open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Západná India

**Západná India** (ak sa myslia len ostrovy, tak alternatívne: **Západoindické ostrovy**, **Západoindické súostrovie**; angl. *West Indies*, *West India*, *West Indian Islands*, šp. *Indias Occidentales*, fr. *Indes Occidentales*) môže byť: 
*pôvodne (najmä v 16. storočí): Amerika, najmä časti Ameriky objavené Kolumbom a iným ranými bádateľmi , pozri Amerika, Objavenie Ameriky a Krištof Kolumbus
*dnes:
**Bahamy (vrátane ostrovov Turks a Caicos), Antily (vrátane Južných Záveterných ostrovov) a ostatné ostrovy v Karibskom mori, prípadne aj Bermudy, synonymum: Karibské ostrovy, pozri Karibské ostrovy
**a) Bahamy (vrátane ostrovov Turks a Caicos) a Antily (vrátane Južných Záveterných ostrovov) , ojedinele vrátane Bermúd  a ojedinele bez Južných Záveterných ostrovov , resp. b) zodpovedajúci subregión Ameriky (t.j. Bahamy a Antily s okolitými moriami) , pozri Bahamy a Antily
**Antily (bez Bahám) 
**Antily (bez Bahám) a všetky ostatné ostrovy v Karibskom mori (historicky aj Turks a Caicos a Inagua), synonymum: Karibské ostrovy, pozri Karibské ostrovy

**Západná India** môže byť aj:
* Karibik (v zmysle Bahamy, Antily a priľahlé štáty na pevnine [presné definície Karibiku sa rôznia - pozri v článku Karibik]), konkrétne napr. súhrnné označenie pre Bahamy, Antily a štáty Guyana, Surinam a Francúzska Guyana, pozri Karibik
* anglofónny Karibik, pozri pod Karibik
* región v Indii, pozri Západná India (India)

**Západná India** alebo **Západoindické ostrovy** môže byť aj krátkodobý britský koloniálny útvar v Antilách v rokoch 1958-1962, synonymá: Západoindická federácia, Federácia Západoindických ostrovov, Karibská federácia, pozri Západoindická federácia

## Pozri aj
*Britská Západná India (=Britské Antily, t.j. historické britské dŕžavy v Západnej Indii)
*Španielska Západná India (=Španielske Antily; t.j. historické španielske dŕžavy v Západnej Indii)
*Francúzska Západná India (=Francúzske Antily)
*Holandská Západná India (t.j. historické holandské dŕžavy v Západnej Indii, predchodca dnešného Holandského Karibiku, v rokoch 1954-1986 zhodného s Holandskými Antilami)
*Dánska Západná India (=Dánske Antily; t.j. historické dánske dŕžavy v Západnej Indii)
*Švédska Západná India (=Švédske Antily; t.j. historické švédske dŕžavy v Západnej Indii)
*Portugalská Západná India (t.j. historické portugalské dŕžavy v Západnej Indii)

## Zdroje
Anglikánska cirkev

**Anglikánska cirkev** môže byť:
*štátna cirkev v Anglicku, pozri Anglikánska cirkev (Church of England)
*táto štátna cirkev alebo dcérska cirkev tejto štátnej cirkvi (väčšinou člen Anglikánskeho zväzu cirkví), pozri pod anglikánstvo a Anglikánsky zväz cirkví
Hod

**Hod** môže byť:
*hodenie, hádzanie
*ľahkoatletická disciplína, pozri hod (atletika)
*hebrejské slovo, pozri hod (hebrejčina)
*koncept v kabale, pozri hod (kabala)
*postava z nórskej mytológie, synonymá: Höðr, Hödur, Hödr, Hödyr, pozri Höðr
*skratka pre hodina

**HOD** je skratka pre „Head of Department“ (vedúci oddelenia) v americkom filmovom priemysle, napríklad HOD Plasterer, HOD Painter atď.
Indické jazyky

**Indické jazyky** môžu byť:
* indoárijské jazyky
* jazyky, ktorými sa hovorí na indickom subkontinente, pozri jazyky Indie
Stredné indoárijské jazyky (časovo)

**Stredné indoárijské jazyky** alebo **stredoindoárijské jazyky** alebo **indoárijské jazyky strednej doby** alebo **stredné indické jazyky** alebo **prákrity** sú skupina indoárijských jazykov.

Sú doložené na nápisoch od 3. storočia pred Kr. do 5. - 6. storočia po Kr., ale aj ako literárne jazyky. Najarchaickejší stredný indoiránsky jazyk je pálí, jazyk budhistického kánonu z 5. storočia pred Kr.

Hlavné stredné indoárijské jazyky sú:
*pálí
*jazyk Ašókových nápisov
*hybridný sanskrit
*apabhranša

Kategória:Stredné indoárijské jazyky
Nové indoárijské jazyky

**Nové indoárijské jazyky** (iné názvy: **novoindoárijské jazyky**,  **nové indické jazyky**, **novoindické jazyky**) sú najmladšia skupina indoárijských jazykov. Začali sa formovať v 10. storočí po Kr a používajú sa dodnes. Dnes sa používajú ako úradné jazyky v Indii, Pakistane, Bangladéši, na Srí Lanke a na Maldivách. Špeciálne postavenie má rómčina.  

Nové indoiránske jazyky sa vyvinuli z prákritov, t.j. z (časovo) stredných indoiránskych jazykov.

## Delenie
Existuje viacero klasifikácií týchto jazykov. Veľmi často je sporné, či ide o jazyky alebo nárečia.

Najbežnejšie súčasné delenie nových indoárijských jazykov je nasledovné (uvedené sú len hlavné jazyky):
* dardské jazyky - v starších textoch dardské jazyky zahŕňali aj nuristánske jazyky (= západodardské jazyky) a zaraďovali sa mimo indoárijských jazykov
** centrálnodardské jazyky (= khovarské jazyky) - túto skupinu ako celok už novšie texty väčšinou neuznávajú, lebo neodráža vývojové vzťahy
*** pašaiština/pašaiské jazyky
*** šumáštčina
*** gavarbátčina
*** damélčina
*** čitrálska kalaština
*** khovarčina/čitrálčina
** východodardské jazyky
*** kóhistančina/kóhistanské jazyky
*** šináske jazyky
*** kašmírčina
* severné indoárijské jazyky (= pahárske jazyky)
** garhválčina
** kumaončina
** nepálčina
* severozápadné indoárijské jazyky
** sindhčina
** kaččhština
** západná pandžábčina (=lahandčina)
* západné indoárijské jazyky (= juhozápadné indoárijské jazyky) - niekedy sa zaraďujú ako súčasť stredných alebo severozápadných indoárijských jazykov
** radžastančina
** gudžarátčina
** bhílčina
** khandéši
* stredné indoárijské jazyky (= centrálne indoárijské jazyky)
**  východná pandžábčina
** urdčina
** hindčina
** rómčina 
* východné indoárijské jazyky
** bihárske jazyky - niekedy sa zaraďujú ako súčasť stredných indoárijských jazykov
** uríjske jazyky - napr. uríjčina
** bengálsko-ásámske jazyky
*** ásámčina
*** bengálčina
*** bišnupríja manipurí
* južné indoárijské jazyky
** maráthčina
** kónkánčina
* ostrovné indoiránske jazyky (=maldivčina-sinhalčina)- staršie sa niekedy zaraďovali ako súčasť južných indoiránskych jazykov, ale podľa novších zistení pravdepodobne ide o sesterskú skupinu všetkých ostatných nových indoiránskych jazykov
** maldivčina
** sinhalčina

Kategória:Novoindoárijské jazyky
Britčina

**Britčina** môže byť:
*vyhynutý jazyk keltských Britov, pozri britčina (Kelti)
*britská angličtina
Slavkovský potok

**Slavkovský potok** môže byť:

*prítok Popradu v Tatrách, pozri Slavkovský potok (prítok Popradu)
*prítok Torysy v Levočských vrchoch, pozri Slavkovský potok (prítok Torysy)

## Pozri aj
*Slavkovský jarok
Slavkovský potok (prítok Torysy)

**Slavkovský potok** je potok na rozhraní Spiša a Šariša, preteká územím okresov Levoča a Sabinov. Je to najväčší pravostranný prítok Torysy, meria 14,3 km a je tokom VI. rádu. Na hornom toku (po sútok s Antalovym potokom) sa označuje ako *Dolina*. Na dolnom toku meandruje a na krátkom úseku sa vetví na dve ramená, ktorými preteká obcou Brezovička.

## Iné názvy
*Slavkov
*Malá Torysa
*Hamborek

## Prameň
Potok vzniká v Levočských vrchoch, v podcelku Levočské planiny, na juhojuhozápadnom svahu vrchu Hoľa (949,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 850 m n. m., východne od osady Podproč v lokalite Orlovec.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na krátkom úseku na juh, potom sa stáča na juhovýchod a oblúkom ďalej na severoseverovýchod. Pod sútokom s Rovinkou tečie k osade Vlčia prechodne východným smerom, od osady Vlčia už tečie výhradne na sever.

## Geomorfologické celky
*Levočské vrchy, podcelok Levočské planiny, časť Oľšavická planina
*Spišsko-šarišské medzihorie, podcelok Šarišské podolie

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok prameniaci juhovýchodne od osady Podproč, Michalička, Čierny močiar, prítok z lokality Buchlica, Vysocký potok, prítok zo západného svahu Homôľky (800,3 m n. m.)
*ľavostranné: prítok z juhovýchodného svahu Hole (949,2 m n. m.), prítok z východného svahu Hole, Rovinka, prítok z juhovýchodného svahu Kozinca (842,1 m n. m.), Kunišovský potok, prítok z juhovýchodného svahu Úboče (803,0 m n. m.), Strieborný potok, dva krátke prítoky z lokality Žľabina

## Ústie
Slavkovský potok ústi do Torysy na východnom okraji obce Brezovica v nadmorskej výške cca 443 m n. m.

## Obce
Potok preteká cez katastrálne územie týchto obcí:
*Ordzovany
*Brutovce
*Bijacovce (tvorí severnú hranicu katastrálneho územia obce)
*Vyšný Slavkov (tvorí krátku hranicu na severozápade katastrálneho územia pri osade Vlčia)
*Nižný Slavkov (aj intravilánom obce)
*Brezovička (aj intravilánom obce)
*Brezovica (okrajom intravilánu)

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Kategória:Vodné toky v okrese Levoča
Dubovický potok

**Dubovický potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to pravostranný prítok Torysy, má dĺžku 7,2 km a je tokom VI. rádu. 

## Prameň
Pramení v pohorí Bachureň na severnom svahu vrchu Žliabky (1 028,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 800 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie severoseverovýchodným smerom, postupne sa stáča a pokračuje východoseverovýchodným smerom, pričom zľava priberá prítok z juhovýchodného svahu Predných Bandoviec (753,8 m n. m.), sprava najprv prítok zo severného úpätia Dlhých dielov (823,1 m n. m.), potom prítok zo severovýchodného svahu Dlhých dielov a zľava prítok z východného svahu Predných Bandoviec. Následne sa stáča smerom na sever, sprava priberá prítok spod Sedla pod Marduňou (751 m n. m.) a preteká obcou Dubovica. V obci priberá dva ďalšie prítoky: z pravej strany prítok z oblasti Kríčkov, z ľavej strany prítok zo severovýchodného svahu Bukovej (709,1 m n. m.) a vteká do Spišsko-šarišského medzihoria, do podcelku Šarišské podolie. Za obcou sa stáča viac na severoseverovýchod a vstupuje na územie mesta Lipany. Tu sa južne od centra mesta vlieva v nadmorskej výške cca 375,5 m n. m. do Torysy.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Bachurni
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Lúčanka

**Lúčanka** je názov vodných tokov na Slovensku:

* potoka v Chočských vrchoch, pretekajúceho obcou Lúčky, pozri Teplianka
* potoka v Šariši, pretekajúceho obcou Lúčka, pozri Lúčanka (prítok Torysy)
Lúčanka (prítok Torysy)

**Lúčanka** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Torysy, meria 9,6 km a je tokom VI. rádu. 

## Prameň
Pramení v pohorí Čergov na južnom svahu Hýrovej (1 070,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 875 m n. m. 

## Smer toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku na juh, potom sa stáča na západ, od sútoku s Kalinovským potokom sa postupne stáča a pokračuje severojužným smerom. Pri obci Lúčka vytvára výrazný oblúk prehnutý na západ. Na dolnom toku preteká územím mesta Lipany juhozápadným smerom až k ústiu.

## Geomorfologické celky
*Čergov
*Spišsko-šarišské medzihorie, geomorfologické podcelky Ľubotínska pahorkatina, Hromovec, Šarišské podolie

## Prítoky
*pravostranné: prítok prameniaci južne od kóty 1 078,4 m n. m., Kalinovský potok, prítok z lokality Brehy, prítok z južného svahu Čelísk (656,4 m n. m.)
*ľavostranné: krátky prítok spod sedla Ždiare (972 m n. m.), prítok (643,5 m n. m.) prameniaci na severovýchodnom svahu Kostolného vrchu (841,2 m n. m.)

## Ústie
Lúčanka sa vlieva do Torysy na východnom okraji intravilánu mesta Lipany v nadmorskej výške cca 372,5 m n. m.

## Obce
*osada Potoky
*Lúčka
*Lipany

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Drienický potok

**Drienický potok** je potok v dolnom Šariši, preteká územím okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Torysy, meria 8,6 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v pohorí Čergov na juhojuhozápadnom svahu Lysej (1 067,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 920 m n. m. 

## Smer toku
V pramennej oblasti tečie na krátkom úseku na západ, potom sa stáča a ďalej pokračuje viac-menej severojužným smerom. Na dolnom toku, za obcou Drienica, sa oblúkom stáča na západojuhozápad. 

## Geomorfologické celky
*Čergov
*Spišsko-šarišské medzihorie, geomorfologické podcelky Ľubotínska pahorkatina a Šarišské podolie

## Prítoky
*pravostranné: krátky prítok zo západného svahu Lysej, prítok z juhovýchodného svahu Hole (953,6 m n. m.), prítok prameniaci juhojuhovýchodne od kóty 756,8 m, Čierny potok, Červený potok
*ľavostranné: prítok z juhozápadného svahu Lysej, krátky prítok zo severného svahu Hája (761,6 m n. m.)

## Ústie
V Šarišskom podolí na území mesta Sabinov sa v nadmorskej výške 319,7 m n. m. vlieva do Torysy.

## Obce
*rekreačné stredisko Drienica-Lysá
*Drienica
*Sabinov

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Veľký potok (prítok Torysy)

**Veľký potok** je potok v dolnom Šariši, preteká územím okresov Sabinov a Prešov. Je to ľavostranný prítok Torysy a má dĺžku 13,6 km. Za obcou Šarišské Sokolovce sa od hlavného koryta odpája tzv. Náhon, ktorý tečie juhovýchodným smerom cez obec Uzovce k osade Jur, kde vteká do potoka Dzikov.

## Prameň
Potok pramení v pohorí Čergov na východnom svahu vrchu Lysá (1 067,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 905 m n. m.

## Smer toku
V pramennej oblasti tečie najprv juhovýchodným smerom, následne tečie severojužným smerom, na krátkom úseku potom opäť na juhovýchod. Od sútoku s prítokom z juhozápadného svahu Hradovej hory až pod obec Šarišské Sokolovce pokračuje severojužným smerom, na dolnom toku následne vytvára výrazný oblúk smerujúci na západ a napokon sa stáča a tečie k ústiu juhovýchodným smerom.

## Geomorfologické celky
*Čergov
*Spišsko-šarišské medzihorie, geomorfologický podcelok Šarišské podolie

## Prítoky
*pravostranné: prítok (1,7 km) z juhojuhovýchodného svahu Lysej, dva krátke prítoky z lokality Hora, Bernát, prítok z oblasti Jakubovianskeho lesa, prítok prameniaci na východnom svahu Prednej hory (744,0 m n. m.)
*ľavostranné: tri prítoky z južných svahov Ostrého kameňa (1 001 m n. m.), prítok prameniaci juhozápadne od kóty 843,8 m, prítok zo západného svahu Hradovej hory (871,0 m n. m.), prítok (544,3 m n. m.) z juhozápadného svahu Hradovej hory, krátky prítok prameniaci severozápadne od kóty 737,6 m a Uzovský potok

## Ústie
Veľký potok ústi do Torysy severoseverozápadne od mesta Veľký Šariš v nadmorskej výške cca 273 m n. m.

## Obce
Preteká katastrálnym územím týchto obcí:
*Bodovce
*Šarišské Sokolovce (aj intravilánom)
*Jakubovany
*Gregorovce

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Dzikov

**Dzikov** je potok v dolnom Šariši, na území okresov Sabinov a Prešov. Je to ľavostranný prítok Torysy a meria 14,1 km. Na dolnom toku meandruje a vytvára niekoľko výrazných oblúkov.

## Prameň
Pramení v pohorí Čergov na južnom svahu Hradovej hory (871,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 700 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie viac-menej severojužným smerom, v blízkosti obce Ratvaj tečie juhovýchodným smerom, odtiaľ k sútoku s Malým potok juhojuhovýchodným smerom. Ďalej tečie opäť severojužným smerom, pričom vytvára oblúk ohnutý na západ. Medzi obcou Gregorovce a sútokom s Kanašským potokom pokračuje na juhovýchod, napokon tečie južným až juhojuhozápadným smerom k ústiu.

## Geomorfologické celky
*Čergov
*Spišsko-šarišské medzihorie, geomorfologický podcelok Šarišské podolie

## Prítoky
*pravostranné: Náhon (oddeľuje sa od koryta susedného Veľkého potoka; 331,5 m n. m.), prítok prameniaci južne od obce Uzovce
*ľavostranné: krátky prítok prameniaci južne od kóty 756,8 m, prítok (2,9 km) z oblasti Paseky, Malý potok, krátky prítok zo severného svahu Maku (403,1 m n. m.), prítok z lokality Nad Stavom, Kanašský potok a z juhojuhozápadného úpätia Stráže (739,6 m n. m.)

## Ústie
Dzikov sa vlieva do Torysy juhovýchodne od mesta Veľký Šariš v nadmorskej výške približne 255 m n. m.

## Obce
Potok preteká katastrálnym územím týchto obcí:
*Ratvaj (okrajom intravilánu)
*Hubošovce (aj intravilánom obce a okrajom intravilánu miestnej časti Jur) 
*Uzovce (po hranici)
*Gregorovce (aj okrajom intravilánu)
*Veľký Šariš (katastrálnym územím mesta a okrajom intravilánu mestskej časti Kanaš)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v Spišsko-šarišskom medzihorí
Kategória:Vodné toky v okrese Sabinov
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Peter Glocko

**Peter Glocko** (* 2. jún 1946, Muráň† 26. jún 2019) bol slovenský spisovateľ, scenárista a autor literatúry pre deti a mládež.

## Životopis
Narodil sa v robotníckej rodine a vzdelanie získaval v Partizánskom a v Bratislave. Pracoval ako robotník v Slovnafte, neskôr ako gumárenský laborant v Partizánskom. V roku 1966 sa stal redaktorom vo vydavateľstve Mladé letá, v rokoch 1969 – 1975 bol redaktorom vo vydavateľstve Osveta v Martine, od roku 1975 potom pracoval ako redaktor vo vydavateľstve Smena. Bol redaktorom vydavateľstva Slovenský spisovateľ a žil v Bratislave.

## Tvorba
Svoje prvé diela publikoval od roku 1964 v časopisoch Mladá tvorba, Romboid, Slovenské pohľady, ale tiež v časopisoch pre mládež Kamarát a ďalších. Knižný debut mu vyšiel v roku 1970. Venoval sa tvorbe pre dospelých i pre deti a mládež. Často využíval folklórne a ľudové zdroje, ktoré upravoval, no zároveň zachovával ich folklórne hodnoty. Písal detské rozprávky, romány, ale tiež filmové scenáre.

## Dielo
### Tvorba pre dospelých
*1980 – *Šťastný pán Cyprián*, román s autobiografickými motívmi
*1982 – *Hĺbka ostrosti*, súbor noviel
*1984 – *Srdcový kráľ*, zbierka poviedok
*2006 – *Kliatba čierneho anjela alebo Diablov testament*
*2006 – *Rozprávkar a rozprávnica*

### Tvorba pre deti
*1970 – *Šťastenko*, zbierka štylizovaných rozprávok na ľudové motívy
*1970 – *Rozprávky zo Zamaguria*
*1971 – *Prší, prší dážď*, leporelo (rečňovanky o počasí)
*1974 – *Ako kominárik svetom putoval*, seriál rozprávok (zanimované v roku 1975)
*1975 – *Vodníkove zlaté kačky*, zbierka spracovaných ľudových povestí a rozprávok
*1980 – *O klobúku, ktorý nechcel čarovať*
*1986 – *Ruža pre Jula Verna*
*1986 – *Devätoro remesiel a desiaty fígeľ*
*1987 – *Tomáš a lúpežní rytieri*
*1987 – *Vodníkova kmotra*
*1988 – *Ja sa prázdnin nebojím*
*1988 – *Slovenské rozprávky*, úpravy rozprávok podľa Pavla Dobšinského
*1990 – *Robinson a dedo Milionár*
*1992 – *Kráľ psov a zázračná krajina*
*1992 – *Lietajúci klobúk*
*1993 – *Ružová Anička*
*1993 – *Nebeská sláva*
*1994 – *Zlatovlasý rytier alebo Kráľovič Neviemnič, neznámy rytier v boji*, prerozprávanie hrdinských a rytierskych rozprávok
*1994 – *Kominárik*
*2000 – *O múdrej Aničke, šalamúnskej hlavičke*
*2001 – *Šťastenko a Čierny pán*
*2003 – *Tri vety pre Ospedalské siroty*
*2004 – *Prešporské čary pána Christiana*

### Scenáre
*1969 – *Smutný lord*, scenár k hranému filmu pre deti a mládež
*1969 – *O klobúku, čo nechcel čarovať*
*1975 – *Putovanie do San Jaga*
*1974 – *Milionár*, televízny film
*1974 – *Pieseň o Muráni*
*1975 – *Ako kominárik svetom putoval*
*1979 – *Hĺbka ostrosti*, televízny film
*1979 – *Veľký Mogul*, televízny film
*1979 – *Rosný bod*, televízny film
*1981 – *Plavčík a Vratko*
*1982 – *Popolvár najväčší na svete*
*1985 – *Vodník Rybka a figliar Šupka*
*1992 – *Ružová Anička*
*1993 – *Chudobných rodičov syn*
*1994 – *O Jankovi zlatom kľučiarovi*

## Referencie


Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí scenáristi
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Osobnosti z Muráňa
Nagy de Tarczál

**Nagy de Tarczál** je šľachtický rod žijúci v Zempínskej stolici, ktorý dostal šľachtický titul od Rudolfa II. dňa 25. septembra roku 1592 na Pražskom hrade. Rod bol pomerne bohatý, až do revolúcie, ktorá vypukla v rokoch 1848-49. Majetok začal upadať po poprave Jozefa Nagya v Arade dňa 6. októbra 1849, ktorý bol generálom v Kossuthovom povstaní. Po tejto udalosti stratili dve tretiny pôdy, ktorá im bola odobratá z dôvodu rebélie proti Habsburgovcom a Rakúsku. Do tejto doby však vlastnili množstvo polí, lesov, viníc a lúk v okolí Tarczálu. Rod bol silne maďarsko orientovaný a to bol jeden z dôvodov, prečo sa postavili na stranu Kossutha. Boli spriaznení s množstvom významných zemianskych rodín. Prevažne sa ženili a vydávali v rámci okolia Tarczálu, ale tiež aj okolitých stolíc. Živili sa predovšetkým ako statkári. Ich rodokmeň sa dá podrobne sledovať od Štefana, ktorý získal zemiansky titul. Napriek tomu od 1. svetovej vojny o nich nemáme žiadne informácie.

Kategória:Šľachtické rody na Slovensku
Kategória:Šľachtické rody v Uhorsku
Viera Handzová

**Viera Handzová** (vydatá **Viera Miháliková**) (* 12. máj 1931, Kokava nad Rimavicou  † 15. jún 1997, Bratislava) bola slovenská spisovateľka, publicistka a prekladateľka; dcéra spisovateľa Ctibora Jána Handzu a prvá manželka spisovateľa Vojtecha Mihálika.

## Životopis
Narodila sa v rodine evanjelického farára, vzdelanie získavala v Ľubietovej, 1942 – 1950 študovala na gymnáziu v Banskej Bystrici, v 1950 – 1954 v Bratislave na filozofickej fakulte Univerzity Komenského odbor ruština – slovenčina. 

Od roku 1953 pracovala ako redaktorka v Slovenskom vydavateľstve krásnej literatúry, v rokoch 1956 – 1969 pracovala ako prekladateľka a profesionálna spisovateľka. V rokoch 1969 – 1970 sa vrátila k redaktorskej práci, tentoraz však vo vydavateľstve Obzor, v rokoch 1970 – 1973 bola redaktorkou časopisu Nové slovo, v rokoch 1974 – 1981 bola vedúcou redaktorkou vydavateľstva Smena. Po roku 1981 sa venovala profesionálne vlastnej tvorbe.

## Tvorba
Predstaviteľka tzv. strednej generácie slovenskej povojnovej prózy, ktorej dielo bolo súčasťou oficiálneho prúdu socialistickej literatúry, obsahovalo však nesporné rozprávačské majstrovstvo. Debutovala zbierkou poviedok s povstaleckou tematikou *Madlenka* (1957).

Vo svojich dielach sa venovala téme Slovenského národného povstania, generačných vzťahov a problémov, ľudských osudov, rodinných a spoločenských problémov, problematike žien, morálky, názorov na svet, vojne a mnohým iným. Písala poviedky, romány, ale i cestopis, v ktorých často dominujú jej osobné zážitky a autobiografické prvky. Okrem vlastnej tvorby sa venovala i prekladaniu z ruštiny a češtiny.

## Dielo

### Tvorba pre dospelých
*1957 – *Madlenka*, poviedková zbierka
*1959 – *1. list*
*1959 – *Petrarcov sonet*
*1960 – *Človečina*, novela
*1960 – *Číše gruzínského*, cestopis vo forme reportáží (vyšlo len v češtine)
*1965 – *Zrieknite sa prvej lásky*, román
*1966 – *Zdravas Marta*, literatúra faktu
*1969 – *Lebo sme vedeli, čo činíme*, román
*1975 – *Chvíle dvoch slnovratov*, román
*1978 – *Kamaráti do zlého počasia*
*1989 – *Oči túlavého psa*
*1999 – *Konšta(n)tovanie citu*

### Tvorba pre deti a mládež
*1977 – *Dávno sa tmy nebojím*
*1986 – *Kdeže ste mi, vtáčatká?*

### Iné
*1985 – *Pamäť pamätí*, historicko-regionalisticky zamerané memoáre jej starého otca
* z češtiny a ruštiny preložila okolo 25 titulov beletrie, osobitne sa orientovala na preklady diel J. Haška a M. Šolochova

## Literatúra
* *[[Encyklopédia slovenských spisovateľov]]*. Bratislava : Obzor, 1984.
* Slovenský literárny kalendár
* 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Laureáti Ceny Jána Hollého
Kategória:Osobnosti z Kokavy nad Rimavicou
Ternianka

**Ternianka** je potok v dolnom Šariši, preteká územím okresu Prešov. Je to pravostranný prítok Sekčova a má dĺžku . 

*Prameň:* v pohorí Čergov pod sedlom Čergov () v nadmorskej výške cca 

*Smer toku:* na juhojuhovýchod, za obcou Terňa pokračuje na juhovýchod, ďalej vytvára výrazný oblúk vypnutý k severu (ním preteká obcou Záhradné), napokon sa stáča na východ

*Geomorfologické celky:* 1. Čergov, 2. Ondavská vrchovina (krátky úsek), 3. Beskydské predhorie a podcelok Záhradnianska brázda.

*Prítoky:* sprava spod Ostrého kameňa (), z oblasti Jaseniakov, z úpätia Hradovej hory (), prítok () spod Bukovca (), prítok () spod sedla Stráže (), dva prítoky (druhý ) spod Maliniaka (), zľava prítok spod Kaliska () a Mošurovanka

*Ústie:* do Sekčova južne od obce Tulčík v nadmorskej výške 

*Obce:* Terňa a Záhradné

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Mošurovanka

**Mošurovanka** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Prešov. Je to ľavostranný prítok Ternianky a meria 7,6 km. 

Pramení na okraji pohoria Čergov pri osade Závadka v nadmorskej výške okolo 550 m n. m. Na krátkom úseku tečie najprv juhojuhovýchodným smerom cez Ondavskú vrchovinu, vytvára oblúk a sprava priberá Závadský potok. Potom preteká obcou Mošurov, už v Beskydskom predhorí v podcelku Záhradnianska brázda, zľava priberá potok (342,5 m n. m.) pritekajúci od Žatkoviec a ďalší od  Veľkého Slivníka. Krátko tečie na juh a vzápätí sa opäť stáča na juhojuhovýchod, preteká obcou Záhradné a priamo v obci ústi v nadmorskej výške okolo 299 m n. m. do Ternianky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v Čergove
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Pavel Hrúz

**Ing. Pavel Hrúz** (* 14. jún 1941, Banská Bystrica – † 15. august 2008, Banská Bystrica) bol slovenský spisovateľ.

## Životopis
Narodil sa v rodine krajčíra a vzdelanie získaval v Banskej Bystrici (19551959, elektrotechnická a spojárska priemyslovka) a v Bratislave (Elektrotechnická fakulta SVŠT v Bratislave). V rokoch 19641968 pracoval ako elektroinštalatér v Banskej Bystrici, robotník v pivovare v Rimavskej Sobote, technik vysielača na Kráľovej Holi.

Od roku 1968 sa stal redaktorom v Matičnom čítaní, odkiaľ ho v roku 1971 prepustili. V 19711974 bez zamestnania, 19741975 správca tenisových kurtov v Banskej Bystrici, 19751990 robotník, neskôr energetik v Stavoindustrii v Banskej Bystrici. Od roku 1990 pracoval v literárnej redakcii Slovenského rozhlasu v Banskej Bystrici.

## Tvorba
Svoje prvé diela začal uverejňovať už počas stredoškolských štúdií v denníku Smer a neskôr aj v Mladej tvorbe. Debutoval knihou poviedkových čŕt zo študentského prostredia *Dokumenty o výhľadoch* (1966). Po roku 1972 publikoval len v samizdate (zbierku poviedok *Zvuky ticha* (1976), poviedky v samizdatovom zborníku Československý fejeton (1977)), na Slovensku mu znovu vychádzali knihy až po roku 1989, keď mu okrem nových prác vyšli i diela napísané a vydané ako samizdaty. V roku 1998 získal literárnu Cenu Dominika Tatarku. Je spoluautorom bedekru *Banská Bystrica a okolie*.

Vo svojich prózach sa sústredil na detail, rozprávanie o zdanlivo bezvýznamných témach, ale i ľuďoch, ktorí sú mimo „veľkého“ spoločenského diania, spravidla na pokraji spoločnosti, s úsilím o autentickosť prostredia a života, čomu podriaďoval aj výrazové prostriedky.

## Dielo
### Próza
*1966 – *Dokumenty o výhľadoch*, debutová kniha (ocenená *Kraskovou cenou* ako najlepší debut roka)
*1968 – *Okultizmus*, kniha poviedok
*1990 – *Chliev a hry*, zbierka próz
*1991 – *Pereat*
*1993 – *Párenie samotárov. Rendezvous 69* (pôvodne malo vyjsť pod názvom *Slovenský dekameron* v roku 1970)
*1996 – *Oči kuričove*
*1996 – *Chlieb a kry*, zbierka próz
*1998 – *Hore pupkom, pupkom sveta*
*2000 – *Bystrica v… tom*
*2006 – *Memoáre medeného mesta*

### Eseje
*2001 – *Lunetárium*

### Novela
* 1976 - *Zvuky ticha* (samizdat)

### Televízne hry
*1973 – *Nedobytný hrad*, rozprávková hra

## Literatúra
* *[[Slovník slovenských spisovateľov 20. storočia]].* Bratislava  Martin : Vydavateľstvo Spolku slovenských spisovateľov  Slovenská národná knižnica, 2021, s. 165 - 166.
* BARBORÍK, Vladimír: *Pavel Hrúz.* Bratislava : Kalligram, 2000. 163 s.

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Laureáti Ceny Dominika Tatarku
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Kategória:Osobnosti z Banskej Bystrice
Dlhý potok

**Dlhý potok** je názov niekoľkých potokov na Slovensku:

*v povodí Bodrogu
**Dlhý potok (prítok Hradiského potoka)
**Dlhý potok (prítok Ondavy)
**Dlhý potok (prítok Záhumienky)

*v povodí Hornádu
**Dlhý potok (prítok Hornádu)
**Dlhý potok (prítok Ladianky)

*v povodí Ipľa
**Dlhý potok (prítok Plachtinského potoka)

*v povodí Popradu
**Dlhý potok (prítok Popradu)
**Dlhý potok (prítok Šambronky)

*v povodí Slanej
**Dlhý potok (prítok Kaloše)
**Dlhý potok (prítok Rimavice)
**Dlhý potok (prítok Súľovského potoka)

*v povodí Váhu
**Dlhý potok (prítok Sverepca)
**Dlhý potok (prítok Vadičovského potoka)
**Dlhý potok (prítok Vríce)

## Pozri aj
*Dlhý jarok
*Dlhý kanál
Dlhý potok (prítok Ladianky)

**Dlhý potok** je potok v dolnom Šariši, na území okresu Prešov. Je to pravostranný prítok Ladianky a meria 9,3 km. 

Pramení na južnom okraji Ondavskej vrchoviny na juhozápadnom svahu Strednej hory (516,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 500 m n. m. Od prameňa tečie najprv na západ, potom sa stáča na juh a vstupuje do Beskydského predhoria, do podcelku Záhradnianska brázda. Zľava priberá prítok (395,4 m n. m.) spod Haľagoša (642,0 m n. m.), preteká obcou Podhorany, priberá ľavostranný prítok z oblasti Košariska a na dolnom toku sa potok výraznejšie vlní. Esovito sa stáča a pri obci Lada sa v nadmorskej výške okolo 266 m n. m. vlieva do Ladianky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Ladianka

**Ladianka** je potok v dolnom Šariši, v severovýchodnej časti okresu Prešov. Je to ľavostranný prítok Sekčova a má dĺžku 13,5 km.

*Prameň:* v Ondavskej vrchovine na južnom svahu vrchu Haľagoš (642,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 580 m n. m.

*Smer toku:* od prameňa najprv na juhojuhovýchod, pri osade Podhrabina sa stáča na juh a od obce Lipníky pokračuje na západ

*Geomorfologické celky:* Ondavská vrchovina, Beskydské predhorie, podcelok Záhradnianska brázda

*Prítoky:* sprava z obce Čelovce, Trstianka (282,1 m n. m.), Dlhý potok, zľava Pušovský potok, prítok z oblasti Dlhých holdov, z oblasti Kráľovčíka, Okružniansky potok, Trnkovský potok (264,8 m n. m.) a Kapušiansky potok

*Ústie:* do Sekčova pri obci Kapušany v nadmorskej výške okolo 260 m n. m.

*Obce:* Proč, Pušovce (okrajom), Podhrabina, Lipníky, Nemcovce (okrajom), Lada (okrajom) a Kapušany (okrajom)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Ms. Dynamite

**Ms. Dynamite**, vlastným menom **Niomi Arleen MacLean-Daley** (* 26. apríl 1981, Londýn, Spojené kráľovstvo) je britská hiphopová a R&B speváčka, rapperka, textárka a producentka. Je držiteľkou ceny Mercury Prize, dvoch cien BRIT Award a troch cien MOBO Award.

## Diskografia
 
;Štúdiové albumy
* *[[A Little Deeper]]* (2002)
* *[[Judgement Days]]* (2005)
;Mixtapy
* *A Little Darker* (s Akala) (2006)

## Soundtracky
* „Dy-Na-Mi-Tee“ (*[[FIFA 2003]]* soundtrack)
* „Dynamite“ (*[[Ali G Indahouse]]* soundtrack)
* „Crazy Krush“ (*[[Misfits (seriál)|Misfits]]* Channel 4 soundtrack)

## Zdroj

Kategória:Anglické hiphopové speváčky
Kategória:Anglické R&B speváčky
Kategória:Anglickí reperi
Kategória:Držitelia ceny Brit Award
Kategória:UK garage hudobníci
Kategória:Anglickí textári piesní
Kategória:Anglickí hudobní producenti
Kategória:Anglické osobnosti jamajského pôvodu
Kategória:Osobnosti z Londýna
Šebastovka

**Šebastovka** je potok v dolnom Šariši, vo východnej časti okresu Prešov. Je to ľavostranný prítok Sekčova a meria 13,6 km. 

Pramení v Slanských vrchoch, v podcelku Šimonka, na severnom svahu vrchu Tri chotáre (1 025,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 980 m n. m. Od prameňa tečie najprv na juhozápad cez Okusovú dolinu, potom sa stáča na západ, tečie popod ruiny hradu Šebeš na pravom brehu a vstupuje do Košickej kotliny. Zľava priberá Šebastovík, stáča sa na juhozápad a preteká obcami Podhradík a Vyšná Šebastová a opätovne sa stáča viac na západ. Vteká na územie mesta Prešov, tečie severnou časťou mesta cez miestne časti Nižná Šebastová a Šarišské Lúky a pri osade Kúty sa v nadmorskej výške 247,5 m n. m. vlieva do Sekčova.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Andrej Chudoba

**Andrej Chudoba**, vl. menom **Ondrej Hudoba** (* 21. november 1927, Malé Krškany – † 21. január 2014, Pukanec) bol slovenský prozaik, básnik a scenárista.

## Životopis
Narodil sa v rodine roľníka a vzdelanie získaval v Leviciach,  Krškanoch, Bátovciach, a napokon opäť v Leviciach, kde študoval v rokoch 1945 – 1949 na učiteľskej akadémii. V rokoch 1951 – 1952 pracoval ako učiteľ v Žemberovciach, v rokoch 1952 – 1954 ako robotník-rysovač v Tlmačoch, v rokoch 1954 – 1955 ako pomocný účtovník v Pukanci a v rokoch 1955 – 1959 ako robotník a plánovač v Hodruši-Hámroch. Medzi rokmi 1959 – 1963 sa venoval iba literárnej činnosti. V roku 1963 pracoval znovu ako učiteľ, tentoraz v Pukanci, kde pôsobil až do roku 1990, kedy odišiel do dôchodku, no ostal tam žiť i naďalej. Zomrel v meste Pukanec ako 86 ročný 21. januára 2014.

## Tvorba
Svoje prvé literárne pokusy začal uverejňovať už počas učiteľských štúdií v rôznych časopisoch (Mladá tvorba, Tvorba a i.). Knižný debut mu vyšiel v roku 1958 (zbierka básní), debutová próza mu knižne vyšla v roku 1962. V poézii sa venuje písaniu silne citovo zafarbenej prírodnej i ľúbostnej lyriky, ktorá sa nesie v zmysle všelásky. V próze sa jeho tvorba zakladá na vykresľovaní vzťahov medzi mužom a ženou, na láske ako cite i vášni, pričom sa nesnaží ísť do ľudskej podstaty a hĺbky, aby dospel k dramatickým riešeniam, ale venuje sa vykresľovaniu ľudí i citov až do samých detailov. Jeho diela sa odohrávajú väčšinou vo vojnovom a povojnovom období a sú situované do prostredia Levíc a okolia, ktoré dobre pozná z vlastného života.

## Dielo
### Poézia
*1958 – *Letokruh srdca*

### Próza
*1962 – *Kde pijú dúhy*, novely
*1965 – *Pustý dvor*, novely
*1966 – *Miesto pre dvoch*, novely
*1970 – *Leto s pehavou pannou*, novela s detektívnou zápletkou
*1973 – *Zbohom, Cyrano*, zbierka poviedok
*1976 – *Obkľúčenie*, román
*1977 – *Hlinené husle*, zbierka poviedok
*1979 – *Konečne bude mier*, súbor noviel
*1982 – *Nákaza*, román s detektívnou zápletkou
*1982 – *Stopárka*, román
*1984 – *Cesty*
*1984 – *Od Tekova vietor veje*
*1985 – *Krv nie je voda*, zbierka próz
*1994 – *Krásne poškodená slečna*, román
*2002 – *Sneh a havrany*
*2007 – *Kým slnko nezapadne, *zbierka básní a próz

### Scenáre
*1961 – *Most na tú stranu*, scenár celovečerného filmu
*1979 – *Pustý dvor*, scenár televízneho filmu

### Tvorba pre deti a mládež
*1974 – *Sedemdesiatsedem povestí spod Slovenskej brány*

*1993 – *Zázrak na konci sveta*, študentský román s autobiografickými prvkami

## Zdroje
* Jozef Melicher: Grafik metamorfóz južanskej mentality. In: Život a dielo Andreja Chudobu. Nitra, UKF 1997, s. 59-66.
* Emil Benčík´´Bohatá žatva Andreja Chudobu´´,SB-Press,2011
* andrej.chudoba.szm.sk - oficiálna stránka Andreja Chudobu

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí scenáristi
Kategória:Osobnosti z Krškán
Delňa (potok)

**Delňa** je potok v dolnom Šariši, tečie územím okresu Prešov. Je to ľavostranný prítok Torysy a má dĺžku 16 km. Nad obcou Kokošovce napája vodnú nádrž Sigord s rekreačnou funkciou (kúpanie, vodné športy, rybolov). Na dolnom toku sa výraznejšie vlní a pri meste Prešov napája rovnomenné letné kúpalisko.

*Prameň:* v Slanských vrchoch, v podcelku Šimonka, na západnom úpätí vrchu Šimonka (1 092,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 650 m n. m.

*Smer toku:* prevažne na západ, medzi osadou Sigord a obcou Dulova Ves vytvára výrazný oblúk smerujúci na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Slanské vrchy, podcelok Šimonka, 2.Košická kotlina, podcelok Toryská pahorkatina

*Prítoky:* sprava dva prítoky spod sedla Červená mláka (855 m n. m.), Malá Delňa, Šťavica, Kamenný potok (433,3 m n. m.), prítok (324,5 m n. m.) z oblasti Ortášov, z oblasti Kopaníc, zľava z Rácovej doliny

*Ústie:* do Torysy severne od obce Haniska v nadmorskej výške 233 m n. m.

*Obce:* Zlatá Baňa, osada Sigord, Kokošovce, Dulova Ves a južným okrajom mesta Prešov

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v okrese Prešov
Kategória:Vodné toky v Slanských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline
Ivan Jakovyč Franko

**Ivan Jakovyč Franko**, , (* 27. august 1856, Nahujevyči, Drohobyčský okres – † 28. máj 1916, Ľvov, Rakúsko-Uhorsko) bol významný ukrajinský spisovateľ, poet, dramatik, esejista a literárny kritik, organizátor kultúrneho života, národný buditeľ, politik, historik, etnograf, filozof, prekladateľ a publicista. 

## Životopis
Študoval na gymnáziu v Drohobyči, neskôr klasickú a ukrajinskú filológiu na Ľvovskej univerzite, odkiaľ bol pre spoločensko-politickú a revolučnú protištátnu činnosť vylúčený. V štúdiu pokračoval na Černovickej univerzite, potom na Viedenskej univerzite, kde obhájil dizertáciu u známeho slavistu chorvátskeho pôvodu Vatroslava Jagića (1893).

Literárnohistoricky sa Franko radí k prvým ukrajinským realistom. Po Tarasovi Ševčenkovi sa považuje za najvýznamnejšieho ukrajinského poeta. Už jeho druhá zbierka poézie *Z vrchov a nížin* (1887) sa vyznačuje novátorským štýlom. Zbierky ako *Večný revolucionár* alebo *Kamenári* šírili medzi mládežou revolučnú náladu, preto boli v cárskom Rusku zakázané. Vrcholom Frankovej intímnej lyriky je zbierka *Zvädnuté lístie* (1896), ktorá obsahuje prvky modernizmu a dekadencie. 

Frankova prozaická tvorba predstavuje viac ako sto poviedok a noviel a desiatky románov. Pre jeho prózu je typická žánrová rôznorodosť (od sociálno-kritickej cez historickú a buditeľskú až po filozoficko-reflexívnu) a realistické zobrazenie života všetkých spoločenských vrstiev. 

Pomník alebo pamätnú tabuľu Ivana Franka dnes nájdeme v mnohých ukrajinských mestách, z ktorých jedno – Stanislav – bolo dokonca premenované sovietskymi úradmi na Ivano-Frankivsk (1961). Frankov portrét je taktiež na dvadsaťhrivnovej bankovke.

## Dielo
**Boa constrictor*
**Boryslav sa smeje*
**Zvädnuté lístie*
**Na krížnych cestách*
**Ukradnuté šťastie* 
**Haličské obrázky*
**Z vrchov a nížin*
**Večný revolucionár*
**Kamenári*
**Zachar Berkut*

## Externé odkazy
* Diela Ivana Franka (po ukrajinsky)

Kategória:Osobnosti z Ľvivskej oblasti
Kategória:Ukrajinskí spisovatelia
Kategória:Ukrajinskí dramatici
Kategória:Ukrajinskí básnici
Kategória:Ukrajinskí filozofi
Kategória:Ukrajinskí publicisti
Kategória:Ukrajinskí prekladatelia
Kategória:Ukrajinskí historici
Kategória:Ukrajinskí politici
Kategória:Ukrajinskí etnografi
Kategória:Ukrajinskí národní buditelia
Černošina

**Černošina** je potok v hornom Šariši, preteká územím okresu Bardejov. Je to pravostranný prítok Tople, meria 12 km a je tokom VI. rádu. Na dolnom toku výrazne meandruje.

## Prameň
Pramení v Ondavskej vrchovine východne od obce Lukavica v nadmorskej výške cca 440 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv krátko na juhovýchod, medzi obcami Vyšná a Nižná Voľa na juh, potom po obec Kochanovce na juhojuhovýchod, napokon k ústiu na východ.

## Geomorfologické celky
*Ondavská vrchovina, geomorfologický podcelok Kurimská brázda

## Prítoky
*Pravostranné: prítok z oblasti Kríkov, dva prítoky od obce Rešov, prítok spod Rovienok (547,0 m n. m.)
*Ľavostranné: prítok spod Kračinovej (466,3 m n. m.), Podlazský potok, Michalová a Porúbka

## Ústie
Do Tople sa vlieva východne od obce Harhaj v nadmorskej výške 192,1 m n. m.

## Obce
*Vyšná Voľa
*Nižná Voľa
*Oľšavce
*Kochanovce (okrajom obce)
*Harhaj (okrajom obce)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Koprivnička

**Koprivnička** je potok v hornom Šariši, preteká územím okresu Bardejov. Je to pravostranný prítok Tople, meria 9,9 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v Ondavskej vrchovine na južnom svahu vrchu Prílesok (497,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 390 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na juh, potom prevažne na východ.

## Geomorfologické celky
*Ondavská vrchovina, geomorfologická časť Raslavická brázda

## Prítoky
*Pravostranné: prítok z oblasti obce Tročany, Stuliansky potok
*Ľavostranné: prítok z juhovýchodného svahu Príleska (497,3 m n. m.), Železný potok, Kochanovský potok, Klinský potok, Magdanec (200,2 m n. m.)

## Ústie
Do Tople sa vlieva južne od obce Marhaň v nadmorskej výške 185 m n. m.

## Obce
*Abrahámovce
*Buclovany
*Koprivnica

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Hrabovec (rozlišovacia stránka)

**Hrabovec** má niekoľko významov, môže to byť:

* obec v okrese Bardejov, pozri Hrabovec
* miestna časť obce Chrenovec-Brusno

* skrátený názov obcí:
** Hrabovec nad Laborcom
** Nižný Hrabovec
** Ruský Hrabovec
** Vyšný Hrabovec

* potok:
** prítok Lakšárskeho potoka v povodí Moravy, pozri Hrabovec (prítok Lakšárskeho potoka)
** prítok Medzianskeho potoka v povodí Tople, pozri Hrabovec (prítok Medzianskeho potoka)
** prítok Olšavy v povodí Hornádu (Bohdanovce), pozri Hrabovec (prítok Oľšavy, Bohdanovce)
** prítok Olšavy v povodí Hornádu (Boliarov), pozri Hrabovec (prítok Oľšavy, Boliarov)
** prítok Oščadnice v povodí Kysuce, pozri Hrabovec (prítok Oščadnice)
** prítok Sekčova v povodí Torysy, pozri Hrabovec (prítok Sekčova)
** prítok Starej Oravy v povodí Oravy, pozri Hrabovec (prítok Starej Oravy)
** prítok Tople, pozri Hrabovec (prítok Tople)
Hrabovec (prítok Sekčova)

**Hrabovec** je potok v hornom Šariši, preteká územím okresu Bardejov. Je to ľavostranný prítok Sekčova a meria 13,2 km.

*Prameň:* v Ondavskej vrchovine na južnom svahu vrchu Budanová (540,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 515 m n. m.

*Smer toku:* prevažne severojužný

*Geomorfologické celky:* Ondavská vrchovina, časť Raslavická brázda

*Prítoky:* sprava Brôdok, zľava prítok spod Šipotskej hory (557,5 m n. m.) a Rešovka

*Ústie:* do Sekčova južne od obce Raslavice v nadmorskej výške 299,4 m n. m.

*Obce:* Janovce (okrajom) a Raslavice

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Torysy
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov
Topoľa (potok)

**Topoľa** je potok v Šariši, preteká južnou časťou okresu Svidník. Je to pravostranný prítok Tople, meria 9,8 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v Ondavskej vrchovine na južnom svahu Strednej hory (516,0 m n. m.) v nadmorskej výške cca 440 m n. m.

## Smer toku
Tečie prevažne na východojuhovýchod, od obce Kračúnovce na východ.

## Geomorfologické celky
*Ondavská vrchovina, geomorfologická časť Raslavická brázda

## Prítoky
*Pravostranné: prítok z oblasti Čermigovho lazu, prítok z oblasti obce Pušovce, Čepcov, prítok spod Vyšnej Čerednice (293,2 m n. m.)
*Ľavostranné: prítok zo severného svahu Strednej hory (516,0 m n. m.), Červeľ, Čurlík

## Ústie
Do Tople ústi juhozápadne od mesta Giraltovce v nadmorskej výške približne 170 m n. m.

## Obce
*Dukovce
*Želmanovce
*Kuková
*Lúčka
*Kračúnovce

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Svidník
Mikuláš Kočan

**Mikuláš Kočan** (* 8. február 1946, Humenné) je slovenský spisovateľ, básnik a dramatik, autor rozhlasových a televíznych hier pre deti a mládež.

## Životopis

Narodil sa v robotníckej rodine a vzdelanie získaval v Humennom a v Bratislave, kde študoval na Divadelnej fakulte VŠMU. Od roku 1969 pracoval ako dramaturg vysielania pre deti a mládež v Československej televízii v Bratislave, v súčasnosti pracuje ako redaktor Literárneho týždenníka.

## Tvorba

Publikovať začal už v čase stredoškolských štúdií, knižne však debutoval až zbierkou básní v roku 1965. Spočiatku sa venoval písaniu poézie, ktorá má blízko k žánrovej a náladovej lyrike. Neskôr sa venoval výlučne písaniu drámy, kde sa venuje kritike morálnych problémov spoločnosti. Okrem tvorby pre dospelých sa venoval i tvorbe pre deti a mládež, najmä v oblasti drámy. 

## Dielo
### Poézia

*1965 – *Chvenie*, zbierka básní
*1970 – *Nevesta v daždi*, zbierka básní
*1974 – *Z blata a slamiek*, zbierka básní

### Tvorba pre deti a mládež

*1965 – *Hrúbky*, rozhlasová hra
*1966 – *Niet tu miesta pre holuby*, rozhlasová hra
*1966 – *Aspoň jeden deň so slonom*, poetická rozprávka
*1972 – *Bračekovci*, televízna hra
*1974 – *Súčet*, televízna hra
*1976 – *Lakmus*, televízna hra
*1979 – *Cena priateľstva*, televízna hra

### Divadelné hry

*1976 – *Kastelán*
*1977 – *Závrat*
*1979 – *Kolotoč*
*1981 – *Gadžovia*
*1983 – *Playback*
*1985 – *Horúci zemiak*
*1991 – *Húsky, húsky, kam letíte*
*1994 – *Diabol*

Kategória:Narodenia v 1934
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Osobnosti z Humenného
Christian Heinrich Friedrich Peters

**Christian Heinrich Friedrich Peters** * 19. september 1813, Koldenbüttel, Nemecko – † 18. júl 1890  Clinton, New York, USA) bol nemecko-americký astronóm.

Narodil sa v Šlezvicku-Holštajnsku, vtedy v Dánsku. Študoval u Carla Friedricha Gaussa. Hovoril viacerými jazykmi, nejaký čas strávil v Taliansku a otomanskom Turecku, neskôr odišiel do USA (v roku 1854).

Pracoval na Hamilton College v Clinton, New York (blízko Utici), objavil 48 planétok, počínajúc prvou 72 Feroniou v 1861 a končiac 287 Nephthysom v 1889.

Bol spoluobjaviteľom periodickej kométy 80P/Peters-Hartley, a tiež objavil niekoľko hmlovín a galaxií.

## Externé odkazy

* Biografia (angl.)

Kategória:Nemeckí astronómovia
Kategória:Astronómovia USA
Medziansky potok (prítok Tople)

**Medziansky potok** je potok v dolnom Šariši, v severozápadnej časti okresu Vranov nad Topľou. Je to pravostranný prítok Tople, meria 9,9 km a je tokom VI. rádu. V obci Medzianky sa rozvetvuje na dve ramená (cca 450 m).

## Prameň
Pramení na severnom okraji Slanských vrchov na severovýchodnom úpätí vrchu Tri chotáre (1 025,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 510 m n. m.

## Smer toku
Na hornom toku tečie na krátkych úsekoch najprv na sever, potom na severovýchod a opäť na sever. Obcou Pavlovce preteká severoseverovýchodným smerom, po pribratí prítoku z oblasti Dolín sa stáča a pokračuje viac-menej východným smerom, pričom sa koryto výraznejšie vlní.

## Geomorfologické celky
*Slanské vrchy, geomorfologický podcelok Šimonka
*Beskydské predhorie, geomorfologický podcelok Hanušovská pahorkatina

## Prítoky
*Pravostranné: prítok z oblasti Zadného lánu, krátky prítok zo severného svahu Legana (310,0 m n. m.), Hrabovec, Hanušovský potok
*Ľavostranné: krátky prítok z oblasti Zakameňa, Stravný potok, prítok z oblasti Dolín, Hrabinky, prítok prameniaci východne od obce Radvanovce, krátky prítok prameniaci severne od obce Medzianky a prítok z oblasti Medzianskych skaliek

## Ústie
Potok sa vlieva do Tople pri osade Grodzin, severovýchodne od mesta Hanušovce nad Topľou, v nadmorskej výške približne 162 m n. m.

## Obce
*Pavlovce
*osada Podlipníky
*Medzianky 
*Hanušovce nad Topľou

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Slanských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Beskydskom predhorí
Kategória:Vodné toky v okrese Vranov nad Topľou
Voliansky potok (prítok Tople)

**Voliansky potok** je potok v Zemplíne, preteká územím okresu Vranov nad Topľou. Je to ľavostranný prítok Tople, meria 12 km a je tokom VI. rádu.

## Prameň
Pramení v Ondavskej vrchovine južne od obce Fijaš v nadmorskej výške približne 360 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na juhovýchod, potom na juh, od obce Matiaška pokračuje na juhozápad.

## Geomorfologické celky
*Ondavská vrchovina
*Beskydské predhorie, geomorfologický podcelok Hanušovská pahorkatina

## Prítoky
*Pravostranné: Poruba, Hrubov, Bobaľovka
*Ľavostranné: prítok spod Vlčej hôrky (393,4 m n. m.), Bžiansky potok, prítok spod Kunovej hory (533,9 m n. m.) a Biely potok

## Ústie
Do Tople sa vlieva východoseverovýchodne od mesta Hanušovce nad Topľou v nadmorskej výške cca 160 m n. m.

## Obce
*Ruská Voľa
*Matiaška
*Remeniny

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Tople
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Beskydskom predhorí
Kategória:Vodné toky v okrese Vranov nad Topľou
Hermanovský potok

**Hermanovský potok** môže byť:

* potok na Zemplíne, vlievajúceho sa do Tople, pozri Hermanovský potok (prítok Tople)
* potok na dolnom Šariši, vlievajúceho sa do Veľkej Svinky, pozri Hermanovský potok (prítok Svinky)