Jelena Glinská

**Jelena Vasilievna Glinská** () (* okolo 1508, Litva – † 4. apríla 1538) bola veľkokňažná moskovská, dcéra litovského veľkokniežaťa Vasilija Ľvoviča Glinského. Od roku 1526 bola druhou ženou moskovského veľkokniežaťa Vasilija III., ktorému porodila dvoch synov — Ivana a Juraja. V rokoch 1533-1538 bola regentkou svojho neplnoletého syna Ivana na tróne moskovského kniežaťa.  

## Dejiny
Rod Glinských s obľubou odvodzoval svoj pôvod od tatárskeho emira Mamaja, ktorého vnuci vládli v meste Glinsk. Podľa dochovaných historických dokumentov sa Glinskí prvýkrát spomínajú v písomných prameňoch z roku 1437. Knieža Michail Ľvovič Glinskij, Jelenin strýko, bol diplomovaným lekárom a rytierom Svätej rímskej ríše a spolu s Jeleninym otcom, litovským kniežaťom Vasilijom Ľvovičom Glinským sa zúčastnili na organizovaní jedného z mnohých prevratov v Litovskom kniežatstve. Prevrat však bol zmarený a Glinskí s rodinami museli utiecť do Ruska. Vasilij Glinskij s rodinou prišli do Moskvy v roku 1508.

### Manželka
V Moskve mal v čase príchodu panujúci veľkoknieža Vasilij III. veľké starosti so zabezpečením svojho nástupcu, keďže jeho manželka Solomonija Saburovová bola pravdepodobne neplodná. V tejto situácii bol príchod krásnej a vznešenej kňažnej pre Vasilija veľmi vítaný. Svoju prvú manželku zapudil a napriek nesúhlasu predstaviteľov pravoslávnej cirkvi a niektorých predstaviteľov bojarstva sa po druhýkrát oženil s litovskou kňažnou Jelenou Glinskou. 
náhľad|vľavo|Klavdij Vasilijevič Lebedev: R. 1526 Vasilij III., veľkoknieža moskovský, predstavuje v paláci svoju nevestu Jelenu Glinskú

### Regentka
Po smrti svojho manžela v decembri 1533 Jelena uskutočnila prevrat, vďaka ktorému odstavila od moci regentov určených zosnulým cárom a urobila zo seba vládkyňu Moskovského kniežatstva. Po veľkokňažnej Oľge sa stala prvou vládkyňou Ruska. Strýka, Michaila Ľvoviča Glinského, Jelena dala uväzniť pre jeho nezhody s jej favoritom Ivanom Fiodorovičom Telepnev-Ovčina-Obolenským.

Medzi jej najvýraznejšie úspechy v zahraničnopolitickej oblasti patrí uzavretie pre Rus veľmi výhodného mieru s poľským kráľom Žigmundom I. v roku 1536 a to, že zaviazala Švédsko nepomáhať Livónskemu rádu a Litve. Počas panovania Jeleny Glinskej bolo postavené obranné opevnenie husto obývaného centra Moskvy - štvrte "Kitaj-gorod".

Najdôležitejším vnútropolitickým krokom vlády Jeleny Glinskej bola peňažná reforma z roku 1535. Vďaka nej bola na celom území Rusi zavedená jednotná mena - strieborná kopejka () s hmotnosťou 0,68&nbsp;g; a štvrtina kopejky, tzv. *poluška* (). Tento krok sa pokladá za rozhodujúci moment stabilizácie hospodárstva Rusi.

Regentka však nebola obľúbená ani medzi ruskými bojarskými rodmi, ani medzi pospolitým ľudom, keďže otvorene vystupovala ako žena s „európskymi“ a nie „moskovskými“ mravmi a výchovou. V tom čase kvôli častým vojenským konfliktom s Litvou boli Litovci, ale aj cudzinci všeobecne v Moskovskom kniežatstve vnímaní ako nepriatelia či špióni. Jelena zomrela 4. apríla 1538. Najčastejšie uvádzanou príčinou smrti Jeleny Glinskej je otrava; údaje z ostatných výskumov pozostatkov ukazujú, že najpravdepodobnejšou príčinou smrti bola otrava jedom (ortuť). Avšak otrava dodnes nie je vo vedeckých kruhoch prijímaná jednoznačne a vyvoláva pochybnosti. Jelena bola pochovaná v Moskovskom kremli vo Voznesenskom ženskom kláštore.

## Výzor
Presný výzor Jeleny Glinskej pochopiteľne nie je známy. Všetci jej súčasníci ju však opisujú ako neobyčajne krásnu ženu, ba často usudzujú, že išlo o jednu z najkrajších žien sveta. Nedávna rekonštrukcia vonkajšej podoby Jeleny Glinskej odhalila pobaltský výzor. Tvár veľkokňažnej sa vyznačovala mäkkými rysmi. Na ženy v tom období bola pomerne vysoká, merala okolo 165 cm. V zachovaných ostatkoch boli nájdené zvyšky vlasov ryšavej farby s odtieňom červenej medi..

## Zdroje

## Iné projekty

Kategória:Vládcovia Ruska
Kategória:Dejiny Ruska
Kategória:Narodenia v 1508
Kategória:Úmrtia v 1538
Kategória:Rurikovci