Chemická reakcia

**Chemická reakcia** je premena reaktantov na produkty. Je to proces, pri ktorom spolu reaguje jedna alebo viaceré látky (reaktanty) za vzniku jednej alebo viacerých iných látok (produktov). 

## Delenie
Chemické reakcie možno deliť rôznymi spôsobmi podľa vlastností látok, počtu molekúl, či iných vlastností reakcie.

### Anorganické reakcie
Anorganické reakcie možno klasifikovať dvoma hlavnými spôsobmi:

* podľa zmeny počtu východiskových látok:
** zlučovanie (syntéza) – z dvoch alebo viacerých látok vzniká jedna látka
** rozklad (analýza) – z jednej látky vznikajú dve alebo viac látok
** zámena (substitúcia) – reakciou jednoduchej látky so zlúčeninou vzniká iná jednoduchá látka a iná zlúčenina
** podvojná zámena (podvojná substitúcia) – z dvoch zlúčenín vznikajú dve iné zlúčeniny
** premena (transmutácia) – reakciou jednej látky vzniká iná látka
* podľa vlastností reagujúcich látok:
** acidobázické reakcie (takisto nazývané protolytické reakcie) – reakcie kyselín a zásad, pri ktorých dochádza k výmene protónu (respektíve presnejšie hydrónu)
** komplexotvorné reakcie – reakcie, pri ktorých vzniká, alebo sa štiepi koordinačná väzba (dochádza k vzniku, alebo zániku koordinačnej zlúčeniny)
** redoxné reakcie – nastáva pri nich výmena elektrónov medzi oxidovadlom a redukovadlom
** vylučovacie reakcie (takisto nazývané zrážacie reakcie) – reakcie, kde minimálne jeden reakčný produkt existuje v inej fáze, ako reakčné prostredie (zvyčajne tvorba zrazeniny alebo prchavej látky)

### Organické reakcie
Organické reakcie takisto možno deliť rôznymi spôsobmi. Zvyčajne sa klasifikujú jedným z následovných spôsobov:

* podľa reakčnej cesty:
** adičné reakcie (A) – spájanie zlúčenín dokopy
** eliminačné reakcie (E) – rozklad zlúčeniny 
** substitúčné reakcie (S) – náhrada jednej funkčnej skupiny za inú
** molekulárne prešmyky – preusporiadanie atómov v molekule
* podľa spôsobu vzniku a zániku väzieb:
** homolytické (readikálové) reakcie – oba reaktanty majú rovnaký počet elektrónov (jeden nepárový elektrón), ide o reakcie radikálov
** heterolytické (polárne, iónové) reakcie – každý reaktant má iný počet elektrónov (jeden reaktant má celý elektrónový pár a druhý reaktant má voľný orbitál), a možno ich ďalej deliť na 
*** elektrofilné reakcie (E) – látka reaguje s elektrofilom (zlúčeninou s voľným orbitálom)
*** nukleofilné reakcie (N) – látka reaguje s nukleofilom (zlúčenou s elektrónovým párom)
* podľa zložiek určujúcich rýchlosť reakcie:
** monomolekulové reakcie – rýchlosť reakcie závisí na koncentrácií jedinej látky (napr. S<sub>N</sub>1, E1)
** bimolekulové reakcie – rýchlosť reakcie závisí na koncentrácií dvoch látok, ktoré spolu reagujú (napr. SN2, E2)
** viacmolekulové reakcie – rýchlosť reakcie závisí na koncentrácií viac ako dvoch látok

### Iné delenia
Okrem vyššie uvedených delení je možné reakcie deliť i na základe ďalších vlastností:

* podľa toho, či pri reakcii vzniká alebo sa spotrebúva teplo:
** exotermická reakcia – teplo vzniká
** endotermická reakcia – teplo sa spotrebúva
* podľa energetickej bilancie (za predpokladu, že sa reakčná zmes nezohrieva a neochladzuje):
** exergonická reakcia – energia sa uvoľňuje
** endergonická reakcia – energia sa spotrebováva
* podľa toho, či sú všetky zložky v jednej fáze:
** homogénne reakcie – všetky zložky sú v jednej fáze (napríklad v roztoku)
** heterogénne reakcie – niektoré zložky sú v inej fáze (napríklad reakcie s pevnými katalyzátormi)

* podľa mechanizmu, ktorým reakcie prebiehajú z hľadiska chemickej kinetiky:
** izolované reakcie – prebiehajú podľa rovníc nultého, prvého, druhého alebo tretieho poriadku
** súčasné reakcie – neriadia sa uvedenými pravidlami, a možno ich ďalej deliť na 
*** zvratné reakcie – prebiehajú oboma smermi
*** bočné reakcie – z jednej látky vznikajú dva rôzne produkty naraz
*** postupné reakcie – z jednej látky vzniká medziprodukt, ktorý sa potom mení na koncový produkt
*** spojené reakcie – jedna reakcia prebieha spolu s druhou, ktorá ju indikuje
*** reťazové reakcie – v reakciách dochádza k obnove nejakej entity, ktorá je schopná znovu reagovať v tej istej alebo podobnej reakcii (napríklad polymerizačné reakcie)
*podľa počtu reagujúcich molekúl, teda molekularity reakcie:
** unimolekulové reakcie – reaguje len jedna molekula (napríklad rozpad alebo izomerizácia)
** bimolekulové reakcie – reagujú dve molekuly
** trimolekulové reakcie – reagujú tri molekuly (nemusia byť rôzne)
Špecifickými typmi reakcií sú katalyzované reakcie (prebiehajúce za prítomnosti katalyzátoru) a enzýmové reakcie (prebiehajúce za prítomnosti enzýmov).

## Referencie

Chemická reakcia