Andrej Kiska

Ing. **Andrej Kiska** (* 2. február 1963, Poprad, Česko-Slovensko) je slovenský politik, podnikateľ a filantrop, ktorý bol v rokoch 20142019 štvrtým prezidentom Slovenskej republiky. Do funkcie bol zvolený ako občiansky kandidát 29. marca 2014 a do úradu inaugurovaný 15. júna 2014. V prezidentských voľbách v roku 2019 už opätovne nekandidoval, založil stranu ZA ĽUDÍ, ktorej bol spočiatku predsedom a ktorá s 5,77 % hlasov postúpila do NR SR a bola súčasťou vlády Igora Matoviča a vlády Eduarda Hegera.

Spisovateľ, bývalý podnikateľ a bývalý politik, vzdelaním elektrotechnický inžinier, je spoluzakladateľom splátkových nebankových spoločností Tatracredit, Triangel, Quatro, spoluzakladateľom a spolumajiteľom firmy KTAG.

Kiska je spoluzakladateľom charitatívnej neziskovej organizácie Dobrý anjel na Slovensku a Dobrý anděl v Česku. V novembri 2006 získal od časopisu *[[Trend (slovenské periodikum)|Trend]]* titul *Manažér roka* a v roku 2011 sa stal držiteľom ocenenia Krištáľové krídlo za filantropiu. O svojej ceste, úspechu, šťastí a schopnostiach napísal tri knihy. Poskytuje tiež prednášky stredoškolákom a vysokoškolákom.

## Mladosť a zamestnanecká kariéra
Narodil sa 2. februára 1963 v Poprade, v rodine učiteľov Andreja (* 1934) a Márie (* 1938). Otec učil matematiku a fyziku, matka učila chémiu a biológiu. Má staršieho brata Jaroslava (* 1960). Jeho otec bol členom KSČ a istý čas podpredsedom okresného národného výboru, do ktorého kompetencie spadali záležitosti školstva, kultúry a náboženských otázok. Podľa vzoru svojho otca chcel Andrej Kiska vstúpiť do KSČ, ale odmietli ho prijať. V roku 1986 ukončil inžinierske štúdium v odbore mikroelektronika na Elektrotechnickej fakulte Slovenskej technickej univerzity v Bratislave a po absolvovaní základnej vojenskej služby pracoval ako projektant v spoločnosti Naftoprojekt v Poprade.

V roku 1990 odišiel na jeden a pol roka do Spojených štátov, kde vykonával manuálne práce na čerpacej stanici a v k nej prislúchajúcom obchode so sendvičmi a neskôr na stavbách.

Skoro celý zárobok investoval do akcií americkej brokerskej spoločnosti obchodujúcej na komoditnej burze, ktorá ale po troch týždňoch zbankrotovala. Podľa jeho vyjadrenia, tento pobyt v USA ovplyvnil jeho budúcu kariéru: *„Z Ameriky som si priniesol nesmiernu chuť podnikať.“*

## Podnikateľská kariéra
Andrej Kiska sa na Slovensko vrátil v decembri 1991. 18. februára 1992 spolu so svojim bratom Jaroslavom Kiskom a bratrancom Bystríkom Kiskom založili spoločnosť s ručením obmedzeným *TRIANGLE GROUP INTERNATIONAL* so sídlom v Kežmarku, ktorá vystupovala ako pobočka rovnomennej americkej spoločnosti v Severnej Karolíne vlastnenej ich priateľom. Spoločnosť prevádzkovala sieť zlatníctiev na Slovensku, spolu s pobočkou v Ostrave v Česku. Po neúspechu so skúšobnou výrobou vlastných zlatých šperkov sa zamerala na ich nákup od slovenských a českých zlatníkov a následný predaj v Spojených štátoch. Na tento účel v Severnej Karolíne 9. mája 1995 založili spoločnosť *EUROGOLD CORPORATION*, ktorej bol Kiska viceprezidentom a sekretárom (*secretary*), ale tá sa nedokázala presadiť v americkom konkurenčnom prostredí.

27. septembra 1996 založili ďalšiu spoločnosť s ručením obmedzeným *TatraCredit*, ktorá ponúkala službu *Triangel*. Tá spočívala v nakúpení spotrebnej elektroniky priamo od výrobcu, s cieľom obísť veľkoobchodnú a maloobchodnú maržu a v následnom splátkovom predaji spotrebiteľovi. Sortiment sa postupne rozšíril o nábytok, športové potreby, hračky atď. Po troch rokoch úspešného podnikania 4. októbra 1999 zriadili akciovú spoločnosť *QUATRO*, ktorá ponúkala konkurenčný produkt splátkového predaja priamo v predajniach. Ako sa Kiska vyjadril: *„Je to typický americký model, kde vlastníte úspešnú značku a sami jej vytvoríte aj konkurenciu.“* Tieto dve firmy poskytli finančné služby vyše jednému miliónu ľudí.

Sieť spoločností *TatraCredit* a *Quatro* sa postupne rozrástla o akciové spoločnosti *Q – CREDIT*, *Q – CAR* a *Slovenské kreditné karty*, čím sa stala najväčším splátkovým predajcom pôsobiacim na Slovensku so základňou cca 400 000 klientov. V decembri 2004 prebehlo zlúčenie týchto piatich spoločností a od pôvodných akcionárov ich kúpila Všeobecná úverová banka, ktorá ich s účinnosťou od 31. decembra 2005 spojila do holdingovej štruktúry spoločnosti *[[Consumer Finance Holding]]*.

V roku 2009 založil firmu Finančná hitparáda s.r.o., internetový porovnávací portál finančných produktov. Firmu v roku 2021 predal.

## Pôsobenie v oblasti charity
Dňa 1. augusta 2006 spoluzaložili Andrej Kiska a Igor Brossmann neziskovú organizáciu Dobrý Anjel, ktorá finančne pomáha rodinám s deťmi, ktoré sa v dôsledku vážneho ochorenia člena rodiny (najmä onkologického) ocitli v ťažkej životnej situácii. Na financovanie organizácie venoval Kiska 1 000 000 EUR z vlastných peňazí. 

V roku 2011 spolu Petrom Sýkorom a Janom Černým založili v Česku sesterskú neziskovú organizáciu Dobrý anděl.

V roku 2011 mu bolo udelené ocenenie Krištáľové krídlo za filantropiu. Kvôli kandidatúre na prezidenta SR sa koncom mája 2013 vzdal funkcie predsedu správnej rady nadácie, ktorú od 1. júna prevzala jeho manželka Martina Kisková.

Kiska sa verejne zaviazal darovať svoj čistý príjem z funkcie prezidenta ľuďom v núdzi. Príjemcov vyberal na základe návrhov neziskových organizácií: Plamienok, Úsmev ako dar, Liga proti rakovine, Dobrý Anjel a Organizácia muskulárnych dystrofikov v SR. Takýto postup uplatňoval každý mesiac a počas svojho mandátu rozdal zhruba 300 000 EUR 600 rodinám.

Po parlamentných voľbách v roku 2020 sa rozhodol zo zdravotných dôvodov neprevziať mandát poslanca a v novembri 2020 sa vrátil do neziskovej organizácie Dobrý Anjel ako predsedsa správnej rady.

V roku 2023 založil spolu s módnou návrhárkou Monikou Vontszemüovou filantropický projekt ROMADE, ktorý prepája rómsku kultúru s moderným dizajnom. Prostredníctvom módnej značky projekt podporuje ekonomické príležitosti pre talentovaných členov rómskej komunity a zároveň zvyšuje povedomie o rómskej identite a kultúre.

## Prezidentské voľby 2014

### Kandidatúra

Svoju kandidatúru na prezidenta SR vo voľbách v roku 2014 Andrej Kiska oficiálne oznámil v rozhovore pre denník *[[SME]]* publikovanom 24. októbra 2012. Stal sa tak prvým kandidátom, ktorý kandidatúru potvrdil. Podľa predvolebného prieskumu agentúry FOCUS uskutočneného začiatkom októbra 2012, publikovaného v denníku *SME,* by Robert Fico získal 19,9 %, druhým by sa stal Kiska so 17,1 % hlasov. V druhom kole by však väčšiu podporu získal Kiska, v prípade súboja s Ficom by získal 28 % v porovnaní s 26,4 % u Fica.

Podľa prieskumu agentúry FOCUS zo začiatku októbra 2013 by Kiska vo voľbách skončil tretí so ziskom 17,6 % hlasov za Ficom (37,8 %) a Pavlom Hrušovským (17,9 %). V rovnakom čase by podľa agentúry MVK skončil až štvrtý, keď by ho predbehol aj Radoslav Procházka. Podľa MVK bol Kiska ešte v januári 2014 za Procházkom.  Podľa prieskumu agentúry FOCUS z februára 2014 by sa Kiska umiestnil na druhom mieste so 17,3%. Druhé kolo by však proti Ficovi vyhral v pomere 54:46. Aj podľa iných agentúr (Polis Slovakia, MEDIAN) zaznamenali Kiskove preferencie vo februári 2014 rekordný nárast. MVK však ešte v marci prognózovala Ficovi pohodlný náskok 15% pred Kiskom a výsledok MVK, že v druhom kole by porazil Fica bol zverejnený až po prvom kole.

### Kampaň a antikampaň
Týždeň pred prvým kolom volieb súkromná poštová firma Cromwell distribuovala 1,9 milióna červených letáčikov proti Kiskovi s názvom *Odhalenie*, v ktorom sa tvrdilo, že je „napojený na nebezpečnú scientologickú sektu“ a že zbohatol na „úrokoch a protizákonných podvodoch“. V rovnakom čase objednávala u Cromwell firma GS Servis distribúciu Ficových letákov *Pripravený pre Slovensko*. Kiska podal trestné oznámenie za ohováranie a krivé obvinenia, doteraz sa nepodarilo dokázať, že by za vydaním letákov proti Kiskovi bol jeho protikandidát, ten však argumenty, ako boli v letáčiku, využíval napríklad v televíznych dueloch.

Vo februári 2014 Kiska v rozhovore pre Mladú frontu DNES povedal, že si kampaň financuje sám a dovtedy minul okolo 200 tisíc eur. Po voľbách uviedol, že oficiálne výdavky mal vo výške 250 593 eur a výdavky mimo oficiálnej kampane boli vo výške 1 095 482 eur.

### Výsledky voľby
V prvom kole 15. marca 2014, v ktorom kandidovalo štrnásť kandidátov, získal Kiska 24 % hlasov, čím sa umiestnil na druhom mieste a spolu s Ficom, ktorý získal 28%, postúpil do druhého kola.

V druhom kole 29. marca 2014 získal 1 307 065 (59,38 %) hlasov a stal sa budúcim prezidentom. Väčšinu hlasov získal vo všetkých krajoch okrem Trenčianskeho. Funkcie sa ujal 15. júna 2014 po inaugurácii zložením sľubu pred Národnou radou SR.

Krátko po zvolení za hlavu štátu Kiska odmietol ochranku.

**Tabuľka úspešnosti Andreja Kisku vo voľbách na prezidenta Slovenskej republiky 2014**

### Po zvolení do inaugurácie
V apríli 2014 Kiska uviedol, že v prípade odsúdenia Hedvigy Malinovej jej udelí milosť. Kiska napísal list vtedajšiemu prezidentovi Ivanovi Gašparovičovi, v ktorom ho požiadal o stretnutie s cieľom zabezpečiť „plynulý prechod pokračovania Vašej práce v oblastiach štátnych záujmov Slovenskej republiky a jej občanov“. Kiska sa vyjadril, že predsedu Najvyššieho súdu a šiestich ústavných sudcov by mal menovať ten prezident, ktorý s nimi bude spolupracovať.

Koncom mája 2014 Kiska predstavil svojich poradcov a hovorcu. „Môžeme to nazvať sedem statočných, ktorí so mnou do paláca pôjdu. Je to šesť poradcov a jeden hovorca. Hovorcom bude pán Peter Petrus“, povedal Kiska. Za budúcich poradcov boli označení bývalý predseda Ústavného súdu Ján Mazák, bývalý diplomat Martin Bútora a Roman Krpelan, bývalý zástupca šéfredaktora denníka SME, poradca ministra zdravotníctva Ivana Uhliarika a šéf PR agentúry. Poradcami sa stali aj členovia jeho volebného tímu Tomáš Lehotský, Rado Baťo (bol tiež hovorcom a poradcom bývalej premiérky Ivety Radičovej) a Sergej Michalič, ktorý pracoval v SDKÚ.

## Prezidentská inaugurácia

Kiskova inaugurácia sa oficiálne začala 15. júna 2014 o 11:45. V budove Slovenskej filharmónie slávnostne zasadla Národná rada. Kiska zložil sľub do rúk predsedníčky Ústavného súdu a predniesol svoj inauguračný prejav. Neskôr nového prezidenta čakala prehliadka jednotiek Ozbrojených síl, stretnutie s občanmi, ekumenická bohoslužba v Dóme sv. Martina, symbolické odovzdanie úradu od Ivana Gašparoviča na nádvorí Prezidentského paláca, slávnostný obed v záhrade paláca, na ktorý pozval sociálne slabších (odchovanci detských domovov, seniori žijúci v domove dôchodcov a bezdomovci) a kladenie vencov obetiam Železnej opony. Deň ukončila slávnostná recepcia.

## Pôsobenie vo funkcii prezidenta
Kiska využíval Facebook a iné elektronické médiá už pred voľbami. O pôsobnosti a názoroch prezidenta okrem oficiálnej prezident.sk informovala aj overená osobná Facebook stránka Andrej Kiska. Tento profil naďalej používa na komunikáciu svojich názorov a posolstiev.

#### Podpora Kosova

Andrej Kiska ako jeden z mála relevantných Slovenských politikov podporuje nezávislosť Kosova od Srbska, podporuje politiku uznania samostatnosti Kosova. Verí, že samostatné Kosovo je faktor stabilnosti na Balkáne.

#### Postoj k LGBT osobám
Andrej Kiska je prvým prezidentom, ktorý prijal LGBT aktivistov a vyjadril im podporu. Po stretnutí v decembri 2017 vyzval k diskusii o zákonnom schválení partnerstva homosexuálov. Podľa svojich vyjadrení chce diskusiou napraviť podľa neho negatívny dopad tzv. referenda o rodine, ktoré napriek neúspešnosti zakonzervovalo súčasný stav: „Žiaľ, výsledkom bolo, že sa skončila akákoľvek racionálna snaha zabezpečiť jednotlivcom žijúcim mimo manželstva aspoň minimálny štandard právnej ochrany.“ uviedol Kiska.

### 2014
Niekoľko dní po svojej inaugurácii Kiska vymenil troch členov súdnej rady, ktorí boli do funkcie menovaní jeho predchodcom Gašparovičom. Ide o Eduarda Báránya, Gabrielu Šimonovú a Máriu Bujňákovú. Bárány rezignoval už predtým. Do súdnej rady boli vymenovaní Ján Klučka, Jozef Vozár a Elena Berthotyová. Kiska voľbu konzultoval so širšou komunitou v justícii a mimovládnymi organizáciami.

Počas volebnej kampane Kiskov protikandidát Fico tvrdil, že Kiska by neprešiel bezpečnostnou previerkou. Fico sa ponúkol previerku po zvolení absolvovať. Podľa zákona o ochrane utajovaných skutočností prezident bezpečnostnú previerku mať nemusí. Ak by však o ňu požiadal, úrad by zabezpečil jej vykonanie. V júni 2014 na to Kiska poukázal: „Ako viete, prezident nemusí mať bezpečnostnú previerku a ani nevidím dôvod, prečo by som to mal robiť.“ Politológ Michal Horský komentoval rozhodnutie Kisku previerku nerobiť za správne. "Argumentácia typu bezpečnostná previerka či detektor lži svedčí o nízkej politickej kultúre a je dobre, že prezident odmieta túto previerku. Tým skôr, že ho o ňu nikto nežiadal."

V nedeľu 16. novembra 2014 na slovensko-rakúskej hranici prezident Kiska, s prezidentmi Poľska, Maďarska a Nemecka zložil pamätný veniec. Dňa 17. novembra sa Kiska pri príležitosti 25. výročia Nežnej revolúcie zúčastnil na stretnutí prezidentov Česka (Miloš Zeman), Poľska (Bronisław Komorowski), Maďarska (János Áder) a Nemecka (Joachim Gauck) na Pražskom hrade.

#### [[Referendum na Slovensku v roku 2015|Referendum o rodine]]
Kiska po obržaní 400 tisíc podpisov na zvolanie referenda, ktoré iniciovala Aliancia za rodinu, vyjadril pochybnosti nad referendovými otázkami: „Ak by neexistovali oprávnené pochybnosti o tom, že otázky sa týkajú základných práv a slobôd, referendum vyhlásim,“ povedal. Ústava SR hovorí, že predmetom referenda nemôžu byť základné práva a slobody, dane, odvody a štátny rozpočet. Referendom sa však môže rozhodnúť o iných dôležitých otázkach verejného záujmu. Preto požiadal Ústavný súd SR, aby preskúmal súlad predmetu referenda s ústavou a jeho zásah do základných ľudských práv a slobôd. 

Aliancia za rodinu sa po rozhodnutí Kisku vyjadrila, že o veciach a hodnotách rodiny a manželstva by nemali rozhodovať elity. *„*Boli by sme veľmi neradi, keby ústavný súd takéto základné nadpráva niektorej zo skupín zakotvil alebo našiel tam, kde nie sú a kde ich nikto 25 rokov v ústave nenašiel,“ povedal hovorca Aliancie za rodinu Anton Chromík.

V novembri 2014 po obdržaní rozhodnutia o ústavnosti referenda od Ústavného súdu SR Kiska vyhlásil referendum: „Chcem oznámiť, že som podpísal rozhodnutie o vyhlásení referenda s tromi otázkami petície občanov – ide o otázky v pôvodnom poradí pod číslom jeden, číslom dva a číslom štyri,*“* oznámil prezident. Otázka číslo tri nebola v súlade s Ústavou SR a preto musela byť z referenda vyškrtnutá. 

Referendum o rodine sa konalo v sobotu 7. februára 2015. Po spočítaní všetkých okrskov bola účasť 21,41%, čím bolo referendum neplatné.

### 2015
**Postoj k migrácii**

V septembri 2015 Andrej Kiska vyslovil výzvu na prijatie stoviek až tisícov utečencov ako výraz základnej ľudskosti a solidarity. Vo svojom vyhlásení zdôraznil, že „prijatie niekoľkých stoviek či tisícok ľudí utekajúcich pred násilím nemôže rozvrátiť našu bezpečnosť” a apeloval na zastavenie šírenia strachu, xenofóbie a nenávisti v spoločnosti. Kiska odmietol pojmy ako "kvóty" ako odpudzujúce a hlásil, že Slovensko má kapacitu a morálnu povinnosť ponúknuť pomoc, pričom argumentoval, že Slovensko už predtým zvládlo viac ako 10 000 azylových žiadateľov.

V októbri 2015 vystúpil v Národnej rade SR, kde označil debatu o utečeneckej kríze za „zápas o srdce a charakter Slovenska“ a varoval pred xenofóbnymi heslami. Povedal, že prijatie troch stoviek až tisícky ľudí „by neohrozilo Slovensko, ani životnú úroveň našich obyvateľov“ a vyzval na zachovanie humanitárneho rozmeru v migračnej politike. 

Okrem verbálnych vyhlásení prezident Kiska podporoval aj symbolickú pomoc – verejne poďakoval jednotlivcom, rodinám a organizáciám, ktorí poskytli materiálnu pomoc a ponúkli ubytovanie utečencom, pričom poukázal na iniciatívy občanov, ktorí pomáhali utečencom v Rakúsku a Maďarsku vlastnými autami a prostriedkami.

V októbri 2015 Kiskovi podľa prieskumu agentúry Focus dôveruje 60,7% opýtaných z toho 15,3% úplne. Dosiahol tak vyššiu dôveru než premiér Fico 46,3% a predseda NR SR Pellegrini 36,1%.

### 2016
Začiatkom februára otvorením webstránky verejnaobjednavka.sk, ktorú mu vypracovala reklamná agentúra ako fyzickej osobe, vyzýval tri mesiace pred parlamentnými voľbami (5. marca) k účasti na nich a zdôrazňoval témy zdravotníctva a školstva. 9. marca poveril predsedu víťaznej strany Smer zostavením vlády. V júli navštívil Poľsko, kde sa v Krakove v rámci 31. ročníka Svetových dní mládeže stretol s pápežom Františkom. V auguste navštívil Čile, Argentínu a Brazíliu (olympiádu v Riu). V septembri vystúpil na 71. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN. V príhovore sa venoval utečeneckej kríze, teroristickým útokom, téme Ukrajiny a nárastu extrémizmu. V novembri 2016 poslal Kiska poslancom NR SR list v ktorom ich žiada o zrušenie takzvaných Mečiarových amnestií viažucim sa k únosu Michala Kováča ml.

### 2017
Vo februári 2017 Kiska vetoval zákon, ktorý by umožnil jednokolovú voľbu predsedov VÚC. Kiska pritom povedal „Vyslovujem vážnu pochybnosť o tom, či schválený zákon možno vykladať a aplikovať tak, aby umožňoval a ochraňoval slobodnú súťaž politických síl v našej spoločnosti.“ Poslanci však jeho vetu prehlasovali a novembrové krajské voľby budú jednokolové.

Kiska sa 21. marca 2017 stretol s bývalým príslušníkom SIS a svedkom únosu Michala Kováča mladšieho Oskarom Fegyveresom na jeho vlastnú žiadosť. Deň predtým sa listom obrátil na poslancov SNR aby "nedošlo k systémovým omylom a hoci aj nezamýšľaným chybám, ktoré by mohli zatieniť alebo aj zmariť úsilie zamerané na základný účel navrhovaných zmien – zrušenie amnestií V. Mečiara z roku 1998."

Počas služobnej cesty do New Yorku bol pozvaný na rozhovor k americkému finančníkovi Georgeovi Sorosovi. Stretnutie trvalo asi hodinu. Prezidentská kancelária o stretnutí neinformovala. Kiska sa neskôr vyjadril, že diskutovali o rómskej problematike. Stretnutie inicioval Soros na základe titulky v New York Times o úspešnom príbehu Rómov v Spišskom Hrhove, nakoľko sa jeho nadácia Open Society Foundations už roky venuje rómskej problematike.

#### Konania pred výborom pre nezlučiteľnosť funkcií

Výbor NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií 29. marca 2017 začal konanie voči prezidentovi Kiskovi pre jeho účasť na poklepaní základného kameňa mrakodrapu vo Varšave, pričom predseda výboru Martin Poliačik (SaS) upozornil, že vo firme realizujúcej stavbu pracovala jeho dcéra. Podnet predložili poslanci Smeru a SNS s tvrdením, že prezident zneužil svoje právomoci, keď letel vládnym špeciálom na návštevu Poľska so svojou dcérou a ďalšími súkromnými osobami. Hovorca Kiskej kancelárie v reakcii uviedol, že na palube vládneho lietadla neboli žiadni rodinní príslušníci ani iné súkromné osoby. Komisia výboru 16. mája 2017 konanie zastavila, keďže „neboli preukázané tvrdenia, ktoré boli predmetom podania a tak bolo konanie bezpredmetné.“

Ďalšie konanie začal výbor 18. októbra 2017 na základe podania neparlamentnej strany Nový parlament, ktorej predsedom bol v tom čase neúspešný prezidentský kandidát z posledných volieb Jozef Behýl. Podanie sa týkalo údajného nezverejnenia záväzkov voči spoločnosti KTAG v majetkovom priznaní.  V máji 2019 rozhodol výbor o uložení pokuty prezidentovi vo výške troch mesačných platov verejného funkcionára. Ústavný súd SR 28. novembra 2019 toto uznesenie zrušil a vrátil vec výboru na ďalšie prerokovanie. V septembri 2022 výbor ukončil konanie nakoľko sa stotožnil s nálezom Ústavného  súdu SR. 

#### Sudcovia Ústavného súdu
Po takmer trojročnom spore prezidenta Andreja Kisku s Národnou radou SR o vymenovaní ústavných sudcov 6. decembra 2017 Ústavný súd SR rozhodol, že Kiska musí vymenovať siedmich sudcov zvolených NR SR napriek jeho výhradám o ich odbornosti. Aj keď Kiska rozhodnutie kritizoval, za sudcov 14. decembra vymenoval troch zo zvolených: Mojmíra Mamojku, Miroslava Duriša a Janu Laššákovú.

### 2018
[náhľad|Andrej Kiska a [Zoznam predstaviteľov mesta Piešťany|primátor Piešťan Miloš Tamajka počas prezidentovej návštevy Piešťan v septembri 2018.]]
[náhľad|Prezident Kiska diskutuje s občanmi počas návštevy [Piešťany|Piešťan 6. septembra 2018.]]
#### Vražda Jána Kuciaka
V reakcii na vraždu Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej prezident Andrej Kiska pre denník New York Times uviedol, že bol z tejto udalosti „otrasený a vystrašený, že niečo také sa mohlo stať na Slovensku“. Po ukončení dovolenky sa vrátil na Slovensko, kde sa zúčastnil pietnych podujatí v Bratislave a zapálil sviečku obetiam; podrobnejšie vyjadrenia k udalosti poskytol až neskôr. Vysoko ocenil odstúpenie ministra kultúry Mareka Maďariča 28. februára 2018, ktorý vo svojom príhovore uviedol, že „ako minister kultúry nedokážem zniesť, že počas môjho pôsobenia bol zavraždený novinár“ Dňa 4. marca 2018 v živom prejave vo verejnoprávnej televízii varoval pred ďalšou polarizáciou spoločnosti a vyzval buď na „radikálnu rekonštrukciu vlády“, alebo na „predčasné voľby“, čím priamo podnietil politickú krízu, ktorá vyústila v demisiu Roberta Fica 15. marca 2018. Po odovzdaní demisie Fico v Kiskových rukách poznamenal: „Ja nikam neodchádzam.“

### 2019
Po tom čo 14. februára poslanci NR SR nezvolili kandidátov na ústavných sudcov prezident Kiska oznámil že v ďalšom týždni navštívi Košice a predstaví ďalšie kroky na riešenie situácie. Počas návštevy Košíc skonštatoval že ústavný súd je nefunkčný a vyzval poslancov aby kandidátov zvolili.

## Konflikt s Kaliňákom a mafiánsky štát

Dlhodobé nezhody medzi prezidentom Andrejom Kiskom a ministrom vnútra Robertom Kaliňákom prerástli na začiatku roka 2018 do otvoreného konfliktu. V rozhovore pre nemecký denník Die Welt z 4. mája 2019 Kiska uviedol, že „ak sa pozrieme na prepojenia medzi organizovaným zločinom a politikmi na Slovensku, môže to vyzerať, že naša krajina je mafiánsky štát“.

Kaliňák za prítomnosti policajného prezidenta Tibora Gašpara odmietol, že by vydala NAKA príkaz na účelové preverovanie Kiskových firiem, a potvrdil, že agentúra prezidenta preverovala na základe podnetov o daňových nezrovnalostiach. Následne navrhol zaslať prezidentskej kancelárii faktúru za čistenie vládneho špeciálu po lete z Mexika, pričom kritizoval spôsob, akým sa členovia prezidentovej delegácie „správali“, a vyhlásil, že by sa nemali „správať ako prasce“. Kiska na to reagoval, že je „ľudsky úbohé vysmievať sa ľuďom, ktorým je zle“.

Počas politickej krízy, ktorú 4. marca 2018 vyvolal Kiskov návrh na „zásadnú rekonštrukciu vlády alebo predčasné voľby“, obvinil prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry Vasiľ Špirko Kaliňáka, že „diskreditácia prezidenta bola nariadená konkrétnou osobou, ktorou je minister vnútra Robert Kaliňák“. Konflikt vyvrcholil demisiou vlády Roberta Fica 15. marca 2018 a rezignáciou Kaliňáka o niekoľko dní neskôr.

V návaznosti na vyšetrovanie podnetov, ktoré toto napätie sprevádzali, sa kauza Súmrak ďalej rozvinula ako samostatné trestné stíhanie. V apríli 2022 NAKA obvinila Roberta Fica a Roberta Kaliňáka zo založenia a zosnovania zločineckej skupiny a z ohrozenia daňového tajomstva, bola v júni toho istého roka zrušená generálnou prokuratúrou pre porušenia procesných predpisov. Zároveň Ústavný súd SR 25. septembra 2024 odmietol sťažnosti Fica a Kaliňáka proti zastaveniu stíhania, čím potvrdil právomoc generálnej prokuratúry rozhodnúť o ďalšom postupe v tejto veci. 

## Ďalšie politické pôsobenie

### Opätovná kandidatúra
V apríli 2017 sa Kiska vyjadril, že nehodlá založiť politickú stranu ani sa pridať k existujúcim či kandidovať do parlamentu. Vylúčil tak možnosť uchádzať sa o kreslo premiéra v parlamentných voľbách v roku 2020. Prezident bol spájaný hlavne s hnutím Progresívne Slovensko.

Povedal, že rozhodnutie, či sa bude znovu uchádzať o prezidentskú funkciu (v prezidentských voľbách v roku 2019) oznámi do konca septembra 2018. V decembri 2017 sa opozičné strany pripravovali na možnosť, že Kiska do úradu nebude kandidovať. Podľa informácií z februára 2018 mal Kiska súkromne hovoriť opozičným lídrom, aby hľadali iného kandidáta.

15. mája 2018 Kiska oznámil, že v nasledujúcich prezidentských voľbách nebude kandidovať do funkcie prezidenta. Naznačil však ďalšie bližšie nešpecifikované pôsobenie v politike s cieľom slušnosti.

V septembri 2018 počas pracovnej návštevy Spojených štátov Kiska uviedol, že „chce byť súčasťou vlády a získať výkonnú moc“ a že sa nehodlá vzdať účasti v politike, pričom bližšie plány oznámi po komunálnych voľbách.

### Strana Za ľudí

V apríli 2019 oznámil, že po skončení mandátu prezidenta plánuje založiť novú politickú stranu. Pri tejto príležitosti uviedol, že základné financovanie strany zabezpečí vlastným kapitálom v sume „menej ako milión eur“ a následne bude oslovovať ďalších darcov na pokrytie nákladov kampane. Následne zdôraznil, že nikdy nevyslovil presnú čiastku „jeden milión eur“, pričom konkrétnu výšku vlastnej investície odmietol ďalej špecifikovať a uviedol, že strana bude financovaná transparentne, okrem vlastných zdrojov aj postupným získavaním ďalších darcov.

Dňa 17. júna 2019, dva dni po inaugurácii novej prezidentky, oznámil na tlačovej konferencii v Banskej Bystrici vznik novej politickej strany s názvom Za ľudí s tým, že chce „*ponúknuť alternatívu tým, ktorí ju nevidia v súčasnej opozícii.*“

Prezident neskôr povedal, že okrem iných „*vylučuje spoluprácu so Smerom a jeho klonmi*“ (narážajúc na možnosť vzniku novej strany Tomáša Druckera).

#### Parlamentné voľby 2020
V parlamentných voľbách vo februári 2020 kandidoval na prvom mieste kandidátky Za ľudí, získal 100 081 hlasov a udržal si prvé miesto v strane. 17. marca 2020 Kiska oznámil, že mandát poslanca neprevezme. Jeho náhradníkom sa stal Tomáš Lehotský. Kiska pokračoval ako predseda strany Za ľudí. Kiska na Facebooku uviedol: „Vzhľadom na môj zdravotný stav sa vzdávam mandátu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky. Roky politického zápasu o lepšie a spravodlivejšie Slovensko sa podpísali aj na mojom zdraví, preto potrebujem nejaký čas na regeneráciu. Som presvedčený, že v týchto dňoch naša krajina potrebuje v politike ľudí, ktorí sú zdravotne stopercentne pripravení, aby nám pomohli zvládnuť krízu, ktorú priniesol koronavírus.“ Už týždeň predtým, 9. marca 2020 Kiska oznámil, že má problémy so srdcom a rokovania s koaličnými partnermi nechal podpredsedníčke strany Veronike Remišovej. Kiska sa rozhovorov naposledy zúčastnil 5. februára.

28. júna 2020 Kiska oznámil, že sa na nadchádzajúcom sneme strany Za ľudí nebude uchádzať o miesto predsedu. Kiska medzi iným uviedol: *„Moje zdravie mi nedovoľuje zostať aktívny v politike. Minulý rok operované srdce sa občas bezdôvodne stále silno rozbúcha a upokojím ho len liekmi. Arytmia sa niekedy nepodarí odstrániť ani opakovanými zákrokmi.“*.

## Kritika
Počas pôsobenia v prezidentskom úrade kritika neobchádza ani Andreja Kisku. Podľa niektorých Kiska polarizáciu spoločnosti naďalej stupňuje. K najtvrdším odporcom prezidenta patria prevažne členovia a sympatizanti extrémistických skupín pravej či ľavej časti politického spektra. Tým najviac prekáža Kiskova globalistická a proamerická (transatlantická) orientácia či minulosť v pôžičkových spoločnostiach. Raritné nie sú ani slovné prestrelky s vládou Roberta Fica. Kontroverzné sú i niektoré jeho vyjadrenia a činy.

### Hodnotenie Erdogana
V roku 2015 sa v príhovore počas návštevy tureckého prezidenta Recepa Tayyipa Erdoğana vyjadril o krajine polmesiaca ako o *"...ostrove stability a prosperity, ale aj štítom voči hrozbám pre našu bezpečnosť"*. Pár dní pred príchodom do Bratislavy Erdogan podpísal zákon povoľujúci ostrú streľbu voči protestujúcim.

### Rodinné a dovolenkové lety
V rokoch 2014 – 2017 Andrej Kiska využíval vládnu letku aj na súkromné cesty, pričom podľa údajov ministerstva vnútra uskutočnil vládnym špeciálom celkovo 382 letov. Minister vnútra Robert Kaliňák kritizoval najmä opakované presuny medzi Bratislavou a Popradom, často cez Košice, ktoré podľa neho nesúviseli s výkonom prezidentskej funkcie. Ministerstvo vyčíslilo náklady spojené s týmito letmi, ktoré nepovažovalo za služobné, na približne jeden milión eur. Prezident Kiska v reakcii uviedol, že ho o častejšie využívanie vládnej letky požiadal práve minister Kaliňák, ktorý argumentoval potrebou pravidelného výcviku pilotov a technických letov lietadiel. Podľa Kisku mu zároveň Úrad pre ochranu ústavných činiteľov oznámil, že prezident je hlavou štátu 24 hodín denne a neexistuje rozdiel medzi súkromnou a služobnou cestou prezidenta.

### Vzťahy s Ukrajinou
Počas svojho pôsobenia vo funkcii prezidenta Slovenskej republiky Andrej Kiska opakovane vyjadroval podporu Ukrajine v jej úsilí o zachovanie suverenity a smerovanie do Európskej únie. V rozhovore pre rakúsky denník *Die Presse* uviedol, že Ukrajina je priamym susedom Slovenska a zaslúži si solidaritu, pričom zdôraznil, že žiadny cudzí štát nemá právo zvonka zasahovať do diania v inej krajine a podnecovať konflikty. Zároveň upozornil na informačnú vojnu vedenú Ruskom a potrebu jednotného postoja Európskej únie voči tejto situácii.

Kiska tiež vyhlásil, že suverénna, nezávislá a stabilná Ukrajina je v záujme nielen ukrajinského ľudu, ale aj Slovenska, a ubezpečil o pokračujúcej podpore Slovenska v rozvoji a v jej snahách na ceste do Európskej únie.

### Dôveryhodnosť
Sociológ Martin Slosiarik vyhlásil Kisku v októbri 2015 na základe prieskumu svojej agentúry za „najdôveryhodnejšieho ústavného činiteľa Slovenskej republiky“. V januári 2018 mu dôverovalo 23,4 % opýtaných, čím sa opäť stal najdôveryhodnejším politikom. V apríli 2018 Kiskovi, aj na základe jeho apelov na slušné Slovensko behom protivládnych demonštrácií v marci 2018 a požiadaviek na riadne vyšetrenie vraždy novinára Jána Kuciacka, dôverovalo už 67% opýtaných. V októbri 2018 ešte tesne viedol (41,3%) pred Petrom Pellegrinim (39,7%). V čase odovzdávania funkcie prezidenta (13. júna 2019) jeho dôveryhodnosť klesla na 32% a na tomto čísle zostala aj v septembri 2019. V poslednom prieskume, ktorý robila agentúra Focus pre TV Markíza v apríli 2020 klesla Kiskova dôveryhodnosť na 24%.

### Daňové kauzy
3. decembra 2019 vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry obvinil Ing. Andrej K. za pokračujúci zločin daňového podvodu vo forme organizátora. Prezident Kiska označil stíhanie za pomstu premiéra Fica a ako dôkaz ukázal video, v ktorom Fico verejne hovorí, že „Kiska bude stíhaný za daňové podvody“ a že ho varoval „ešte ako prezidenta vo februári“ pred možným postupom polície, ak ho nevymenuje za predsedu Ústavného súdu.

Vyšetrovanie kauzy bolo od jej začiatku poznačené opakovanou výmenou vyšetrovateľov – podľa Kisku prokurátor vymenil dvoch vyšetrovateľov, ktorí odmietli viesť konanie v politicky citlivej kauze, a až tretí vyšetrovateľ nakoniec vznesenie obvinenia schválil.

#### DPH
Po tom, čo si firma bratov Kiskovcov uplatnila nadmerný odpočet DPH, daňový úrad vykonal štandardnú kontrolu. Zistil, že odpočet bol neoprávnený. Z nákladov na Kiskovu prezidentskú kampaň sa pokúsili uplatniť neoprávnenú vratku v hodnote 146 307,82 eur. Daňový úrad sa nestotožnil s postupmi účtovania v spoločnosti KTAG a s odpočtom DPH nesúhlasil. Na základe toho KTAG okamžite uhradila DPH vo výške 9 227 eur, ako aj penále vo výške 15 543 eur. Po ukončení roku prebehla kontrola na daň z príjmu, kde na základe tých istých faktúr spoločnosť KTAG doplatila daň z príjmu vo výške 27 114 eur a penále 2 711 eur,“ povedal.

#### Daň z príjmu právnických osôb
Po zistení neoprávneného odpočtu DPH vykonal Daňový úrad aj kontrolu na daň z príjmu. Po kontrole obvinil firmu KTAG, ktorú Andrej Kiska spoluvlastní so svojím bratom, z krátenia dane z príjmu vo výške 27-tisíc eur, pretože minula časť peňazí na prezidentskú kampaň jej spolumajiteľa, ale účtovala ich, ako by ich použila na svoje podnikanie. Celkovo šlo o rozdiel v daňovom základe 136 000 eur. Firma si chybu priznala a daň bezodkladne doplatila. Firma si dala do nákladov napríklad výdavky za tlač letákov, lepenie plagátov, poradenské a marketingové služby a iné. Andrej Kiska odmietol úmysel a uviedol, že konal v dobrej viere: „Je absolútne bežné a aj ja ako podnikateľ som sa s tým stretol, že daňový úrad nesúhlasí s nákladovými položkami, ktoré firma uvádza“.

#### Daň z príjmu fyzických osôb
V súvislosti s KTAG sa v médiách objavili otázky, či Andrej Kiska priznal nepeňažný príjem z propagácie svojej osoby do svojho daňového priznania. V opačnom prípade by krátil daň aj prezident a nielen jeho firma.

Podľa medzinárodnej organizácie Amnesty International mal Kiska namiesto výhovoriek typu „iný právny názor“ prijať morálnu zodpovednosť. Vo svojej reakcii Amnesty International vyjadrila sklamanie: „V prípade dokázaného podvodu na daniach nás však jeho vysvetlenie sklamalo“.

Mediálny tlak na Kisku sa vystupňoval po tom, čo v roku 2017 médiá získali podrobnosti o nákladoch, ktorými si jeho firma znižovala daňový základ počas prezidentskej kampane. Kiska nepoprel pravosť týchto dokumentov, ale tvrdil, že k ich úniku došlo „na pokyn ministra vnútra Roberta Kaliňáka“ prostredníctvom podnikateľa Norberta Bödöra a Tomáša Rajeckého. Podľa výpovede Rajeckého mal Bödör v septembri 2017 zohnať „citlivé“ daňové podklady o Kiskovi a „niečo vyriešiť“, pretože „Kaliňák je nervózny“; Rajecký ich potom zaslal vybraným médiám anonymne. Kiska v reakcii naznačil, že celý postup bol politicky motivovaný a požiadal ministra financií Petra Kažimíra, aby preskúmal okolnosti úniku informácií a prijal kroky na ochranu daňového tajomstva.

#### Schôdzky s Jaromírom Čižnárom
Kiska uviedol, že spomenul svoje daňové problémy premiérovi Robertovi Ficovi, generálnemu prokurátorovi Jaromírovi Čižnárovi a vtedajšiemu riaditeľovi SIS Jánovi Valkovi len na jednej schôdzke na Bôriku. Čižnár potvrdil, že schôdzka bola v roku 2016 len jedna, ale v roku 2015 boli tiež dve stretnutia, na ktorých Kiska spomenul svoje problémy, pričom Čižnár necítil tlak, len si informáciu vypočul. Médiá nemajú informácie, prečo dve schôdzky s Čižnárom Kiska zatajil.

#### Zneužitie daňových káuz v predvolebnom boji
Z uniknutých výpovedí bývalého riaditeľa Kriminálneho úradu finančnej správy SR Ľudovíta Makóa, ktorého NAKA zadržala v novembri 2020 počas akcie „Boží mlyn“, vyplýva, že na opätovnom otvorení daňovej kauzy firmy KTAG sa mala dohodnúť skupina vedená podnikateľom Norbertom Bödörom s cieľom vytvoriť tlak na Kisku a udržať politickú moc Smeru.

Kiska je presvedčený, že o všetkom vedel aj Robert Fico a je len otázkou, či Bödörovu skupinu riadil, alebo ju „len“ kryl: *„Dnes je dokázané, že už predtým, ako boli zaslané médiám emaily s uniknutými údajmi o daňových kontrolách v KTAG, Fico hovoril, čo sa stane a že sa proti mne začne pripravovať trestné konanie. Zjavne vedel o všetkom a netajil sa tým na tlačových konferenciách.“*

#### Vyšetrovanie a súdna dohra
11. októbra 2023 Okresný súd Poprad (samosudkyňa Mária Petrušková) A. Kisku spolu s konateľom firmy KTAG Eduardom K. uznal za vinných z trestného činu pokračovacieho daňového podvodu. Sudkyňa mu vymerala trest odňatia slobody na dva roky s trojročným podmienečným odkladom, peňažný trest 15 000 eur a zákaz vykonávať funkciu konateľa či štatutára obchodnej spoločnosti. S rozhodnutím súdu nesúhlasí a odvolá sa. Odmietajú, že by sa dopustili trestnej činnosti. rozsudok právoplatný nie je. Až po verdikte popradského súdu sa ukázalo, že manžel sudkyne Anton Petruška bol v obci Jamník (okres Spišská Nová Ves) v rokoch 2014 až 2018 starostom za stranu Smer. Podľa Kiskovho advokáta Petra Kubinu by mala čeliť námietke zaujatosti, pretože o Kiskovi ako daňovom podvodníkovi v roku 2017 začali verejne rozprávať najvyšší predstavitelia Smeru. R. Fico a R. Kaliňák boli v apríly 2022 aj obvinení zo založenia zločineckej skupiny a z ohrozenia daňového tajomstva (akcia Súmrak). Pred prípadom A. Kisku sa nestávalo, že by sa podobné prípady dostávali pred vyšetrovateľa a potom pred súd. Zo zverejnených rozsudkov vyplýva, že ak súdy niekoho odsúdili za daňový podvod, tak len vtedy, ak podnikatelia vyrábali fiktívne faktúry alebo deklarovali prijatie tovarov, ktoré sa nikdy nestalo. To nie je prípad Kiskovej firmy KTAG, tvrdí Kiskov obhajca.

V roku 2024 bol prešovským Krajským súdom právoplatne uznaný za vinného z daňového trestného činu, ktorého sa dopustil v súvislosti s financovaním jeho prezidentskej kampane. Andrej Kiska reagoval, že rozsudok je výsledkom vyhrážok Roberta Fica. „*Fico sa vyhráža nepohodlným sudcom disciplinárnym konaním a medzi sudcami zavládol strach. Inak si neviem vysvetliť dnešné rozhodnutie Krajského súdu*“ ... „*v boji za očistenie môjho mena neprestanem, kým sa pravda neodhalí a dávame dovolanie na Najvyšší súd*.“

### Kauza Veľký Slavkov
V októbri 2017 vyslovil podpredseda SNS Jaroslav Paška v diskusnej relácii na TA3 hypotézu, že nemenovaný vysoký štátny predstaviteľ, ktorého novinári následne stotožnili s Andrejom Kiskom, sa stal konečným majiteľom pozemkov z kauzy Veľký Slavkov, pre ktorú sa v roku 2007 takmer rozpadla vládna koalícia, zložená zo strán SMER-SD, ĽS-HZDS a SNS a pre ktorú prišiel o kreslo minister pôdohospodárstva Miroslav Jureňa z ĽS-HZDS. Kancelária prezidenta v reakcii na obvinenie uviedla, že pozemky v katastrálnom území obce Veľký Slavkov vo výmere  Kiska riadne kúpil v roku 1999 a nikdy ho ohľadom nich nekontaktoval žiaden vyšetrovateľ.

Podľa opisu vyšetrovania vlastníctva dotknutého pozemku, ktorý dostal denník SME od Krajského riaditeľstva Policajného zboru v Prešove, „*pozemok vo Veľkom Slavkove, ktorý kúpil prezident Andrej Kiska v roku 1999, menil majiteľa štandardným spôsobom a nič nenasvedčuje tomu, že bol spáchaný podvod*“. Pozemok mala v roku 1999 vydržaním získať bližšie nekonkretizovaná spoločnosť s ručením obmedzeným z Veľkého Slavkova. Andrej Kiska pozemok získal od realitnej kancelárie za cenu pätnásťnásobne vyššiu, než bola jeho znalecká cena.

#### Vyšetrovanie a súdna dohra
Poškodená rodina s vyšetrovaním polície nesúhlasí, prenajatý pozemok podľa nich nemôže tretia strana "vydržať". Advokátka poškodenej rodiny Francových avizovala, že podajú žalobu, v ktorej sa budú domáhať, aby im bol pozemok, ktorý toho času vlastnil Kiska, vrátený.

Vyšetrovanie lokálnej polície po medializácii zaujalo aj generálneho prokurátora, ktorý nariadil prešetriť postupy miestnej polície a dozorujúcich prokurátorov. Generálny prokurátor tiež uviedol, že ak nebude považovať výsledky preskúmania za presvedčivé, preverí postup nižších úrovní prokuratúry.

Prvým advokátom, ktorý Kisku zastupoval, bol Ján Mazák. Ten na súdnom pojednávaní najviac zaujal výrokom, že Franc, ktorému z katastra nik nedoručil list o tom, že prišiel o pozemok, si mal zmenu vlastníka všimnúť na nástenke katastrálneho úradu. Mazákov výrok pripomenul nástenkový tender, v ktorom mal rezort výstavby v minulosti zverejniť veľké verejné obstarávanie len na nástenke ministerstva, kde si to nikto nemal všimnúť.

Spor o parcelu vo Veľkom Slavkove sa skončil v prospech Jána Franca, v dôsledku čoho Andrej Kiska prišiel o pozemok s rozlohou 1,2 ha. Podľa súdneho rozhodnutia a mediálnych správ parcely najprv nadobudla spoločnosť Agras prostredníctvom tzv. „bieleho koňa“ – konateľa firmy Stavrea, ktorý ich následne predal Kiskovi. Andrej Kiska na pojednávaní vysvetlil, že o pozemok sa zaujímal na základe inzercie v denníku Nový čas a že sprostredkovateľa prevodu nepoznal, keďže nemal s firmami Agras ani Stavrea žiadny priamy obchodný ani zamestnanecký vzťah. Záznamy z pojednávania a dostupné dokumenty pritom neuvádzajú, že by Michal Šuliga, konateľ Stavrey a osoba identifikovaná ako „biely kôň“, pracoval priamo pre niektorú z Kiskových spoločností; jeho úloha spočívala výlučne v sprostredkovaní prevodov na základe objednávok tretích strán.

Sudca Miroslav Radačovský vydal rozsudok v neprospech Kisku. Po tom, čo vyhlásil, že ak by on bol prezidentom republiky, odstúpil by a odišiel do Spojených štátov alebo do Izraela, bol vystavený obvineniam zo zaujatosti a rozhodol sa ukončiť sudcovskú kariéru. Bývalý sudca neskôr kandidoval vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2019 na kandidátke extrémistickej strany Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko, ktorá je známa kritikou prezidenta Kisku, a bol za túto stranu zvolený do Európskeho parlamentu.

## Osobný život
Prvou manželkou Kisku bola Mária Kisková (* 1961), známosť z internátov z Mlynskej doliny v Bratislave. Brali sa v roku 1985 ešte pred ukončením štúdia. Rozviedli sa po 18 rokoch manželstva v roku 2001. Majú spolu dve deti: Andreja ml. (* 1986) a Natáliu (* 1990). S druhou manželkou Martinou Kiskovou rod. Živorovou (* 1975), rozvedenou a bezdetnou v čase sobáša v roku 2003,  má deti Veroniku (* 2005), Viktora (* 2009) a Martina (* 7. júl 2017 v Poprade).

Igor Brossmann, bývalý konateľ reklamnej agentúry Wiktor Leo Burnett a spoluzakladateľ Dobrého Anjela, bol svedkom na Kiskovej druhej svadbe, no v predvolebnej kampani pred voľbami prezidenta v roku 2014 verejne vyhlásil, že podporuje kandidáta Milana Kňažka – a pripustil, že Andrej Kiska podľa neho „nie je vhodný“ na prezidentskú funkciu.

20. augusta 2015 sa Kiska podrobil operácii v oblasti bedrového kĺbu vo fakultnej nemocnici v Plzni.

## Vyznamenania a ocenenia
* 2006: Manažér roka časopisu Trend 
* 2011: Krištáľové krídlo za filantropiu 

Okrem vyznamenaní, ktoré mu patria podľa Zákona o štátnych vyznamenaniach, boli Kiskovi udelené nasledujúce štátne vyznamenania a ocenenia: 

## Dielo
* 
* 
* 

## Referencie

## Literatúra

### Knižné publikácie
* 
* 
* 

### Články v periodikách
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Internetové zdroje
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Andrej Kiska na webe strany Za ľudí
* Blog Andreja Kisku na portáli denníka SME (20122014)
* Články týkajúce sa Andreja Kisku na portáli teraz.sk TASR

Kategória:Osobnosti z Popradu
Kategória:Slovenskí elektrotechnici
Kategória:Slovenskí podnikatelia
Kategória:Slovenskí manažéri
Kategória:Slovenskí politici
Kategória:Prezidenti Slovenska
Kategória:Politici ZA ĽUDÍ
Kategória:Predsedovia slovenských politických strán
Kategória:Filantropi
Kategória:Držitelia Krištáľového krídla
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra I. triedy
Kategória:Absolventi Elektrotechnickej fakulty Slovenskej technickej univerzity v Bratislave
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach
Kategória:Nositelia Radu kríža zeme Panny Márie
Kategória:Nositelia Radu Stará planina