Solin

**Solin** (latinky a ) je mesto v Chorvátsku, v Splitsko-dalmatínskej župe na pobreží Kaštelského zálivu. Podľa sčítania obyvateľov v roku 2021 tu žije 24 862 obyvateľov. Solin je zároveň aj severným predmestím Splitu, od ktorého je vzdialené len . So Splitom tvorí z urbanistického hľadiska (nie však administratívneho) jeden súvislý celok. Hranice medzi oboma sídlami prechádzajú priemyselnou zónou.

## História
[vľavo|náhľad|Zvyšky starorímskych stavieb, ''[Salona*]]
Mesto má veľmi bohatú históriu a značný význam pre [[Starochorvátska kultúra|starochorvátske]] a [[Rané kresťanstvo|ranokresťanské]] dejiny. Význam Salony spočíva aj v tom, že väčšina pôvodného mesta nebola prekrytá novou zástavbou, ako je to v mnohých iných prípadoch. V posledných rokoch sa tiež objavujú návrhy na zaradenie Salony do [[Svetové dedičstvo UNESCO|zoznamu]] [[Organizácia Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru|UNESCO]] v nádeji na zachovanie tohto miesta.

=== Najstaršie dejiny ===
Pôvodne opevnenú prístavnú osadu [[Salona]] založil [[Ilýri|ilýrsky]] kmeň [[Delmati|Delmatov]]. V [[3. storočie pred Kr.|3.]][[4. storočie pred Kr.|4. storočí pred Kr.]] ju dobyli [[Staroveké Grécko|Gréci]] a neskôr prešla pod rímsku nadvládu, kedy sa stala hlavným mestom [[Provincia (staroveký Rím)|provincie]] [[Dalmácia (provincia)|Dalmácia]]. Salona mala 60 000 obyvateľov a bola štvrtým najväčším mestom [[Rímske cisárstvo|Rímskeho impéria]]. Bola správnym centrom provincie [[Ilýria]] a neskôr sa stala [[Arcidiecéza salonská|arcidiecéznym]] sídlom týchto regiónov. Z tejto doby sa v západnej časti mesta nachádza značné množstvo archeologických nálezísk.

V roku [[244]] sa tu narodil [[Rímsky cisár (staroveký Rím)|rímsky cisár]] [[Dioklecián]], ktorý si v dnešnom Splite postavil slávny [[Diokleciánov palác]], do krorého sa uchýlil po rozdelení ríše na [[Tetrarchia|tetrarchiu]] v roku [[305]]. Po páde Ríma, keď nastalo [[sťahovanie národov]], začali nájazdy [[Avari (Stredná Ázia)|Avarov]]. Ľudia utekali zo Solinu preč, väčšinou do [[Diokleciánov palác|Diokleciánovho paláca]], v ktorého susedstve začalo vznikať mesto [[Split]].

=== Ranné kresťanstvo ===
Už v [[3. storočie|3. storočí]] bola v [[Salona|Salone]] založená cirkevná [[Diecéza (biskupstvo)|diecéza]]. Prvým [[Zoznam biskupov a arcibiskupov salonského biskupstva a arcibiskupstva splitsko-makarského|salonským biskupom]] sa stal [[Domnius (svätec)|svätý Domnius]] (**), ktorého cisár Dioklecián nechal v roku [[304]] popraviť. V roku [[474]] menoval [[Zoznam vládcov Byzantskej ríše|východorímsky cisár]] [[Lev I. (Byzantská ríša)|Lev I.]] biskupom [[Glycerius|Glyceria]]. Ten bol do tej doby [[Zoznam rímskych cisárov|západorímskym cisárom]], bol však zosadený [[Julius Nepos|Juliom Nepotom]], ktorý neskôr tiež skončil v Salone. Okolo roku [[500]] bolo biskupstvo vyhlásené za metropolitnú arcidiecézu. Na arcidiecézu a metropolitné sídlo bolo solinské biskupstvo povýšené v [[10. storočie|10. storočí]]. Diecéza v súčasnej podobe vznikla v roku [[1828]], kedy bola historická [[arcidiecéza salonská]] zlúčená s diecézou makarskou a v roku [[1969]] bola povýšená na arcidiecézu a metropolitné sídlo v [[Splitsko-makarská arcidiecéza|arcidiecéze splitsko-makarskej]].

=== Príchod Slovanov ===
V [[7. storočie|7. storočí]] sa Salona dostala pod vplyv [[Slovania|Slovanov]] a [[Avari (Stredná Ázia)|Avarov]], avšak presnejšie datovanie je stále predmetom dohadov. V roku [[639]] Avari napadli mesto a tí, čo útok prežili utiekli do vtedajšieho [[Diokleciánov palác|Diokleciánovho paláca]], v ktorého ruinách začalo vznikať mesto [[Split]]. Pre chorvátske dejiny je významné najmä posvätné miesto zvané [[Gospin Otok|ostrov Panny Márie]] () pri dolnom toku riečky [[Jadro (Chorvátsko)|Jadro]], pretože bolo zrejme prvým miestom krstenia [[Chorváti|Chorvátov]]. Rieka Jadro je niekedy nazývaná ako „*chorvátsky Jordán*“. V miestnej, dnes už takmer zaniknutej [[Bazilika svätých Petra a Mojžiša|bazilike svätých Petra a Mojžiša]], bol korunovaný [[Zoznam chorvátskych panovníkov|chorvátsky kráľ]] [[Demeter Zvonimír]] a kráľovná [[Helena Zadarská]] tu založila dva kostoly, z ktorých jeden ([[Kostol Panny Márie (Solin)|Kostol Panny Márie na ostrove]]) existuje doteraz, hoci niekoľkokrát zničený a znovu prestavovaný. Jedná sa o najstarší kostol zasvätený [[Panna Mária|Panne Márii]] v Chorvátsku.

=== Novovek ===
V [[16. storočie|16. storočí]] bolo okolie dnešného Solinu často vystavované [[Osmanská ríša|tureckým]] vpádom. To znamenalo útek miestnych sedliakov do bezpečnejších miest. Ako symbol svojej prítomnosti nechali Turci vybudovať dnešnú pevnosť [[Gradina (Solin)|Gradina]] v strede mesta. Vznikla rozšírením pôvodnej [[Mešita|mešity]], mešita bola postavená prestavaním pôvodného [[Byzantská ríša|byzantského]] kostola. V roku [[1647]] boli z lokality Turci vytlačení a na ich miesto prišli [[Benátska republika|Benátčania]]. Tí nechali kraj dosídliť kolonistami z lokality [[Petrovo polje (Chorvátsko)|Petrovo polje]]. Nemalá časť antických a ranne stredovekých stavieb však bolo rozobraných pre vznik nových domov. Ku koncu [[17. storočie|17. storočia]] žilo v Soline spolu s neďalekým [[Vranjic|Vranjicom]] na brehu mora okolo sedemsto ľudí.

Súčasné mesto sa nachádza východne od pôvodného rímskeho a ranoslovanského osídlenia. Rozvinulo sa blízko pevnosti [[Gradina (Solin)|gradina]] na oboch brehoch rieky [[Jadro (Chorvátsko)|Jadro]]. V [[18. storočie|18. storočí]] bol Solin často vystavený útokom [[Hajdúch (odbojár)|hajdukov]], preto tu vzniklo v tom čase množstvo opevnených domov. Obživu okrem iného zaisťovala rieka Jadro a početné [[Mlyn|mlyny]], ktoré na nej v tom čase stáli. Spojenie so svetom potom predstavovali rôzne karavany s tovarom, ktoré smerovali väčšinou z [[Bosna (historická krajina)|Bosny]] do neďalekého [[Split|Splitu]].

Na začiatku [[19. storočie|19. storočia]] (v období existencie tzv. [[Ilýrske provincie|Ilýrskych provincií]], ktoré boli pod [[Francúzsko|francúzskou]] nadvládou) bola cez Solin vybudovaná z rozhodnutia [[Auguste Marmont|generála Marmonta]] cesta. Vďaka tomu sa zlepšil obchod aj komunikácia mesta s jeho okolím a vzdialenejšími časťami regiónu. Oslabená bola dominancia námornej dopravy. Mesto bolo ničené množstvom požiarov, ktoré napr. zničili vtedajší kostol. V závere [[19. storočie|19. storočia]] tu bol postavený prvý hotel a verejné budovy (hasičská zbrojnica, policajná stanica). V roku [[1857]] žilo v Soline cca 1800 obyvateľov, roku [[1900]] to už bolo 2800 ľudí. Roku [[1904]] bola do Solinu zavedená elektrická energia, skôr ako do neďalekého [[Split|Splitu]].

[[4. októbra]] [[1998]] toto miesto navštívil [[pápež]] [[Ján Pavol II.]].

== Doprava ==
Solinom prechádza [[železničná trať Knin-Split]], Solin je predposledným mestom na jej dlhej trase. Význam železničnej trate v uvedenom meste nie je príliš veľký z hľadiska osobnej dopravy, ale predovšetkým z hľadiska dopravy nákladnej; v Soline stojí na brehu mora veľký nákladný prístav.

Mestom tiež prechádza [[Štátna cesta 8 (Chorvátsko)|Jadranská magistrála]], tu má podobu štvorprúdovej cesty. Hlavný cestný ťah, ktorý vedie Solinom, smeruje na jeho južnom konci k Splitu a na sever vedie po horskom svahu k obci [[Klis]], k miestnej pevnosti a potom ďalej do vnútrozemia, smerom k mestu [[Sinj]].

== Významné osobnosti ==

* [[Dioklecián]] (lat. Gaius Aurelius Valerius Diocletianus), rímsky cisár
* [[Toni Kljaković]], chorvátsky spevák
* [[Toma Podrug]], chorvátsky spisovateľ
* [[Lovre Katić]], chorvátsky duchovný, archeológ a spisovateľ
* [[Ivan Radić|Ivan Radič]], chorvátsky prvoligový a medzinárodný futbalový rozhodca
* [[Jozo Kljaković]], chorvátsky maliar, spisovateľ
* [[Ivan Mužić]], chorvátsky historik a publicista
* [[Nikola Kalinić]], chorvátsky futbalový reprezentant
* [[Joško Jeličić]], chorvátsky futbalový reprezentant
* [[Ljubo Boban]], chorvátsky historik a akademik HAZU ([[Chorvátska akadémia vied a umenia]])
* [[Miro Podrug]], športový novinár
* [[Ante Vetma]], chorvátsky športovec, rozhodca, športový organizátor a funkcionár v oblasti futbalu a hádzanej
* [[Alen Jakšić]], chorvátsky futbalový rozhodca
* [[Nikola Bekavac]], chorvátsky futbalový rozhodca

== Kultúra a pamätihodnosti ==
[[Súbor:Solin_kostel_Panny_Marie_ostrovské_3.jpg|vľavo|náhľad|[[Kostol Panny Márie (Solin)|Kostol Panny Márie ostrovskej]]]]

* archeologické náleziská z doby Rímskej ríše (ruiny rímskeho fóra s chrámom a divadlo) – [[Starine-Salona]]

* zvyšky rímskej [[Porta Caesarea|Porty Caesarey]] a [[Mestské opevnenie (Solin)|mestských hradieb]]
* zvyšky [[Amfiteáter (Solin)|amfiteátra]] z [[2. storočie|2. storočia]]
* zvyšky starokresťanských kostolov (korunovačná [[bazilika svätých Petra a Mojžiša]])
* [[Gospin Otok|Ostrov Panny Márie]] (), významná národná lokalita na riečke [[Jadro (Chorvátsko)|Jadro]]
** [[Kostol Panny Márie (Solin)|kostol Panny Márie]] (*'') na ostrove Panny Márie
* pozostatky kostola sv. Štefana z Ostrova
* zvyšky rímskeho a ranokresťanského cintorína (Manastirine) a kláštora
* vonkajšia expozícia Archeologického múzea Split

V meste sa každý rok organizuje Solinské kultúrne leto.

## Školstvo
V Soline stoja celkom štyri základné školy, z toho dve v samotnom meste a ďalšie dve v okolitých obciach, ktoré pod Solin administratívne náležia.

## Referencie


## Iné projekty

## Zdroj


Kategória:Mestá v Chorvátsku
Kategória:Prímorské letoviská v Chorvátsku
Kategória:Staroveké rímske mestá
Kategória:Bývalé hlavné mestá