššie ako prostý život na Zemi.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociálna filozofia
Propozícia

**Propozícia** (obyčajne v množnom čísle; lat.) môže byť:
*všeobecne: 
**návrh, plán, program, zámer
**predloha, pokyn, smernica
*v športe: hlavné podmienky súťaže, rozpis pretekov, súťažný poriadok, pozri propozícia (šport)
*v logike: premisa 
*v literatúre: úvodná časť eposu v skratke naznačujúca obsah, pozri propozícia (epos)
*v jazykovede: reálny význam alebo obsah výpovede či vety, pozri propozícia (jazykoveda)

## Iné projekty
Pozorovateľ

**Pozorovateľ** je ten, kto formuje systém v súlade so svojimi (výskumnými, riadiacimi, organizačnými atď.) cieľmi. Ak napr. skúmame vymedzenie abstraktného systému ako ľubovoľného súboru premenných, potom úlohou pozorovateľa je urobiť výber takého súboru z počtu premenných, ktoré sú typické pre reálny objekt.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Proroctvo

**Proroctvo** je mimovedecká predpoveď uskutočňovaná prorokom.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ezoterika
Kategória:História
Kategória:Islam
Kategória:Judaizmus
Kategória:Kresťanstvo
Príčina úzkosti

**Príčina úzkosti** je ohrozenie, neistota, neúspešnosť alebo ostrý konflikt. Okrem psychologických faktorov spôsobujú úzkosť a fyziologické faktory, ako napríklad otrava toxickými látkami ( toxické kovy, plesne, kvasinky, parazity, baktérie, atď), alebo nedostatok živín (vitamíny, minerály, zle rozštiepené potraviny-leaky gut syndróm, atď), rakovina, AIDS, atď, ktorých prejav postihnutý vníma ako nepríjemný pocit, čiže stresoidný faktor.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Vnútorná príčina

**Vnútorná príčina** je podľa Aristotela látková príčina a formálna príčina.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Metafyzika
Filozofická práca

**Filozofická [[Práca (všeobecne)|práca]]** je „rovnako ako všestranná práca architektova - skôr práca na sebe, na vlastnom názore, na tom, ako človek vidí veci (a čo od nich požaduje).“

## Externé odkazy
*
Starozákonný prorok

**Starozákonný prorok** je charakteristická postava Starého zákona (Starej zmluvy), ktorá mala popri kňazovi a kráľovi rozhodujúci vplyv na náboženský a politický život Izraela.

Starozákonní proroci sa pôvodne nazývali *vidcami* (róé) alebo *veštcami* (hozé), na ktorých sa ľudia obracali vtedy, keď sa chceli Boha na niečo spýtať.

Proroci zápasia proti zmagizovanému kultu, ktorý nefunguje a vedie ľudí do zúfalstva.

## Zoznam prorokov

* Abdiáš
* Aggeus
* Amos
* Daniel (veľký prorok, podľa kresťanského kánonu)
* Eliáš
* Elizeus
* Ezechiel (veľký prorok)
* Habakuk
* Izaiáš (veľký prorok)
* Jeremiáš (veľký prorok)
* Jonáš
* Malachiáš
* Micheáš
* Nahum
* Ozeáš
* Samuel
* Sofoniáš
* Zachariáš

## Externé odkazy
* 

Kategória:Biblia
Fyzická práca

**Fyzická práca** alebo **telesná práca** je práca, pri ktorej prevláda priame pôsobenie orgánov ľudského tela na pracovný prostriedok a prostredníctvom neho na pracovný predmet.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Fyziológia
Príčina vznikania

**Príčina vznikania** je to, bez čoho by nebolo vznikania.

Anaximandros neuznáva vznikanie vecí v dôsledku kvalitatívnej zmeny prvku, ale v dôsledku vylučovania protikladov na základe večného pohybu.

## Zdroj
* 

Kategória:Kauzalita
Jiří Prosecký

**Jiří Prosecký** (* 12. marec 1949) je český asyriológ.

Vyštudoval klinopis na filozofickej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. 
V rokoch 1973 - 1978 pracoval v Národní knihovně v Prahe, od roku 1978 pôsobí v Orientálnom ústave AV ČR, najskôr v oddelení knižnice, neskôr ako vedecký pracovník oddelenia Predného východu a Afriky. Od roku 1994 do roku 2002 bol zástupcom riaditeľa ústavu. V roku 1987 sa počas študijného pobytu v Iraku zúčastnil výskumu starovekého mesta Sipparu južne od dnešného Bagdadu.

Autor radu časopiseckých štúdii a knižných publikácii venujúcich sa dejinám akkadskej (babylonsko-asyrskej) literatúry, spoluautor kolektívnych monografií a encyklopédií, prekladateľ odborných publikácii zabývajúcich sa dejinami a náboženstvom starovekej Mezopotámie a Predného východu.

## Bibliografia
* 1977 - Mýty staré Mezopotámie. Sumerská, akkadská a chetitská literatura na klínopisných tabulkách (spoluautor)
* 1982 - Prameny života. Obraz člověka a světa ve starých kulturách (spoluautor)
* 1995 - "Královské knihy" staré Mezopotámie
* 1995 - Prameny moudrosti. Mudroslovná literatura staré Mezopotámie
* 1997 - Duchovní prameny života. Stvoření světa ve starých mýtech a náboženstvích (spoluautor)
* 1999 - Encyklopedie starověkého Předního východu (spoluautor) (Kniha získala cenu Akademie věd za vynikající výsledky velkého vědeckého významu v roce 2000 v oblasti humanitních věd.)
* 2003 - Encyklopedie mytologie starověkého Předního východu (spoluautor)
* 2003 - Epos o Gilgamešovi (spoluautor)
* 2010 - Slova do hlíny vepsaná. Mýty a legendy Babylónu
* 2015 - Když království sestoupilo z nebes. Mezopotamské kroniky od časů nejstarších až do doby perské vlády

## Preklady
* 1987, 1997 - A. Jepsen: Královská tažení ve starém Orientu
* 1996 - M. Roaf: Svět staré Mezopotámie a starověkého Blízkého východu
* 2001 - A. L. Oppenheim: Starověká Mezopotámie. Portrét zaniklé civilizace
* 2004 - J.-J. Glassner: Mezopotámie, 34. století př. n. l. až 539 př. n. l.
* 2005 - J. Bottéro: Nejstarší náboženství: Mezopotámie
* 2010 - M. van de Mieroop: Dějiny starověkého Blízkého východu

## Externé odkazy
* 

## Zdroj

Kategória:Českí historici
Kategória:Českí vedeckí spisovatelia
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Karlovej univerzity
Príčina vzniku

**Príčina vzniku** je to, čo spôsobuje, že niečo vznikne. Súčasť GDDŠ vzniku.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kauzalita
Proselytizmus

**Proselytizmus** je cielené získavanie nových veriacich pre nejakú náboženskú spoločnosť zmenou ich pôvodného náboženského presvedčenia.

Proselytizmus je odvodený od slova *proselyta*, ktoré pochádza z gréckeho *proserchomai* – prichádzajúci. Je prekladom staršieho hebrejského výrazu pre človeka, ktorý prestúpil k židovstvu, neskôr pohana, ktorý pristúpil ku kresťanstvu. Proselytizmus je teda cielená snaha náboženskej spoločnosti takýchto proselytikov získať. Proselytizmus je často chápaný negatívne, ako druh nátlaku. V histórií tiež často o skutočný nátlak išlo.

V súčasnosti je v niektorých štátoch, hlavne islamských, proselytizmus trestný. Medzi niektorými cirkvami tiež existujú dohody o nepraktikovaní vzájomného proselytizmu.

## Proselytizmus dnes
V nedávnej dobe moskovský patriarcha Alexej II. opakovane obvinil Vatikán z proselytizmu prostredníctvom misionárov na Ruskom území. Vatikán obvinenie z proselytizmu odmieta. 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Náboženské spôsoby a správania
Konkrétna práca

**Konkrétna práca** je kvalitatívne rôznorodá úžitočná produktívna práca, ktorá je účelným
vynakladaním pracovnej sily v určitej konkrétnej podobe a výsledkom ktorej sú rôzne úžitkové hodnoty; je prejavom spoločenskej deľby práce.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Práca
Práca (fyzika)

**Práca** je fyzikálna skalárna veličina predstavujúca účinok silového pôsobenia na hmotný bod (hmotné teleso), pri ktorom sa hmotný bod (teleso) premiestňuje. Je to dráhový účinok sily. Jednotkou práce je joule **J**.

Označuje sa W (Work).

## Pozri aj
* mechanická práca
* objemová práca
* technická práca

## Externé odkazy
* 

Kategória:Energia
Kategória:Fyzikálne veličiny
Geografické prostredie

**Prostredie geografické** je súhrn predmetov a javov živej a neživej prírody (zemská kôra, najnižšia časť atmosféry, hydrosféra, pôdny povrch, rastlinný a živočíšny svet), ktoré sa v danom historickom období zúčastňujú na utváraní spoločenského života a tvoria nevyhnutnú podmienku existencie a vývoja každej spoločnosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Geografia
Vedecká práca (činnosť)

**Vedecká práca** je práca, ktorá sa uskutočňuje v priebehu získavania vedeckých poznatkov.

Činnosť, ktorá si vyžaduje preštudovanie doterajšieho stavu poznania veci, ktorej sa vedecká práca týka. Na základe tohoto štúdia má táto práca objasniť poznatky, na ktoré je možné na základe pokroku a výsledkov relevantrých experimentov alebo teórií aplikovať vedeckú nadstavbu alebo korektúru poznatkov. Následné je potrebné tieto výsledky experimentov alebo teórií komunikovať v príslušnej akademickej komunite. Väčšinou sa tým chápe publikovať v relevantnom vedeckom časopise, či inej publikácií, alebo na vedeckej konferencii, ako je zvykom v danom vednom odbore.

## Pozri aj
*práca (ekonómia)
*práca (fyzika)

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Spoločenské prostredie

**Spoločenské prostredie** alebo **sociálne prostredie** je historicky podmienená spoločnosť ľudí a výsledkov ich činnosti, ako je jazyk, veda, technika, umenie a i. Jedinec si ho osvojuje v priebehu svojho života, pričom prenos z generácie na generáciu sa zrýchľuje.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Príčinnosť

**Príčinnosť** (iné názvy: **kauzalita**, **kauzálna súvislosť**, **kauzálny nexus**, **príčinná súvislosť**, **súvislosť príčiny a následku**, **príčinne účinkové vzťahy**) je priame, konkrétne a základné sprostredkovanie objektívnych súvislostí; jeden proces (príčina) vyvoláva druhý proces (následok alebo účinok). Príčinnosť je forma pôsobenia súvislosti medzi vecami, procesmi, systémami atď. objektívnej reality, kedy jav, nazývaný príčinou, vyvoláva nevyhnutne alebo zákonite za určitých podmienok oný jav, ktorý sa nazýva následok.

Najdôležitejším sprievodným javom zákona kauzality je časový posun vzniku reakcie (následku) na impulz akcie (príčiny). V zmysle zákona kauzality, reakcia nemôže vznikať súčasne s akciou a už vôbec nemôže sa stať, aby reakcia (následok) vznikla skôr ako akcia (ako príčina). Táto časová postupnosť príčiny a následku tvorí najdôležitejší princíp prírody.

Príčinou následkov môže byť ľudské správanie i celý rad najrôznejších iných javov.

Príčinnosť je predmetom skúmania etiológie a patrí k základným otázkam, ktorými sa zaoberá filozofia.

## Referencie

## Pozri aj
* kauzálna analýza
* etiológia
* experiment
* princíp kauzality

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etiológia
Námezdná práca

**Námezdná práca** je práca konaná za mzdu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Podniková ekonomika
Kategória:Práca
Prídavky na deti

**Prídavky na deti** sú peňažná dávka, ktorú poskytuje štát rodinám ako štátne sociálne dávky na výchovu a výživu nezaopatrených detí za splnenia zákonom určených podmienok.

## Na Slovensku
Prídavky na deti sa poskytujú na základe zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 193/1994 Z. z. o prídavkoch na deti a o príplatku k prídavkom na deti v platnom znení.

V júli 2013 navrhla vláda za porušenie školského poriadku žiakmi zastaviť rodičom prídavky na deti. Porušenia by sa mohli aj týkať mejkapu, piercingu a iných vecí týkajúcich sa zovňajšku žiaka. Už jedno porušenie poriadku by mohlo mať za následok zastavenie dávok. Riaditeľ školy by ho mal nahlásiť úradu práce, ktorý by rozhodol či dávky pozastaviť. Po troch mesiacoch by boli dávky obnovené ak by sa žiak vrátil k správaniu bez porušovania poriadku. Podobný postup zatiaľ neexistuje pri spáchaní priestupku ani trestného činu. Kritici návrh odmietajú. Podľa Laca Oravca z Nadácie Milana Šimečku: „Dôvody, z ktorých môže nevzniknúť nárok na prídavok, považujeme za veľmi prísne a vágne. Navyše umožňujú subjektívne zneužívanie a diskrimináciu.“

## Referencie

## Externé odkazy
* Zákon NR SR č. 193/1994 Z. z. 

Kategória:Štátne sociálne dávky
Vonkajšie prostredie

**Vonkajšie prostredie** je všetko, čo nás obklopuje zvonku, je to súbor vonkajších podmienok fungovania života.

Vonkajšie prostredie (makroprostredie), zahŕňa globálne a dlhodobo pôsobiace vplyvy - ekonomické, technické, technologické, sociálne, demografické, kultúrno-vzdelávacie, politické, legislatívne, etické ...

Z technického hľadiska pod vonkajším prostredím rozumieme súbor technických vplyvov vonkajšieho sveta na daný objekt: dážď (voda), vietor, striedanie teplôt, slnečné žiarenie a UV žiarenie, prach, emisie (chemické pôsobenie) a pod.

## Pozri aj
* prostredie
* biotop

Kategória:Životné prostredie
Pracovník

**Pracovník** je:
* všeobecne: 
**pracujúca osoba, pracujúci, pozri pod práca
**osoba vykonávajúca istú prácu; osoba, ktorá pozná a vykonáva prácu v nejakom určitom pracovnom odbore (napr. technický pracovník, osvetový pracovník)
**osoba činná v niektorej oblasti ľudského snaženia
**staršie: netelesne pracujúca osoba, opak robotníka, pozri pod duševná práca
* v ekonómii a ekonomike: 
** nositeľ pracovnej sily, pozri pod pracovná sila (schopnosť)
** v marxizme: pracujúci, t.j. "výrobná sila spoločnosti a činiteľ vytvárania spoločenského bohatstva (robotník, roľník, úradník, príslušník inteligencie a pod.)", pozri výrobná sila, spoločenské bohatstvo a povolanie (zamestnanie)
**v manažmente a pod.: každá osoba, ktorá pre danú organizáciu (napr. podnik) vykonáva pracovnú činnosť, čiže jej poskytuje pracovný potenciál (t.j. nie len zamestnanec v právnom slova zmysle), pozri personál (manažment)
* v práve:
**v (česko-)slovenskom práve do roku 1996 podľa vtedajšieho Zákonníka práce (zák. č. 65/1965 Zb.): ekvivalent toho, čo sa v súčasnom zákonníku práce označuje ako zamestnanec , pozri pod zamestnanec 
**v práve EÚ: nejasne definovaný pojem, obyčajne širší než pojem zamestnanec v zmysle súčasného slovenského práve (napr. podľa jedného rozhodnutia Súdneho dvora EÚ platí: "Pracovníkom je ten, kto v podriadenosti k inému osobne preňho vykonáva závislú prácu za odmenu"), pozri pracovník (právo EÚ)

## Iné projekty

## Referencie
Priebeh

**Priebeh** je časový postup, vývin nejakého deja alebo udalosti.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofický slovník
Vedecko-výskumný pracovník

**Vedecko-výskumný pracovník** je pracovník v oblasti vedy a výskumu. Môže sa jednať o rôzne zameranie vedy (vedec) napr. sociológ, chemik, archeológ, mechatronik ale aj geológ alebo historik a o rôzne stupne výskumu (výskumný ústav, SAV a pod.)

## Externé odkazy
* 
* výskumný a vedecký pracovník 

## Pozri aj

*pracovník
*pracovná sila
*technik
*vedec

Kategória:Veda
Prieliv

thumb|Gibraltársky prieliv

**Prieliv** (iné názvy: **morský prieliv**, **úžina**, **morská úžina**, staršie: **kanál**) je úzky pás mora rozdeľujúci súše a spájajúci moria alebo ich časti.

## Niektoré významné prielivy
* Beagle (medzi Ohňovou zemou a ostrovom Navarino)
* Bospor a Dardanely (medzi Európou a Áziou, spájajú Stredozemné a Čierne more)
* Gibraltársky prieliv (medzi Európou a Afrikou, spája Atlantik a Stredozemné more)
* Lamanšský prieliv (medzi Anglickom a Francúzskom, spája Atlantik a Severné more)
* Torresov prieliv (medzi Novou Guineou a Austráliou, spája Tichý a Indický oceán)
* Magalhaesov prieliv (medzi Ohňovou zemou a dnešným Čile, spája Atlantický a Tichý oceán)
* Drakov prieliv (medzi juhoamerickou pevninou a Južnými Shetlandami, spája Atlantický a Tichý oceán)
* Báb el-Mandeb (medzi Červeným morom a Adenským zálivom)

## Referencie


## Externé odkazy
* 

Kategória:Hydrosféra
Kategória:Hydrológia
Kategória:Geografia
Kategória:Morské prielivy a úžiny
Komunikačné prostriedky

**Komunikačné prostriedky** sú zložkou komunikácie, tvorí ich jazyk (kód) a signál.

## Pozri aj
* Médium
* Signál
* Správa
* Informácia
* Komunikácia

## Externé odkazy
* 

Kategória:Informatika
Pradžňá

**Pradžňá** (sanskr. प्रज्ञा) alebo **paňňa** (pálí) je múdrosť, intuícia, poznanie. V budhizme označuje intuitívne chápanie Štyroch vznešených právd a intuitívny vhľad do pominuteľnosti, neuspokojivosti a bezpodstatnosti všetkých javov, ktorý vedie k nirváne. 

Je možné ho dosiahnuť kultiváciou mravnosti a sústredenia. Je súčasťou Osemdielnej cesty a jednou z páramit.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Prostriedok

**Prostriedok** môže byť:
*stred (miestne aj časovo)
*vec, pomôcka, úkon alebo jav, pomocou ktorých sa niečo vykonáva, deje, pozri prostriedok (pomôcka)
Pradžňápáramitá

**Pradžňápáramitá** (sanskr. प्रज्ञापारमिता) je dokonalosť poznania, najvyššie poznanie, múdrosťou sprevádzaný život v
cnosti, jeden zo šiestich aspektov osobnosti bódhisattvu. 

**Sútry dokonalého poznania** alebo **pradžňápáramitá sútry** je žáner mahájánovej literatúry, ktorý sa zaoberá dokonalým poznaním. Najstaršia z nich pochádza asi z doby okolo roku 100 a je jednou z prvých mahájánových sútier. Na pradžňápáramitové písomníctvo nadväzuje Nágárdžuna.

Ako stelesnenie praždňápáramitá sútier býva v budhistickej ikonografii zobrazovaný ženský bódhisattva.
.
## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Priemetňa

**Priemetňa** je rovina, do ktorej sa premieta.

## Pozri aj
* nárysňa
* pôdorysňa

## Externé odkazy
* 

Kategória:Premietanie (geometria)
Didaktický prostriedok

**Didaktický prostriedok** je hmotný alebo nehmotný prostriedok, ktorý pomáha riadiť proces vyučovania a učenia sa.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Pedagogika
Dokazovací prostriedok

**Dokazovací prostriedok**  je prostriedok, pomocu ktorého uskutočňujeme dôkaz.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Chemický priemysel

**Chemický priemysel** je priemyselné odvetvie s vysokou technickou a technologickou náročnosťou zaoberajuce sa chemickou premenou surovín na produkty.

## Príklady
Výrobou celulózy a papiera sa zoberá celulózový a papierenský priemysel. 
Ďalej sem patrí výroba chemických vláken a fólií, plastických hmôt, spracovanie gumy a plastických hmôt atď.

## Externé odkazy

* 


Kategória:Priemyselné odvetvia
Pragmatika

**Pragmatika** je výskum používania jazykových znakov, súčasť alebo odvetvie semiotiky, ktoré skúma vzájomný vzťah vehikula (jazykového znaku) a interpreta (príjemcu).


Kategória:Semiotika
Prierez

**Prierez** 
* v technike: priečny rez (rez kolmý na os predmetu) alebo plocha či tvar, ktorá/ktorý vznikla/-ol priečnym rezom
* v technickom kreslení: zobrazenie plochy vzniknutej fiktívnym rezom kreslenou súčiastkou, pozri rez
* stručné zhodnotenie/podanie niečoho tak, že sa spomenú rozhodujúce body/prvky/črty a podobne
Prierez štruktúrou

**Prierez štruktúrou** je hľadisko, z ktorého sa pozeráme na štruktúru, napríklad momentálny prierez štruktúrou.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj

*prierez

Kategória:Synkriticizmus
Jazykový prostriedok

**Jazykový prostriedok** je zvukovo (alebo graficky) vyjadrený prostriedok, ktorým sa vyjadrujú jazykové vzťahy, napr. slovo, veta. Inventár jazykových prostriedkov s vyznačenými vzťahmi medzi nimi, je jazykový systém.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Prajazyk

**Prajazyk** alebo **protojazyk** je predpokladaný jazyk, z ktorého sa vyvinuli jednotlivé geneticky príbuzné
jazyky, napr. indoeurópsky prajazyk, slovanský prajazyk (praslovančina).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Pracovný prostriedok

**Pracovný prostriedok** je prostriedok, pomocou ktorého človek pôsobí v pracovnom procese na pracovné predmety a cieľavedome ich mení na úžitkové hodnoty pre uspokojenie ľudských potrieb. Pracovné prostriedky sú súčasťou výrobných síl spoločnosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Práca
Priesečník

**Priesečník** (v širšom poňatí) je v euklidovskej geometrii taký geometrický útvar, ktorý je spoločný dvom alebo viacerým geometrickým útvarom.

U užšom poňatí a vo všeobecnosti sa za priesečník považuje bod, v ktorom sa križujú, pretínajú dve krivky (priamka, sínusoida, graf funkcie atď.).

Na ploche (\mathbb{R}^2) je napríklad priesečník spoločný bod dvoch priamok, ktoré nie sú rovnobežné alebo totožné. Napríklad os x a os y sa v karteziánskej sústave súradníc pretínajú v bode O(0,0), ktorý je ich priesečníkom.

V priestore (\mathbb{R}^3) je napríklad priesečník spoločný bod roviny a priamky, ktorá na nej neleží a nie je s ňou rovnobežná, alebo je priesečník priamka tvorená prienikom dvoch nerovnobežných a netotožných rovín.

## Pozri aj
*svetový pól

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika