open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veta o násobení pravdepodobností

**Veta o násobení pravdepodobností** znie: Ak A a B sú ľubovoľné udalosti, tak P(AB) = P(A)P(B/A). Ak A a B sú
nezávislé udalosti, tak P(AB) = P(A)P(B), pričom P(X) značí pravdepodobnosť udalosti X.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Teória pravdepodobnosti
Vtelenie

**Vtelenie** je inkarnácia-premena na telo; nadobudnutie hmotnej podoby; danie hmotnej podoby dačomu, skonkrétnenie, zosobnenie v niečom.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ezoterika
Estetický významový útvar

**Estetický významový útvar** je nezaujaté potešenie vytvorené na základe estetickej informácie.

## Externé odkazy

* 

## Útvar - druhy/príklady

*astrálny útvar
*útvar národného jazyka
*literárny útvar
*priestorový útvar
*rovinný útvar
*významový útvar

Kategória:Estetika
Sociologický významový útvar

**Sociologický významový útvar** je druh vedeckého významového útvaru generovaného v rámci sociológie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Vnem

**Vnem** je  zážitok alebo obsah vedomia, ktorý je výsledkom vnímania.
Vnemy napriek tomu, že sú analyzovateľné na pocity, majú celostný charakter. Vnemy sa vzťahujú na vonkajší priestor a ich konštituenty (pocity) sú čerstvé. Vnemy sú nezávislé od vôle čiže nemožno ich ľubovoľne vyvolávať alebo meniť.
Majú prízvuk pocitu pasivity. Vnemy vznikajú prostredníctvom receptorov. Vnem je celostný zmyslový odraz predmetu.

Podľa Denisa Diderota je vnem viac-menej ucelený súhrn pocitov tvorený v mozgu v procese vzájomne sa na seba vrstviacich podnetov.

Podľa Ivana Vrzalu, môže mať vnem tri základné charakteristiky: pozitívnu, neutrálnu a negatívnu. Tieto tri základy môžu mať ďalej vzájomne sa prelínajúce charakteristiky rôznej intenzity. Negatívne môžu ovplyvňovať vnem ako fyzické, tak aj psychické zážitky. Z psychických je to napríklad konflikt, z fyzických toxíny v mozgu. Človek sa môže naučiť čiastočne ovplyvňovať vnemy ovládaním svojich myšlienok a pocitov.

Existujú vnemy vedomé a nevedomé. Na základe vnemov vznikajú reakcie. Medzi nevedomé vnemy patria napríklad chemické deje v ľudskom tele, ktoré si neuvedomujeme. Medzi vedomé vnemy patria všetky, ktoré svojím vedomím vnímame. Nevedomé a vedomé vnemy sa môžu vzájomne prelínať. Napríklad nevedomá chemická reakcia v tele vytvorí vedomý pocit, alebo vedomý vnem spustí nevedomé procesy tele.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Pravdivý výrok

**Pravdivý výrok** (logika matematická) je výrok, ktorý má pravdivostnú hodnotu pravda.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematická logika
Zmyslový vnem

**Zmyslový vnem** je dôsledok pôsobenia vonkajšieho sveta; zo zmyslových vnemov vytvára rozum pojmy.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Fyziológia
Pojmový význam

**Pojmový význam** je kognitívny významový útvar, ktorý je výsledkom poznania podstaty; pojem.

## Zdroj
* 

Kategória:Sémantika
Vtip

**Vtip** môže byť:
*žart
*ľudová anekdota, pozri anekdota (zábavný príbeh)
*dômyselnosť, bystrý rozum, dôvtip
*jadro problému

Kategória:Humor
Totožnostno-pravdivý výrok

**Totožnostno-pravdivý výrok** alebo **tautológia** (z gréckeho ταυτολογία *tautologia*) je výrok, výraz alebo formula logického kalkulu, ktorá je pravdivá pri akýchkoľvek významoch pravdivosti ich premenných. Totožnostno-pravdivostnými výrokmi sú napr. zákony formálnej logiky.

## Niektoré známe tautológie

### Tautológie s jedným výrokovým symbolom

* *p* ⇒ *p* (zákon totožnosti)
* *p* ∨ ¬*p* (zákon vylúčenia tretieho)
* ¬(*p* ∧ ¬*p*) (zákon sporu)
* *p* ⇔ ¬¬*p* (zákon dvojitej negácie)

### Zobrazovacie tautológie

* (*p* ∧ *q*) ⇔ ¬(¬*p* ∨ ¬*q*)
* (*p* ∨ *q*) ⇔ ¬(¬*p* ∧ ¬*q*)
* (*p* ⇒ *q*) ⇔ (¬*p* ∨ *q*)
* (*p* ⇔ *q*) ⇔ ((¬*p* ∨ *q*) ∧ (*p* ∨ ¬*q*))

### Algebricko-logické zákony

Komutativita:

* (*p* ∧ *q*) ⇔ (*q* ∧ *p*)
* (*p* ∨ *q*) ⇔ (*q* ∨ *p*)
* (*p* ⇔ *q*) ⇔ (*q* ⇔ *p*)

Asociativita:

* ((*p* ∧ *q*) ∧ *r*) ⇔ (*p* ∧ (*q* ∧ *r*))
* ((*p* ∨ *q*) ∨ *r*) ⇔ (*p* ∨ (*q* ∨ *r*))
* ((*p* ⇔ *q*) ⇔ *r*) ⇔ (*p* ⇔ (*q* ⇔ *r*))

Distributivita:

* (*p* ∧ (*q* ∨ *r*) ⇔ ((*p* ∧ *q*) ∨ (*p* ∧ *r*))
* (*p* ∨ (*q* ∧ *r*) ⇔ ((*p* ∨ *q*) ∧ (*p* ∨ *r*))

### Charakteristiky implikácie

* *p* ⇒ (*q* ⇒ *p*) (simplifikácia)
* (*p* ∧ ¬*p*) ⇒ *p*
* (*p* ⇒ *q*) ⇔ (¬*q* ⇒ ¬*p*) (kontrapozícia)
* (*p* ⇒ (*q* ⇒ *r*)) ⇔ ((*p* ∧ *q*) ⇒ *r*)
* (*p* ⇒ (*q* ⇒ *r*)) ⇔ (*q* ⇒ (*p* ⇒ *r*))
* ((*p* ⇒ *q*) ∧ (*q* ⇒ *r*)) ⇒ (*p* ⇒ *r*)

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematická logika
Viera v duchov

**Viera v duchov** je viera v existenciu samostatných, s telom viac menej trvalo spojených alebo vôbec nespojených, no niekedy sa materializujúcich bytostí zvaných duchovia, ktorí tvoria ríšu duchov. Viera v duchov je prastará a živá ešte aj v súčasnosti, pozri napr. špiritizmus, mediumizmus.

## Pozri aj
*teozofia
*animizmus
*epifania

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ezoterika
Učenie o piatich živloch

**Učenie o piatich živloch** alebo **učenie o piatich prvopočiatkoch** je učenie čínskej filozofie existujúce počnúc 8. stor. pred Kr. Podľa tohto učenia všetka rozmanitosť javov a vecí je vytváraná spojením piatich prvopočiatkov: oheň (火 *huǒ*), voda (水 *shuǐ*), drevo (木 *mù*), kov (金 *jīn*) a zem (土 *tǔ*). 

Vzájomné vytváranie je nasledovné: drevo vytvára oheň, oheň vytvára zem, zem vytvára kov, kov vytvára vodu, voda vytvára drevo. Vzájomné prekonávanie spočíva v nasledovnom: drevo dobýva zem, zem dobýva vodu, voda dobýva oheň, oheň dobýva kov, kov dobýva drevo. 

## Pozri aj
* I-ťing

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Čínska filozofia
Vnímanie

**Vnímanie** (iné názvy: **zmyslové vnímanie, percepcia, percipovanie**) je nadobúdanie vnemov
vo vedomí prostredníctvom zmyslov; psychický poznávací proces, utváranie sa vnemu pri odzrkadľovaní sa objektov, javov a procesov vonkajšieho sveta a vnútorného sveta vo vedomí prostrednictvom zmyslových orgánov. 

Vnímanie je prirodzená analyticko- syntetická činnosť centrálnej nervovej sústavy pri usporadúvaní, štrukturovaní jednotlivých pocitov do zmysluplných útvarov. Vnímanie je subjektivne poznávanie reality, nie je to však proces pasívny.

Vnímanie existuje vo vzájomnej spätosti s pociťovaním, bez ktorého nemôže existovať. Nemáme možnosť pociťovať, vidieť len zelenú farbu, alebo zeleň ako takú. Vždy je niečo zelené. Okolité predmety a javy percipujeme ako celky.

Vnímanie závisí od predchádzajúcich poznatkov a skúseností. Čím väčšie skúsenosti a poznatky má človek o objektoch, ktoré vníma, tým pestrejší a bohatší je obsah jeho vnemov.

Vnímanie závisí od vrodených daností organizmu. Vnemy zdravého človeka sú kvalitatívne dokonalejšie ako vnemy zmyslovo a psychicky znevýhodneného jednotlivca.

Vnímanie závisí aj od aktivácie a motivácie vnímajúceho človeka, od jeho potrieb, záujmov a postojov.

Na základe percepčnej funkcie zmyslových orgánov a analyticko-syntetickej činnosti mozgovej kôry rozoznávame viacero druhov vnímania.

## Názory na percepciu vo filozofii
Percepcia sú dojmy (pocity) a idey (zmyslové obrazy pamäti) v ich jednotlivosti i súhrnne (David Hume).

Percepcia je nižšia (neuvedomená) forma duchovna (Gottfried Wilhelm Leibniz)

Podľa Aristotela je vnímanie prvý stupeň poznania, ukazuje zovňajšok vecí.

Podľa Prótagora je vnímanie totožné s poznaním. Vnímanie sa mení podľa veku a stavu tela.

Podľa J. Piageta vnímanie vzniká z primárnych senzoricko-motorických reakcií, ktoré sa stávajú pohyblivejšie a bohatšie, najmä v situáciách, ktoré sú príliš komplexné na to, aby mohli byť štruktúrou okamžitou. Vnemy sú závislé od vnemového poľa, no nie sú výsledkami vnímania (vnímacej činnosti), hoci sú ním podmienené. No na druhej strane vnemy nie sú ani v počiatočných štádiách ešte štruktúrované. Ich štrukturácia sa odohráva činnosťou jedinca, ktorý sa s realitou stýka a vytvára senzoricko-motorickou činnosťou celostné, ale sprvu neadekvátne schémy. Vnímanie je subjektívne skresľujúce, pretože jedinec nadväzuje síce bezprostredný kontakt s predmetom, ale ide iba o kontakt čiastočný. Štruktúry, ktoré vytvára vnímanie, sú štatistickej povahy a na rozdiel od myšlienkových štruktúr sú nevratné. Vnímanie sa vzájomne ovplyvňuje s myslením, samo osebe by nikdy nedospelo k poznaniu napr. toho, že slnko na východe nevychádza, ale že Zem sa otáča okolo svojej osi.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Význam slova

**[[Význam]] slova** je základná jazyková obsahová jednotka; entita žijúca vo vedomí ľudí istej
spoločnosti a vymedzujúca správne používanie príslušného slova. Pri úvahách o
význame slova sa uplatňujú rôzne kategórie a iné pojmy, rôzne predstavy,
domnienky atď., od čoho závisí potom aj pojem významu slova. K dôležitým
pojmom významu slova patrí logický pojem významu slova, lingvistický pojem
významu slova, psycholingvistický pojem významu slova, filozofický (najmä
gnozeologický) pojem významu slova a i.
## Externé odkazy
* 
Kategória:Sémantika
Úvaha

**Úvaha** môže byť:
*druh myšlienkového postupu, pozri úvaha (myšlienkový postup)
*slovesný druh, pozri úvaha (slovesný druh)

Kategória:Rozlišovacie stránky
Hlavný význam slova

**Hlavný význam slova** je význam nezávisiaci od kontextu a situácie, napr. slovo jazyk vo význame "anatomický orgán".

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Úvaha per absurdum

**Úvaha per absurdum** je úvaha, ktorá opiera pravdivosť nejakého tvrdenia o zjavnú nesprávnosť dôsledkov, ktoré sa dajú odvodiť z opačného tvrdenia.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Myslenie
Alexandr Ivanovič Vvedenskij (filozof)

**Alexandr Ivanovič Vvedenskij** (* 31. marec 1856, Tambov, Rusko – † 7. marec 1925, Leningrad, ZSSR) bol ruský filozof a psychológ, predstaviteľ novokantovstva.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ruskí psychológovia
Kategória:Osobnosti z Tambova
Uvažovanie

**Uvažovanie** je zaoberanie sa niečím v mysli, rozmýšľanie, premýšľanie.

## Metodológia
Uvažovanie z pohľadu metodológie je myšlienková činnosť, ktorá sa uskutočňuje diskurzívnymi metódami; jednotlivé kroky (operácie) na seba nadväzujú, sú viac-menej kontrolovateľné, je ich konečný počet a prichádzajú k istým výsledkom. Uvažovanie sa vyjadruje príslušným jazykom. Materiál pretváraný operáciami, t. j. uplatnením určitých pravidiel – to sú výrokové výrazy, ktoré sú syntakticko-sémantickými dlaždicami cesty uvažovania. Základný druh uvažovania je usudzovanie.

## Pozri aj
*dokazovanie
*kontemplácia
*overovanie
*usudzovanie
*vysvetľovanie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Myslenie
Stimulačný význam

**Stimulačný význam** je podľa W. Van Orman Quinea obor stimulácií súhlasne alebo nesúhlasne spojený s pozorovacou vetou. V prípade súhlasného spojenia ide o súhlasný stimulačný význam, v prípade nesúhlasného spojenia o nesúhlasný stimulačný význam.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Výber

**Výber** môže byť:
* voľba z nejakého množstva, možnosť vybrať si z množstva, čo vzniklo vyberaním z niečoho.
* slovenský časopis, pozri Výber (časopis)

## Iné projekty

## Referencie
Platonóvo učenie

**Platonove učenie** tvorí v jadre jeho teória ideí. V Platonovom učení treba rozoznávať ontologický, gnozeologický a eschatologický aspekt.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Platón
Syntaktický význam

**Syntaktický význam** je štruktúrny typ významu, ktorý sa uplatňuje v organizácii jazykového
systému. Syntaktický význam sa realizuje syntaktickou formou a tvorí s ňou
jednotu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Pohlavný výber

**Pohlavný výber** alebo **sexuálna selekcia** je výber partnera pre rozmnožovanie, dôležitý vývojový činiteľ.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Rozmnožovanie
Výrok (logika)

**Výrok** je výraz, ktorý má práve jednu pravdivostnú hodnotu. Výrokmi nie sú opytovacie, rozkazovacie, zvolacie a neúplné vety. 

V matematickej logike je výrok čokoľvek v jazykovom tvare, čo vyjadruje nejaké tvrdenie, alebo čokoľvek v jazykovom tvare, čomu možno priznať pravdu alebo nepravdu. Výrok je taká gramatická veta, pre ktorú má zmysel otázka na jej platnosť (správnosť, pravdivosť), t. j. otázka, či ten výrok platí, alebo či ten výrok neplatí. Namiesto slov *platí* a *neplatí* používajú sa aj slová *správny* a *nesprávny* alebo *pravdivý* a *nepravdivý*. Z hľadiska platnosti rozoznávame teda výroky platné, ktorý má pravdivostnú hodnotu (1), a neplatné, ktorý má pravdivostnú hodnotu (0). 

Vo výrokovej logike je výrok výraz, ktorým sa tvrdí, že niečo je, alebo nie je (že niečo bolo, alebo nebolo, bude, alebo nebude), za predpokladu, že o tomto tvrdení možno rozumne povedať, že je pravdivé, alebo že je nepravdivé. Výroková logika rozlišuje jednoduché výroky a zložené výroky.

## Zložený výrok
Zložený výrok je vo výrokovej logike výrok, ktorý vznikne z jednoduchých výrokov (prvotných formúl) aplikáciou jednej alebo viacerých logických spojok (funktorov).Na základe definície výrokovej formuly môžeme povedať, že *zložený výrok* je výroková formula, ktorá súčasne nie je prvotnou formulou a teda obsahuje zložky, ktoré sú sami prvotnými formulami.Základnými výrokovými operáciami, pomocou ktorých možno tvoriť zložené výroky, sú 

*negácia (\lnot)
*konjunkcia (\land)
*disjunkcia (\lor)
*implikácia (\to)
*ekvivalencia (\leftrightarrow)

### Slovné príklady
*Konjunkcia *„Idem do školy a prší.”*

*Disjunkcia  *„23 alebo 6 je prvočíslo”*

*Implikácia *„Ak vonku sneží, tak nejdem do práce.”*
*Ekvivalencia *„V sobotu pôjdeme do lesa práve vtedy, ak v nedeľu pôjdeme na návštevu."*

## Jednoduchý výrok
Jednoduchý (elementárny alebo atomický) výrok je výrok, ktorý neobsahuje logické spojky. Je logicky nedeliteľný a je reprezentovaný výrokovými premennými (alebo výrokovými symbolmi).

### Slovné príklady
**„volám sa Marek”*

**„včera pršalo”*

**„71 je prvočíslo”*

## Negácia
**Negácia** je logické prevrátenie hodnoty alebo výroku. Označuje sa znakom  \neg alebo apostrofom za výrokom '. Ak máme výrok A, potom negácia výroku  môže vyzerať takto \negA alebo A' . Slovne negáciu vytvoríme tak, že pred výrok povieme „Nie je pravda, že ... .“ , alebo pomocou predpony „ne ..“, slovného spojenia „nie je“.

### Slovné príklady
*ak výrok A  je *„mám auto”*, tak A´ je *„nemám auto”*
*ak výrok  A ∨ B je *„mám auto alebo motorku”*, tak (A ∨ B)´ je *„nemám auto ani motorku”*
*ak výrok A \Rightarrow \!\, B  je  *„ak mám, auto tak mám aj motorku”*, tak (A \Rightarrow \!\, B)´ je *„mám auto, ale nemám motorku”*

## Referencie

## Zdroje
* 

Kategória:Logika
Termodynamická veta

**Termodynamická veta** alebo **termodynamický zákon** je jeden z troch základných zákonov  termodynamiky. Je to zo skúseností odvodený princíp:
*prvá termodynamická veta
*druhá termodynamická veta
*tretia termodynamická veta

Niekedy sa pridáva tzv. nultá termodynamická veta.

Kategória:Termodynamika
Kategória:Fyzikálne zákony
Zmyslové vnímanie

**Zmyslové vnímanie** môže byť:
*vnímanie (prípadne ako opak mimozmyslového vnímania)
*"bezprostredné" vnímanie, ktoré prichádza zo zmyslových orgánov, ako priame informácie
Personálny výber pracovníkov

**Personálny výber pracovníkov** je veľmi významný krok podnikateľskej činnosti spočívajúci v postupe výberu pracovníkov na konkrétne pracovné miesta.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Personalistika
Všeobecný výrok

**Všeobecný výrok** alebo **univerzálny výrok** je výrok tvaru: Všetky prvky *x* množiny *A* majú vlastnosť *V(x)*. Všeobecné výroky sa označujú pomocou všeobecných kvantifikátorov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Vychádzať

**Vychádzať** môže byť:
*ísť, kráčať odniekiaľ von, opúšťať nejaké miesto, nejaký priestor;
*práve sa objavovať, ukazovať na oblohe;
*byť vydávaný (o časopisoch, knihách);
*dostávať sa z nejakého stavu, z istých pomerov;
*byť myšlienkove založený na niečo alebo niekom, opierať sa o niečo/niekoho, nadväzovať na niečo/niekoho, mať východisko v niečom.

## Externé odkazy
*
Druhá termodynamická veta

**Druhá termodynamická veta** alebo **druhý termodynamický zákon** je fyzikálny zákon nasledujúceho znenia:
* formulácia a): nie je možné, aby sa teplo samovoľne šírilo z chladnejšieho miesta na teplejšie.
* formulácia b) - Planckova-Kelvinova formulácia: nedá sa zostrojiť perpetuum mobile druhého druhu (teda cyklicky pracujúci tepelný stroj, ktorý by len prijímal teplo z teplejšieho telesa a vykonával rovnako veľkú prácu, ako toto teplo)
* formulácia c) - Clausiusova formulácia: nemožno zostrojiť cyklicky pracujúce zariadenie, ktoré nevytvára žiaden efekt okrem toho, že prenáša teplo z telesa s nižšou teplotou na teleso s vyššou teplotou

To znamená, že sa tepelná energia nemôže samovoľne premieňať na mechanickú prácu. Maximálny možný stupeň premeny tepla na prácu vykonáva ideálny tepelný stroj pracujúci v Carnotovom cykle.

## Pozri aj

* Nultá termodynamická veta
* Prvá termodynamická veta
* Tretia termodynamická veta

## Zdroje
*

Kategória:Termodynamika
Kategória:Fyzikálne zákony
Vietor

**Vietor** je pohybujúci sa vzdušný prúd, ktorý vzniká v dôsledku vyrovnávania tlaku medzi oblasťami s rôznym atmosférickým tlakom. Je to prízemný horizontálny prúd vzduchu prúdiaci z tlakovej výše do tlakovej níže. Pri jeho popise je podstatný jeho smer, rýchlosť a ochladzovací účinok.

Rýchlosť (sila) vetra sa klasifikuje buď presným určením jeho rýchlosti (kilometre za hodinu, metre za sekundu, míle za hodinu), alebo v stupňoch, ktoré sa určujú odhadom podľa Beaufortovej stupnice.
Rýchlosť vetra sa v čase výrazne mení, preto sa často udáva priemerná rýchlosť vetra (za určité obdobie, napr. 1 alebo 5 minút) a nárazová rýchlosť vetra (maximálna rýchlosť pri jednorazovom náraze).

Smer vetra sa udáva podľa smeru odkiaľ vietor fúka - buď presnejšie pomocou azimutu (0 až 360°), alebo v meteorológii pomocou svetových strán (spravidla s presnosťou na 22,5°, t. j. s rozlíšením napr. na S, SSV, SV, VSV, V, ... smer).

Rýchlosť i smer vetra sa meria anemometrom.

Vietor je odpradávna ničiacim živlom i pomocníkom človeka. Víchrice spolu s povodňami sú najväčším zdrojom škôd v podmienkach strednej Európy, pri poslednej veľkej víchrici v novembri 2004 bola zničená veľká časť lesov Vysokých Tatier. Vietor je jedným z hlavných činiteľov spôsobujúcich eróziu a zvetrávanie hornín.

## Pozri aj
* Pevninová bríza
* Košava
* Orkán
* Váju
* Miestne názvy vetrov
* Halný
* Chinook
* Joran
* Revúce štyridsiatky

## Iné projekty

## Zdroj
Východ (svetová strana)

Ružica kompasu|náhľad
**Východ** je jedna zo svetových strán. V čase jarnej a jesennej rovnodennosti, čiže v dátumoch 21. marca a 23. septembra Slnko vychádza presne na tejto svetovej strane. V čase od 21. 3. do 23. 9. vychádza Slnko o niečo severnejšie ako je východ, v čase od 23. 9. do 21. 3. vychádza o niečo južnejšie. Na kompase býva východ označený písmenom E (anglicky East = východ).

Výrazom *Východ* sa označujú aj východné krajiny, ako Čína, India, Japonsko, Kórea atď. Kultúru, jazyk, dejiny týchto krajín skúma okrem iných aj orientalistika.

## Pozri aj

* sever
* juh
* západ
* svetová strana
* Čína (civilizácia)

## Externé odkazy
* 

Kategória:Svetové strany
Význam vety

**Význam vety** sa odvodzuje z kontextu celej vety. Podľa L. I. Wittgensteina je metódou jej verifikácie, čiže význam (zmysel) vety spočíva v metóde, ktorou možno ukázať, kedy je táto veta pravdivá a kedy nepravdivá. Prípustná je tu však iba metóda empirická.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Vigilancia

**Vigilancia** môže byť:
*bdelý stav vedomia charakterizovaný pripravenosťou a pohotovosťou k určitej činnosti (konaniu), najčastejšie spájaný s pozornosťou
*nepresne: bdelosť 
*bdelé očakávanie zriedkavo a nepravidelne sa vyskytujúcich signálov, ktoré sa líšia iba málo od podnetov, ktoré nemajú pre vykonávanú činnosť žiaden význam
*pracovné situácie charakterizované takým očakávaním
*stav človeka, ktorý vykovánava činnosť spojenú s takými očakávaniami

Kategória:Ergonómia
Kategória:Medicína
Kategória:Neurofyziológia
Vnútorné

**Vnútorné** je podstatná stránka predmetu, ktorá sa poznáva prostredníctvom vonkajšieho; vnútornými stránkami predmetu sú zákon, podstata a iné.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Východ hviezdy

**Východ hviezdy** je priechod stúpajúcej hviezdy (napr. Slnka) obzorom. Skutočný východ hviezdy nastáva pri jej priechode obzorom na rozdiel od zdanlivého východu hviezdy, ktorý je refrakciou urýchlený.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Hviezdy
Tretia termodynamická veta

**Tretia termodynamická veta** (iné názvy: **tretí termodynamický zákon**, **Nernstova veta**, **Planckova veta**) hovorí, že zmena entropie sústavy sa pri ľubovoľnom izotermickom deji prebiehajúcom pri teplote absolútnej nuly rovná nule. Inými slovami: nie je možné dosiahnuť teplotu absolútnej nuly.

Je to spôsobené faktom, že systém pri nulovej teplote existuje v základnom stave, takže jeho entropia je určená Hamiltonovou degeneráciou základného stavu. Veľa systémov má unikátny základný stav, a preto má nulovú entropiu v absolútnej nule, pretože  \operatorname{ln} (1) = 0.

## Pozri aj

* Nultá termodynamická veta
* Prvá termodynamická veta
* Druhá termodynamická veta

Kategória:Termodynamika
Kategória:Fyzikálne zákony
Kategória:Entropia
Vikier

[náhľad|Vikiere na najväčšej streche z dreveného šindľa (6000 m²), [Zakopané, Poľsko]]
**Vikier** je architektonicky upravený otvor v streche budovy. Vyčnieva nad konštrukciu strechy a má zabudované okná. Používa sa ako alternatíva k strešným oknám, na rozdiel od nich ale zväčšuje vnútornú dispozíciu a výhľad z budovy.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Architektonické prvky
Kategória:Strešná konštrukcia
Kategória:Okná
Rakúsko-uhorské vyrovnanie

thumb|Rozdelenie Rakúsko-Uhorska:

**Rakúsko-uhorské vyrovnanie** alebo **rakúsko-maďarské vyrovnanie** bolo rozdelenie rakúskeho cisárstva podľa princípu dualizmu na dva štáty Rakúsko (Predlitavsko) a Uhorsko (Zalitavsko) decembrovou ústavou z roku 1867.

V rokoch 1804 – 1867 bolo Uhorsko súčasťou Rakúskeho cisárstva. Po vyrovnaní boli dva štáty spojené len osobou panovníka a spoločným ministrom zahraničia, vojny a financií. Od rakúsko-uhorského vyrovnania štát nazývame Rakúsko-Uhorsko.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

Kategória:Rakúsko-Uhorsko
Vnútornosť

**Vnútornosť** môže byť:
* zastarano: vnútro, myseľ
* vlastnosť byť vnútri
* vlastnosť vzťahovať sa na vnútro (aj v zmysle duša)
* vlastnosť vzťahovať sa len na istý štát či podobný celok
* týkanie sa podstaty, pozri podstata

**Vnútornosti** sú vnútorné orgány človeka alebo zvieraťa, pozri orgán (anatómia).
Vnútorný

**Vnútorný** môže byť:
*ten, ktorý je vnútri niečoho;
*vzťahujúci sa na vnútrajšok, týkajúci sa vnútrajška;
*opak: vonkajší
*pôsobiaci zvnútra alebo vnútri

## Externé odkazy
*
Význam výrazu

**Význam výrazu** je to, čo výraz znamená.

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
* význam mena
* význam slova
* význam vety
* význam znaku

Kategória:Sémantika
Heliaktický východ hviezdy

**Heliaktický východ hviezdy** je deň, keď sa hviezda po prvý raz v priebehu roka objaví pred východom Slnka na oblohe.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Hviezdy
Danilo Michajlovič Vellanskij

**Danilo Michajlovič Vellanskij** (), , pôvodným menom **Kavunnik** 
(, ; * 11. december 1774 – † 15. marec 1847) bol lekár, prívrženec Schellinga.

Študoval v Kyjevskej duchovnej akadémii, kde si zmenil priezvisko na Vellanskij. Lekársky diplom získal v roku 1802. V rokoch 1814 - 1837 bol profesorom Peterburskej medicínsko-chirurgickej akadémie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1774
Kategória:Úmrtia v 1847
Kategória:Ukrajinskí filozofi
Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ukrajinskí lekári
Kategória:Ruskí lekári
Kategória:Ukrajinskí pedagógovia
Kategória:Ruskí pedagógovia
Význam znaku

**Význam znaku** je to, čo vieme, keď výrazu rozumieme. Významy znakov skúma sémantika.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sémantika
Východisko

**Východísko** je súbor daností na začiatku, napr. východisko poznania.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Výsek

**Výsek** alebo zastar. **výseč** môže byť:
* sekanie, vysekávanie 
* jatka 
* čo vzniklo vysekaním, vyrúbané, vysekané miesto 
* výrez
* vydelená, obmedzená časť, úsek, výrez z niečoho

## Externé odkazy
*
Východisko poznania

**Východisko poznania** je danosť alebo súbor daností na začiatku poznávacieho procesu, napríklad agnózia, celok predkriticky daného a pod.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Epistemológia
Vikšepa

**Vikšepa** (sans.) je psychofyziologická nerovnováha, porucha.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Vyznamenanie

**Vyznamenanie** je prejav úcty a vážnosti, vyznačenie, pocta.

## Pozri aj
* Rad (vyznamenanie)

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Vyšetrovanie

**Vyšetrovanie** môže byť:

* v trestnom práve: objasňovanie trestného činu zisťovaním podrobností a sprievodných okolností, súčasť trestného konania, pozri vyšetrovanie trestného činu
* činnosť súkromných detektívov, pozri pod detektív
* činnosť vyšetrovateľov poistných udalostí, pozri pod poistný podvod
* v správnom práve: (nesprávne pomenovanie pre) objasňovanie priestupkov, pozri pod priestupkové konanie
* v medicíne: podrobné prehliadanie pacienta, pozri fyzikálne vyšetrenie a laboratórne vyšetrenie
Významotvorba

**Významotvorba** je formovanie sa významového útvaru, napr. pojmotvorba.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sémantika
Výzor

::*Slovo vzhľad znamená zastarano aj [[náhľad]], [[názor]].*
**Výzor** alebo **vzhľad** alebo **podoba** je súhrn charakteristických vlastností, ktoré určujú zovňajšok.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Estetika
Výška tónu

**Výška [[Tón|tónu]]** je základná charakteristika tónu zodpovedajú jeho kmitočtu. Podľa výšky rozlišujeme tóny hlboké a vysoké (veľmi vysoké, hlbšie, vyššie a pod.). Tóny, ktorých výška sa nachádza v strednej polohe, napr. na klavíri v strednej časti
klaviatúry, nijaké zvláštne označenie nemajú. Výšku tónu určujeme presne počtom kmitov telesa za sekundu. Najhlbšie tóny majú kmitočet okolo 20 kmitov (Hz), vysoké tóny aj niekoľko tisíc kmitov za sekundu. Kmitočet tónov v strednej polohe sa pohybuje okolo 500 kmitov za sekundu. *Komorné a*' má 440 Hz. 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hudba
Vysielač

**Vysielač** je zložka komunikačnej sústavy označovaná ako komunikant; vysielač vlastní (tvorí) hlavnú informáciu a disponuje so zariadením na spájanie hlavnej informácie s nosnou informáciou. V tomto zariadení sa uskutočňuje kódovanie.

Vysielač prenáša (transferuje) a vysiela zakódovanú správu ako signál. Pri prenos signálu sa nevyhnutne uskutočňujú aj transformácie signálu. Predpokladom činnosti kódovacieho zariadenia je existencia kódu.

## Externé odkazy
*
Pitná voda

[thumb|[Minerálna voda]]
**Pitná voda** je sladká voda, nevyhnutná zložka ľudskej potravy. Jej zdrojom je zrážková voda, podzemná voda a s určitým obmedzením voda riek a jazier. Využitie podzemnej vody na pitné účely je však v podmienkach Slovenska niekoľkonásobne lacnejšie ako využívanie vody povrchovej.

Na účely pitného režimu musí byť na Slovensku využívaná voda, ktorá vyhovuje podmienkam Nariadenia vlády SR č. 354/2006 Z. z., ktorým sa ustanovujú požiadavky na vodu určenú na ľudskú spotrebu a kontrolu kvality vody určenej na ľudskú spotrebu.

Kontrolu vody vo verejných vodovodoch vykonávajú prevádzkovatelia vodovodných systémov a úrady verejného zdravotníctva. 

Viac ako dve miliardy obyvateľov nemá v domácnosti dostupnú pitnú vodu. Najväčší počet obyvateľov bez prístupu k pitnej vode je v Indii, Etiópii, Nigérii a Číne.

## Referencie

## Literatúra
* PIVOKONSKÝ, Martin. *[http://www.vedakolemnas.cz/sys/galerie-download/VKN_91.pdf Úprava pitné vody]*. Praha : Středisko společných činností Akademie věd ČR, 2019. ISBN 978-80-270-6000-9

## Externé odkazy
* 

Kategória:Voda
Kategória:Nealkoholické nápoje
Vina

**Vina** je slobodné, a preto zodpovedné rozhodnutie proti mravnému zákonu a mravnej hodnote.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Emócie
Kategória:Etické pojmy
Kategória:Morálka
Výzva

**Výzva** je ústny alebo písomný prejav, ktorým niekoho na niečo vyzývame.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Veterinár

náhľad|Veterinár pri práci
**Veterinár** alebo **zverolekár** je lekár pre zvieratá a praktik veterinárnej medicíny.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veterinárna medicína
Kategória:Povolania
Výskum

**Výskum** je bádanie, skúmanie (obyčajne vedecké), v ktorom ide o poznanie doposiaľ nepoznaných skutočností na základe analýzy skutočností už známych. Vo vede sa zvykne rozlišovať základný výskum a aplikovaný výskum, experimentálny a teoretický, individuálny a tímový atď.

Výskum je systematická tvorivá vedecká činnosť, ktorej cieľom je poznať príčiny a podmienky existencie konkrétnych prírodných a spoločenských javov. Výskum sa usiluje o poznanie skutočností doposiaľ nepoznaných na podklade analýzy skutočností už známych. Rozoznávame dve základné kategórie výskumov:
* a) základný výskum
* b) aplikovaný výskum

## Výdavky na výskum a vývoj
Výdavky výskum a vývoj boli na Slovensku 0,91% HDP a v Česku 1,99% HDP v roku 2020.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Veda
Východné Slovensko

náhľad|RŠÚJ 2 Východné Slovensko
**Východné Slovensko** je východná oblasť Slovenska, presnejšie:
*v širšom zmysle: územie Slovenska na východ od Štrbského prahu, Nízkych Tatier a východná časť Slovenského rudohoria a územie na východ od nej; do východného Slovenska sa zaraďuje Popradská kotlina, Spišská Magura, Pieniny, Ľubovnianska vrchovina, Čergov, Levočské vrchy, Bachureň, Šarišská vrchovina, Hornádska kotlina, Branisko, Čierna hora, Košická kotlina, Nízke Beskydy, Poloniny, Slanské vrchy, Beskydské predhorie, Východoslovenská nížina, Vihorlatské vrchy a Zemplínske vrchy.
*v užšom zmysle: len východná časť Slovenska na východ od Levočských vrchov a Volovských vrchov
*počas krajského zriadenia 1960 - 1990: Východoslovenský kraj
*v štatistike Eurostatu (od konca 20. storočia): **RŠÚJ Východné Slovensko** - štatistická oblasť  NUTS 2; jej územie tvorí Prešovský kraj a Košický kraj

## Členenie oblasti

## Externé odkazy
* 

Kategória:Geografia Slovenska
Vzájomnosť

**Vzájomnosť** môže byť:
* vlastnosť ísť či smerovať od jedného prvku (jedných prvkov) k druhému (druhým) a zároveň naspäť, obojstrannosť
* vzájomné vzťahy založené na obojstrannosti výhodnej pre obidve strany, reciprocita
* v práve: vzťahy založené na zhodnom postupe v obdobných prípadoch u všetkých zmluvných strán, reciprocita, pozri reciprocita (právo)
* tajný spolok študentov Evanjelického lýcea v Bratislave existujúci v rokoch 18371840, tvorený jadrom štúrovcov, pozri Vzájomnosť (spolok)

## Pozri aj
* slovanská vzájomnosť

## Referencie
Východočínske more

náhľad|'''Východočínske more''' (mapa)

**Východočínske more** je more v Tichom oceáne, ktorého plocha je  a maximálna hĺbka . Priemerná teplota vrchných vrstiev vody v zime 7-16 stupňov Celzia, v lete 27-28 stupňov Celzia. Slanosť 30-34 promile.

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* 


Kategória:Moria Tichého oceánu
Aplikovaný výskum

**Aplikovaný výskum** je výskum, ktorý sa zameriava na bezprostredné využitie výsledkov v praxi.

Aplikovaný výskum možno efektívne rozvíjať len vtedy, keď je základný výskum voči nemu v dostatočnom predstihu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Slovanská vzájomnosť

**Slovanská vzájomnosť** je idea a konkrétne prejavy etnickej spolupatričnosti slovanských národov prejavujúce sa od konca 18. storočia. Objavili sa v rámci procesu národného formovania malých slovanských etník. Vytváranie povedomia etnickej príbuznosti slovanských národov sledovalo kultúrne i politické ciele. Politický smer opierajúci sa o Slovanskú vzájomnosť bol Panslavizmus.

## Pozri aj
* ilyrizmus
* Slovania
* Ľudovít Štúr
* panslavizmus
* vzájomnosť

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovania
Vindobona

thumb|Vindobona v ľavej hornej časti 
**Vindobona** (lat.) je osada, ktorá sa nachádzala na mieste dnešného mesta Viedeň; miesto, kde zomrel Marcus Aurelius.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dejiny Rakúska
Kvalitatívny výskum

**Kvalitatívny výskum** je druh výskumu, v ktorom sa kladie dôraz na výklad skúmaných javov očami
samotných aktérov skúmaného diania a ktorého výsledkom je detailný opis neraz individuálnych prípadov.

V pedagogike to je výskum, ktorý sa zakladá na iných metodologických princípoch než boli.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Kategória:Pedagogika
Vzdelanie

náhľad|Vzdelanie je možné nadobudnúť napríklad v škole
**Vzdelanie** je súhrn znalostí, vedomostí, poznávacích spôsobilostí a schopností, ktoré nadobudol jednotlivec na základe školského vzdelania, učenia, rozumovej výchovy, životných a pracovných skúseností a zámerného vlastného sebavzdelávania. Získavanie vzdelania je vzdelávanie. Hlavným miestom civilizovanej spoločnosti, kde sa poskytuje mládeži sústavné vzdelávanie, sú školy. Vzdelanie je aj prijímanie cudzích myšlienok ako vlastných.
 
## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Vzdelávanie
Vodca

**Vodca** môže byť:
* osoba, ktorá je na čele nejakej hierarchie, spoločenskej skupiny, spoločenského celku (národa, organizácie), hnutia a pod., pozri pod Vedenie ľudí
* osoba, ktorá ukazuje cestu, smer, pozri pod horský vodca a sprievodca
* v sociálnej psychológii: funkčne dominantná osoba v malej skupine, pozri vodca (sociálna psychológia)
* titul v politike, najmä v nacistickom Nemecku, pozri vodca (politický titul)

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
S. L. Vinekar

**S. L. Vinekar** († 21. december 1967) bol indický znalec jogy.

## Dielo
*(spolu so Svámím Kuvalajanandom): *Jógová terapie*, 1990

## Zdroj
* 

Kategória:Úmrtia 21. decembra
Kategória:Úmrtia v 1967
Kategória:Indickí jogíni
Kategória:Indickí autori náučnej literatúry
Vinič

**Vinič** alebo zastarano **réva** (lat. *Vitis*) je rod popínavých rastlín čeľade viničovitých (lat. *Vitaceae*), ktorý zahrnuje približne 70 druhov.

## Druhy
Príklady druhov sú:
* vinič hroznorodý (*Vitis vinifera*) v širšom zmysle:
**vinič lesný/vinič hroznorodý lesný/lesný vinič/vinič divý/divý vinič(*Vitis sylvestris*/*Vitis vinifera* subsp. [alebo var.] sylvestris)
**vinič kaukazský/vinič hroznorodý kaukazský (*Vitis caucasica*/ *Vitis vinifera* subsp. [alebo var.] caucasica)  - dnes obyčajne zaraďovaný pod Vitis vinifera subsp. sylvestris
**vinič hroznorodý v užšom zmysle/vinič hroznorodý pravý/vinič hroznorodý pestovaný/vinič ušľachtilý/vinič európsky [ďalšie slovenské názvy pozri v článku o tomto taxóne] (*Vitis vinifera* v užšom zmysle/*Vitis vinifera* subsp. [alebo var.] vinifera/*Vitis sativa*/*Vitis vinifera* subsp. [alebo var.] sativa)
* vinič zimný (*Vitis vulpina*/*Vitis cordifolia*)
* vinič pobrežný (*Vitis riparia*) - niekedy zaraďovaný do druhu Vitis vulpina
* vinič skalný/vinič piesočný (*Vitis rupestris*)
* vinič líščí/vinič americký (*Vitis labrusca*)
* vinič letný (*Vitis aestivalis*)
* vinič amurský (*Vitis amurensis*)
* vinič Davidov (*Vitis davidii*)
* vinič Coignetovej (*Vitis coignetiae*)
* vinič Berlandierov (*Vitis berlandieri*) - často uvádzaný ako poddruh (tu neuvedeného) druhu Vitis cinerea
* vinič okrúhlolistý (*Vitis rotundifolia*)

## Zdroje

## Iné projekty

Kategória:Víno
Kategória:Viničovité
Kategória:Ovocné kry
Východopanónska panva

**Východopanónska panva** je geomorfologická provincia Panónskej panvy, zaberajúca jej východnú časť.

Pozostáva z týchto subprovincií:
*Veľká dunajská kotlina
*Panónske ostrovné hory (Panonske ostrvske planine)
*Zadunajská pahorkatina (Dunántúli-dombság)

## Referencie

Kategória:Geografia Maďarska
Kategória:Geomorfologické provincie na Slovensku
Vedecký výskum

**Vedecký výskum** je vysokokvalifikovaná organizovaná odborná činnosť zameraná na získanie
nových poznatkov (základný výskum), respektíve na objavovanie postupov, ktorými možno využiť teoretické poznatky v praxi (aplikovaný výskum). Dôležitým faktormi vedeckého výskumu je dodržiavanie vedeckej metodológie a štandardov a pravidiel danej vednej disciplíny. Zároveň sa opiera o systematický skepticizmus a je otvorený pochybnostiam, racionálnej a zdôvodnenej kritike.

Európsky kódex správania sa v záujme zachovania integrity vedeckého výskumu udáva, že: „*vedecký výskum preniká do všetkých zložiek spoločnosti, je jej integrálnou súčasťou a jedným zo základných zdrojov jej materiálneho aj duchovného bohatstva a dosiahnutia primeranej kvality života pre všetkých občanov*.“

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Výskum
Kategória:Veda
Vzdelanosť

**Vzdelanosť** je vlastnosť, stav niekoho, alebo niečoho vzdelaného, vzdelanie.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Základný matematický výskum

**Základný matematický výskum** je reflexia logických a filozofickych predpokladov matematiky.

## Pozri aj
* Gödelova veta

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Všeobecné vzdelanie

**Všeobecné vzdelanie** je vzdelanie zahřňajúce poznatky potrebné pre ďalšie vzdelávanie a bežný život jedinca. Poskytujú ho všeobecnovzdelávacie inštitúcie, napr. základné školy.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Vzdelávanie
Výskum verejnej mienky

**Výskum verejnej mienky** alebo **demoskopia** je sociologická disciplína, ktorej predmetom skúmania sú všetky zásadné a aktuálne názory občanov na rozličné spoločenské problémy vyjadrené verejne.

## Pozri aj
*verejná mienka

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Viničovité

**Viničovité** (*Vitaceae*) je čeľaď dvojklíčnolistových rastlín; dreviny, sčasti liany; kvety obojpohlavné alebo jednopohlavné, plod bobuľa; rastú prevažne v trópoch. 12 rodov, asi 700 druhov. Na Slovensku sa vyskytujú najmä rody vinič (Vitis) a pavinič (Parthenocissus).

Starou kultúrnou rastlinou je vinič hroznorodý (vrátane viniča lesného). Ako podpníky odolné voči fyloxére sú americké druhy vinič skalný a vinič pobrežný, ako samorodé sorty sa pestuje vinič líščí. Okrasné - divé viniče sú z rodu pavinič.

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
*
Vzdelávanie pre ženy

**Vzdelávanie pre ženy** je špecifická príprava dospelých žien na prvé zapojenie sa do trhu práce alebo návrat do zamestnania alebo na zvýšenie úrovne všeobecnej vzdelanosti a na plnšie rozvinutie osobných potenciálov žien.

## Pozri aj
*vzdelávanie
*výchovné poradenstvo
*UNESCO
*vzdelanie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Pedagogika
Výsledok

**Výsledok** môže byť:
*to, čo sa dosiahlo nejakou činnosťou, napr. výrobok, výtvor
*v matematike: záver výpočtu, pozri výsledok (matematika)

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Základný výskum

**Základný výskum** je výskum, ktorý sa zameriava na ďalší rozvoj v určitej oblasti. Zaoberá sa hlavne teoretickými ale aj praktickými otázkami a jeho výsledky nie je nutné okamžite aplikovať, na rozdiel od aplikovaného výskumu, ktorého výsledky sú väčšinou okamžite použiteľné v praxi. Hlavným používateľom výsledkov základného výskumu sú iní vedci, ktorí pracujú v danom vednom odbore. Hoci je často poháňaný iba zvedavosťou, základný výskum predstavuje motor aplikovaného výskumu, s ktorým musí držať krok.

## Definícia v slovenskom právnom systéme
### Štatistický úrad SR
„Základný výskum je systematická činnosť, ktorej prioritným cieľom je *rozšírenie poznatkov o skúmanom objekte a ich hlbšie pochopenie* bez ohľadu na praktické aplikácie získaných poznatkov.“

### Zákon o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja
„Základný výskum je systematická tvorivá činnosť, ktorej hlavným cieľom je *získavanie nových poznatkov* bez ohľadu na možnosti ich priameho praktického využitia.“

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Vinohrad

[thumb|Vinohrad v [Brhlovce|Brhlovciach, Slovensko.]]
**Vinohrad** alebo **vinica** je súvislý plošný celok na pestovanie viniča hroznorodého. Počet krov viniča sa pohybuje v rozmedzí 4000-10 000/ha.

## Referencie


## Pozri aj
* víno
* vinič
* vinohradníctvo

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Vinohradníctvo
Vodník

**Vodník** alebo staršie **vodnár** je slovanská rozprávková bytosť žijúca vo vode, zobrazovaná napr. v podobe malého, škaredého muža s dlhými vlasmi. Existujú obdoby u Germánov a podobne. Názvy v slovanských jazykoch sú: *vodník/hastrman* (čeština); *wodnik* (poľština); *voďanoj/vodovik/voďanoj deduška* (водяной; ruština); *voďanyk* (водяник; ukrajinčina); *povodni / vodni mož*  (slovinčina); *wodby muž, wodnykus* (lužická srbčina).

## Externé odkazy
* kniha o mytológii starých Slovanov, o vodníkoch a topilcoch v kapitole 2 - HOSTINSKÝ, Peter Záboj. ''Stará vieronauka slovenská : Vek 1:kniha 1.'' [1. vyd.] Pešť: Minerva, 1871. 122 s. - dostupné online v Digitálnej knižnici UKB
* 

## Iné projekty

Kategória:Mýtické bytosti
Vinohradníctvo

náhľad|Vinič hroznorodý

**Vinohradníctvo** alebo zriedkavo **vitikultúra** je poľnohospodárske odvetvie zaoberajúce sa pestovaním viniča hroznorodého. Novšie sa ako vinohradníctvo označuje aj prevádzka (podnik) zaoberajúca sa pestovaním viniča hroznorodého.

Osoba zaoberajúca sa vinohradníctvom sa volá **vinohradník**. 

Odlišný je pojem vinárstvo, ktorý sa ale nepresne alebo v minulosti používa(l) ako synonymum vinohradníctva - podrobnejšie pozri v článku vinárstvo.

## Definícia podľa slovenského zákona
Príslušný slovenský zákon na svoje účely **vinohradníctvo** definuje ako "súhrn činností zameraných na pestovanie viniča, na pestovanie podpníkového viniča, výrobu podpníkových odrezkov, vrúbľov, viničových sadeníc, výsadbu a ošetrovanie vinohradníckych plôch, ako aj na zber hrozna.", pričom:
* vinič je "rastlina rodu Vitis určená na produkciu hrozna alebo na použitie ako množiteľský materiál pre tieto rastliny",
* podpníkový vinič je "rastlina viniča, ktorej odrezky sa používajú najmä na vrúbľovanie viniča a tvoria jej dolnú časť",
* viničová sadenica je "1. neštepená časť zakoreneného výhonku alebo bylinného výhonku určená na sadenie v neštepenom stave alebo na použitie ako podpníky určené na výrobu odrezkov, 2. časť viničového výhonku, bylinného výhonku alebo výhonku spojená štepením, ktorého podzemná časť je zakorenená",
* vinohradnícka plocha je "pozemok s vhodnými pôdno-klimatickými stanovištnými podmienkami, ktorú registruje Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky ..., ktorý sa člení na: 1. obhospodarovanú vinohradnícku plochu, ktorou je plocha vysadená viničom ako čistá alebo pridružená kultúra rodivá alebo ešte nerodivá, určená na výrobu hrozna a pravidelne podrobovaná pestovateľským operáciám zameraným na získanie výrobku určeného na predaj, 2. opustenú vinohradnícku plochu, ktorou je plocha vysadená viničom, ktorá nie je pravidelne podrobovaná pestovateľským operáciám zameraným na získanie výrobku určeného na predaj, 3. vyklčovanú vinohradnícku plochu, ktorou je plocha, z ktorej boli odstránené všetky kry viniča".
	
Podľa rovnakého zákona je **vinohradník** "fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá pestuje vinič, vyrába alebo uvádza na trh hrozno, odrezky, vrúble, viničové sadenice, vysádza a ošetruje vinohrady.", pričom vinohrad je "obhospodarovaná vinohradnícka plocha vysadená viničom".

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 

## Pozri aj
* vinič hroznorodý
* víno
* vinohrad
* záhradníctvo

## Iné projekty


Kategória:Záhradníctvo
Výstava

**Výstava** je jedna z foriem kumulatívnej propagácie majúca predovšetkým informatívny charakter.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Obchod
Vinyl

**Vinyl** môže byť
* v chémii:
** funkčná skupina, pozri vinylová skupina
** polymér, ktorého základom je zlúčenina s vinylovou skupinou, pozri vinylový polymér
** jeden z polymérov označovaný ako vinyl, pozri polyvinylchlorid
* slangové označenie pre platne, pozri gramofónová platňa
Carl Vogt

**Carl Vogt** (* 5. júl 1817, Gießen, Nemecko – † 5. máj 1895, Ženeva, Švajčiarsko) bol nemecký prírodovedec, politik, predstaviteľ vulgáneho materializmu. 

Od roku 1847 pôsobil ako profesor v Giessene, neskôr bol poslancom frankfurtského Vorparlamentu a Národného zhromaždenia. Po revolúcii 18481849 žil v Berne a Nice. 

V roku 1852 sa stal profesorom geológie a neskôr aj zoológie v Ženeve. 

Vogt bol demokrat, odmietol socializmus, Marx ho považoval za agenta Napoleona III.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Nemeckí politici
Kategória:Nemeckí prírodovedci
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Ženeve
Kategória:Poslanci Frankfurtského parlamentu
Vystihnutie

**Vystihnutie** môže byť:

*zistenie, vysledovanie, vypozorovanie, vybadanie, postrehnutie, postihnutie
*vyjadrenie slovami, zvukom, farbou ap., znázornenie, zobrazenie

## Externé odkazy
*
Vírjá

**Vírjá** (sans.) je usilovnosť, energia; štvrtá z desiatich budhistických dokonalostí.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Budhizmus
Vznet

**Vznet** môže byť:
*vznik horenia, zapálenie;
*oduševnenie, nadšenie, zápal, rozohnenie

## Externé odkazy
*
Vilmos Voigt

**Vilmos Voigt** (* 1940 - 2025) je maďarský semiotik, folklorista, literárny vedec a komunikológ.

## Externé odkazy
* 

## Zoznam diel
* A folklór alkotások elemzése (Rozbor folklórnych textov), 1972
* A folklór esztétikájához (K estetike folklóru), 1972
* Glaube und Inhalt. Drei Studien zur Volksberlieferung, 1976
* Bevezetés a szemiotikába (Úvod do semiotiky), 1977
* Genre, Strukture and Reproduction in Oral Literature, 1980
* Úvod do semiotiky, 1981 / preklad Bevezetés…, 1977

Kategória:Narodenia v 1940
Kategória:Semiotici
Kategória:Maďarskí jazykovedci
Vysvetlenie

**Vysvetlenie** alebo **explanácia** alebo **explikácia** je uvedenie podstatných okolností alebo príčin niečoho nie dosť jasného alebo nie dosť zrozumiteľného, udanie súvislostí javov, oboznámenie sa so zmyslom niečoho, objasnenie, výklad. Vysvetľovanie je robenie zrozumiteľným, pochopiteľným.

Vysvetlenie je jazykový postup, ktorý ukazuje, ako jav opísaný výrokom podlieha istému zákonu.

Podľa Jeana Piageta je to uvedenie do zhody rádu príčin vo veciach s rádom implikácií v myslení.

## Pozri aj
* citát
* dešifrovanie
* skrytá myšlienka
* objasnenie
* objasňovanie
* príklad

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Viróza

**Viróza** alebo **vírusová choroba** je všeobecné označenie infekčného ochorenia spôsobeného vírusom. K najčastejším virózam patrí nádcha (rinitída) a chrípka.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Vírusové choroby
Virtuálny

**Virtuálny** môže byť:

* myslený, možný, potenciálny; 
* vo fyzike: ľubovoľne, nekonečne malý; 
* v informatike: v skutočnosti neexistujúci, napr. virtuálna realita, virtuálny cd-rom, virtuálny stroj.

## Pozri aj
* virtualizácia

## Externé odkazy
*
Vznik buniek

**Vznik buniek** je utvorenie sa buniek rozdelením existujúcej bunky alebo spojením dvoch
existujúcich pohlavných buniek (gamét) do jednej (zygota) pri pohlavnom rozmnožovaní.

## Pozri aj
* Bunkové delenie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Bunka
Vytesnenie (psychológia)

**Vytesnenie** alebo **represia** alebo **vytlačenie** alebo nesprávne *[[potlačenie]]* (z nem. Verdrängung) je obranný mechanizmus, ktorý vylučuje podnet, vyvolávajuci napätie a nepokoj z vedomia; proces, ktorý vyčleňuje špecifické psychologické činnosti alebo obsahy z vedomia, zo systému vedomého vnímania. Vytesnené obsahy sú neuvedomiteľné, proti možnosti vedomého vnímania týchto obsahov je v psychologickom poli jedinca postavená mentálna hrádza, zabraňujúca možnosti zvedomenia vytesnených obsahov.

Vytesnenie sa chápe ako obranná taktika (obranný mechanizmus) človeka proti vnútorným zážitkom viny, agresie a úzkosti. Vytesnenie sa udržuje tzv. cenzúrou, psychologickým systémom silových vlastností, ktorý zabraňuje vytesneným materiálom, aby sa uvedomili.

Cenzúra však vytesnený materiál prepúšťa do vedomého vnímania vo forme symbolizovaných, zhustených, presunutých obsahov a to najčastejšie v snoch, chybných výkonoch (prerieknutie, prepísanie, prepočutie, založenie, zabudnutie atď.) a v mytologickom spracovaní základných tém ľudského života a spoločenského súbytia. Vytesnený materiál sa uvedomuje iba za určitých špecifických podmienok. Treba rozlišovať medzi vytesnením a potlačením, čo je viac menej vedomé odsúvanie určitých mentálnych obsahov z ohniska pozornosti a vedomého vnímania.

Proces vytesnenia je jedným z hlavných vysvetľujúcich princípov vývoja spoločnosti v psychoanalytickej antropológii.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychoanalýza
Vytlačenie

**Vytlačenie (vytláčanie)** alebo **vytisnutie (vytískanie)** môže byť:
* dostanie von alebo do vyššej polohy tlačením
* zbavenie šťavy tlačením
* násilné vypudenie
* nahradenie (modernejším)

**Vytlačenie (vytláčanie)** môže byť:
* vytvorenie alebo vydanie tlačou, pozri tlač
* odtlačenie
* vytvorenie (stôp) tlakom
* v psychológii: vytesnenie (psychológia)