Vranov nad Topľou

[náhľad|[Šimonka (vrch)|Šimonka najvyšší vrch okolitých Slanských vrchov, zároveň najvyšší bod okresu Vranov nad Topľou]]

**Vranov nad Topľou** je okresné mesto ležiace v Prešovskom kraji.

## Polohopis
Mesto leží na rieke Topľa v teplej klimatickej oblasti Vranovskej pahorkatiny, na južnom okraji Nízkych Beskýd v nadmorskej výške  Južným okrajom mesta prechádza cesta I/18, ktorú križuje severne smerujúca I/15 na Stropkov a na juh k Trebišovu vedúca I/79. Vo Vranove sa križuje železničná trať Prešov – Humenné s traťou do Trebišova.

Je východiskom do Slanských vrchov, vypínajúcich sa v blízkom okolí, kde je možnosť pešej turistiky, cykloturistiky a v zime aj bežkovania. Turistami vyhľadávaný je najvyšší vrch pohoria Šimonka, ktorý je tiež najvyšším bodom okresu Vranov nad Topľou.
### Časti mesta
* Mestské časti:
** Vranov
** Čemerné
** Lomnica
* Sídliská:
** 1.mája
** Dubník
** Juh
** Lúčna
** Okulka
** Sídlisko I
** Sídlisko II
* Osady:
** Ferovo
** Lopaty
** Ortáše
** Rodinná Oblasť 
** Polovice
** Rómska osada
** Taňa

#### Čemerné

Čemerné leží v údolí potoka Lomnica, ktorý je západným prítokom rieky Topľa. Nadmorská výška je približne  Je západnou časťou mesta Vranov nad Topľou.

V minulosti bolo Čemerné samostatnou obcou a podľa sčítania obyvateľov v roku 1930 malo samostatné Čemerné 2 011 a mesto Vranov nad Topľou 2 856 obyvateľov. Čemerné patrilo do panstva Lipovec a prvá písomná zmienka o obci Čemerné pochádza z roku 1282. V chotári tejto obce sa našli stopy po slovanskom sídlisku. Pôvodný slovenský názov korení v slove čemer. Táto obec patrila medzi najväčšie obce v okolí a bola dôležitou križovatkou ciest. Na moste cez rieku Topľa sa vyberalo mýto. Svoj statok, pílu a hospodársky dvor tu mal aj veľkostatkár gróf Hádik-Barkóczy. V 19. storočí existovala v obci píla, garbiareň a tri pálenice. V Čemernom až do roku 1944 sídlili vojenské kasárne, kde niektoré budovy stoja dodnes v areáli novej tehelne. V tejto posádke slúžili aj významné mena ako generál Ján Ambruš, Dr. Cyril Daxner a mnoho ďalších predstaviteľov odboja a pod. V roku 1903 bola z Čemerného postavená železničná trať do Trebišova. Taktiež v Čemernom bol lesný sklad a odtiaľ jazdila uzkokoľajka do obce Zamutov. Ďalších 40 rokov bolo toto jediné možné železničné spojenie z mesta Vranov nad Topľou. Osobnú dopravu na tejto trati na škodu obyvateľov okresu ukončili v roku 2003. V dnešnej dobe sídli v Čemernom množstvo firiem a podnikov a Čemerne je vyhľadávanou lokalitou na bývanie pre svoju polohu a vybavenosť.

#### Lomnica

Lomnica je najstaršia obývaná časť okresu Vranov nad Topľou. Od roku 2006 je samostatnou mestskou časťou mesta Vranov nad Topľou. Prvá písomná zmienka je z roku 1356.

Leží  južne od mesta pri ceste I/79, z ktorej odbočuje cesta do obce Kamenná Poruba. Nachádza sa vo Východoslovenskej pahorkatine na pravej nive rieky Topľa, pričom južným okrajom intravilánu preteká rieka Rakovec a severným okrajom potok Trnava.

V obci majú monastier pre gréckokatolícke redemptoristky, ktoré žijú kontemplatívnym spôsobom života.

### Vodné toky
Mestom preteká rieka Topľa.

## Symboly mesta
### Erb
V archívoch sa uchovala medzimestská korešpondencia Vranova. Písomnosti vyhotovené mestskou kanceláriou boli opatrené mestskou pečaťou.

V 15. storočí Vranov používal pečatidlo so znakom raka. Od začiatku 16. storočia bol tento nahradený neheraldickým znakom s vyobrazením sv. Štefana, patróna farského kostola. Svoj heraldický erb s vyobrazením leva mesto začalo používať roku 1622 a tento v nezmenenej podobe používa až dodnes.

Erb mesta v dnešnej podobe zobrazuje zlatého leva ozbrojeného striebornou šabľou vyrastajúceho zo zlatej koruny v modrom štíte.

## Dejiny
Najstarší písomný doklad o existencii je donačná listina Uhorského kráľa z roku 1270.
alt=Pamätná tabuľa pripojenia k Česko-Slovensku|náhľad|Pamätná tabuľa na vojakov Pluku slovenskej slobody, ktorí pripojili mesto k Česko-slovensku
Dňa 19. januára 1919 vstúpili do Vranova nad Topľou vojaci 4. stotniny 1. práporu 1. pluku Slovenskej slobody, čím doslo k oslobodeniu mesta spod maďarskej nadvlády a jeho začleneniu do Česko-slovenskej republiky. 

Počas Slovenského štátu pôsobilo v meste niekoľko protirežimovo naladených odbojárov, ktorí založili aj revolučný národný výbor a v roku 1944 začali organizovať aj partizánsku skupinu so základňou pri obci Zamutov. Najznámejším z nich bol Cyril Daxner.  Dňa 19. apríla 1944 sa však v meste začala rozsiahlym zatýkaním represívna akcia namierená proti odboju. Predchádzala príchodu prvých jednotiek poľnej tzv. Východoslovenskej armády  Okrem iných bol zatknutý aj Cyril Daxner a jeho manželka. 

Od 4. do 31. augusta 1944 sídlilo v meste veliteľstvo poľnej jednotky Pluku útočnej vozby a v kasárňach v Čemernom zase velenia podriadených práporov, 

## Obyvateľstvo
### Náboženstvo
Podľa sčítania ľudu v roku 2011 bolo náboženské zloženie obyvateľstva nasledovné:

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícka bazilika Narodenia Panny Márie, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanuou vežou, z obdobia po roku 1441. Pôvodne vznikol ako kláštorný kostol františkánov, ktorí z mesta odišli počas reformácie. V rekatolizačnom období kostol prebrali pavlíni, ktorí nechali náročne upraviť jeho interiér. V roku 2008 získal titul bazilika minor. Interiér kostola je významným barokovým dielom. Nachádzajú sa tu oltáre a kazateľnica z dielne košického rezbára Jozefa Hartmana z prvej polovice 18. storočia. Steny sú pokryté freskami maliara J. L. Krackera. Na hlavnom oltári je umiestnená zázračná ikona Panny Márie, ktorá dala kostolu súčasné patrocínium. V kostole ďalej uchovávajú kolekciu liturických predmetov významného barokového zlatníka Jána Silašiho. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a vysokými oknami ukončenými lomeným oblúkom. Veža je lemovaná šabránami a ukončená trojuholníkovými štítmi s terčíkmi s hodinami a ihlancovou helmicou.

Súbor:Vranov 17 Slovakia49.jpg|Bazilika Narodenia Panny Márie 
Súbor:Vranov 17 Slovakia48.jpg
Súbor:Basilica Vranov nad Topľou front side.JPG
Súbor:Vranov 17 Slovakia72.jpg|Interiér baziliky
Súbor:Vranov 17 Slovakia73.jpg|Detail hlavného oltára

* Kláštor Pavlínov, trojkrídlová dvojpodlažná dvojtraktová baroková stavba z roku 1672. Kláštor vznikol na pozvanie grófky Márie Esterházy. Úpravami prešiel v rokoch 1718 – 1735 po ničivom požiari. V tejto etape vznikol vstupný portál lemovaný párom predstupujúcich stĺpov s rozeklaným štítom. Na schodisku kláštora je freska Nanebovzatie proroka Eliáša od J. L. Krackera. Priečeliu kláštora, ktoré je členené vysokým pilastrovým rádom, dominuje trojosový rizalit ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. 

Súbor:Kláštor pavlínov vo Vranove.jpg|Pavlínsky kláštor
Súbor:Okresný súd vo Vranove nad Topľou.jpg
Súbor:Vranov 17 Slovakia60.jpg|Detail portálu
Súbor:Vranov 17 Slovakia19.jpg
Súbor:Vranov 17 Slovakia18.jpg

* Reformovaný kostol, jednoloďová neogotická stavba s pravouhlým záverom, z roku 1931. Zariadenie pochádza z doby jeho výstavby. Fasády sú členené opornými piliermi z lomového kameňa a oknami s lomeným oblúkom a profilovanými šabránami. Veži dominuje trojité združené okno ukončené lomeným oblúkom a slnečné hodiny, ukončená je ihlancovou helmicou.
* Súsošie Panny Márie a sv. Jána Nepomuckého, kamenné barokové súsošie z roku 1770. Súsošie je umiestnené na podstavci obkolesenom balustrádou. Skladá sa zo sochy Panny Márie s Ježišom na iluzívnych mračnách, pod ktorými kľačí Ján Nepomucký s palmovým listom. Reštaurovaním súsošie prešlo v roku 2001. Na Námestí Slobody je dnes umiestnená jeho kópia.

Súbor:Vranov 17 Slovakia20.jpg|Kópia Súsošia Panny Márie a Jána Nepomuckého
Súbor:Vranov 17 Slovakia9.jpg
Súbor:Vranov 17 Slovakia38.jpg
Súbor:Vranov nad Topľou, Slovakia.jpg|Reformovaný kostol 

* Náhrobok Almássy Ferenczné (1783 – 1848), neogotický náhrobok z roku 1848. Nachádza sa v blízkosti pavlínskeho kláštora.
* Budova okresného súdu, dvojpodlažná trojtraktová secesná stavba na pôdoryse písmena U z roku 1911. Fasády budovy sú členené rizalitmi s vysokými trojuholníkovými štítmi. Sú dekorované režným tehlovým murivom, ktoré tvorí dekoratívnu korunnú rímsu a šambrány okien.
* Židovský cintorín založený v 18. storočí.

Súbor:Vranov 17 Slovakia7.jpg|Náhrobok Almássy Ferenczné
Súbor:Okresný súd Vranov.jpg|Budova okresného súdu
Súbor:Budova Okresného súdu vo Vranove nad Topľou.jpg


* Pamätník oslobodenia od fašizmu a pamätná tabuľa na pripojenie Vranova nad Topľou ku Česko-slovenskej republike.

### Zaujímavosti
* Viac ako storočná lipa vysadená v meste v roku 1918 pri príležitosti vzniku Česko-slovenska-.
* Počas pobytu v meste zložil český spevák Dalibor Janda svoju pieseň *Kde jsi*. 

## Hospodárstvo a infraštruktúra
V meste sídlil významný drevospracujúci podnik na Slovensku.

## Školstvo
V meste Vranov nad Topľou funguje sústava všetkých škôl od materských až po existujúce detašované pracovisko Fakulty manažmentu Prešovskej univerzity v Prešove. Nachádza sa tu aj Akadémia vzdelávania, Centrum voľného času a kluby pre deti aj dospelých.

### Materské školy
* Materská škola Ulica 1. mája 1227
* Materská škola Juh 1051
* Materská škola Sídlisko 1. mája
* Materská škola Okulka
* Materská škola Dlhá ulica
* Materská škola Domašská ulica 604
* Materská škola Kukučínova
* Materská škola Vajanského
* Cirkevná materská škola sv. Kláry
* Materská škola Najklisa Krajčíka 

### Základné školy
* ZŠ Sídlisko II.
* ZŠ Bernolákova
* ZŠ Juh
* ZŠ Lúčna
* ZŠ Kukučínova
* ZŠ Lomnická ulica
* ZŠ pre telesne postihnutých
* Cirkevná základná škola sv. Dominika Savia

#### Osemročné gymnáziá a stredné školy
* Osemročné súkromné gymnázium Bernolákova
* Cirkevné gymnázium sv. Františka z Assisi
*Gymnázium C. Daxnera
*Združená stredná škola, Ulica A. Dubčeka
*Stredná odborná škola drevárska
*Obchodná akadémia
*Zváračská škola

### Umelecké školy
* ZUŠ výtvarná, hudobná, tanečná a literárno-dramatická
* SZUŠ výtvarná
* SZUŠ hudobná
* SZUŠ tanečná

## Šport

### MŠK Vranov nad Topľou
Združuje tieto športy:
* stolný tenis
* atletika
* box
* hádzaná
* hokejbal
* judo
* karate
* šach
* volejbal

## Osobnosti mesta
[náhľad|[Vladimír Kobielsky]]

### Rodáci
* Gyula Dahlström (* 1834 – † 1907), entomológ
* Štefan Čačko (* 1901 – † 1972), právnik, národohospodár, politik
* Magdaléna Tóthová (* 1944– † 1999), slovenská fyzička
* Vojtech Christov (* 1945), bývalý futbalový rozhodca
* Jaroslav Boroš (* 1947), bývalý futbalista
* František Hoholko (* 1947 – † 2005), bývalý futbalista
* Viera Petríková (* 1957), právnička, bývalá ministerka spravodlivosti a podpredsedníčka vlády SR pre legislatívu v kabinete Roberta Fica, sudkyňa na Najvyššom súde SR
* Pavol Hudák (* 1959 – † 2011), básnik
* Miroslav Kudzia (* 1962), slovenský maliar
* Maria Kobielska (* 1964), sólistka opery Národného divadla v Prahe
* Vladimír Kobielsky (* 1975), herec
* Marián Gešper (* 1980), spisovateľ, právnik, predseda Mladej Matice (2010 – 2016), predseda Matice slovenskej od roku 2017

### Čestné občianstvo
* Ján Figeľ (* 1960), politik, bývalý predseda KDH a bývalý minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR

### Pôsobili tu
* Jakub Jakobeus (* 1591 – † 1645), básnik, učiteľ, evanjelický farár, pôsobil v Kučíne a Soli. Venoval sa literárnej činnosti, v ktorej reaguje i komentuje duchovné, politické a spoločenské problémy doby. Napísal Slzy, vzdychy a prosby národa Slovenského.
* Hartmann Jozef (* 1700 – † 1764), sochár, rezbár, pracoval vo Vranove pre paulínsku rehoľu, v Kostole narodenia Panny Márie vytvoril hlavný a bočné oltáre, kazateľnicu a vstupný portál.
* František Barkóci (* 1710 – † 1765), bol uhorský cirkevný hodnostár, prímas, arcibiskup, náboženský spisovateľ, mecén umenia a vedy, biskup jágerský (1746 – 1761) a arcibiskup ostrihomský (1761 – 1765).
* Ján Lukáš Kracker (* 1717 – † 1779), maliar, predstaviteľ stredoeurópskeho neskorobarokového maliarstva. Uskutočnil pre Vranov rozsiahly súbor prác - výzdobu portálu, priečelia a schodiska, domácej kaplnky a reprezentačným miestností konventu, výzdobu klenby a chóru kostola. Ďalším jeho autentickým dielom je výjav sv. Pavla Pustovníka na voze ťahanom levmi na klenbe kláštorného schodiska kláštora pavlínov.
* Andrej Čorba (* 1770 – † 1845), farár a učiteľ, pôsobil v Hanušovciach v polovici 19. storočia. Udalosti východoslovenského roľníckeho povstania zachytil vo veršovanej kronike, vydanej v roku 1839 pod názvom Summowni opis hrozného rozbroju. Tento zachovaný rukopis patrí medzi prvé historické dokumenty napísané v zemplínčine.
* Adam Hlovík (* 1793 – † 1851), evanjelický farár, pôsobil v Kladzanoch v rokoch 1826 – 1831. Záujem o prostredie, v ktorom pôsobil, vyjadril aj tak, že zanietene zbieral východoslovenský piesňový folklór a zasielal ho Jánovi Kollárovi. Ním sústredený zemplínsky a šarišský piesňový materiál zaradil Ján Kollár do Národných spievaniek. Skladal duchovné piesne a venoval sa otázkam pedagogického, didaktického a národnobuditeľského charakteru. Za svojho pobytu v Giraltovciach vypracoval dielo Porádek školských dúležitostí. Je hlavnou postavou poviedky J. Záborského Hlovík medzi vzbúreným ľudom. Záborský tu podáva literárny obraz východoslovenského roľníckeho povstania a o prenasledovaní ľudu naklonenej časti kléru (Adam Hlovík) počas cholerovej epidémie práve nevďačným roľníctvom.
* Jozef Bencúr (* 1806 – † 1886), zakladateľ a majiteľ prvej cementárne na výrobu roménskeho cementu v Uhorsku v Skrabskom. Cementáreň pracovala od roku 1856 do roku 1910. Tu vyrobený cement v roku 1868 na krajinskej výstave v Budapešti bol vyznamenaný zlatou medailou, v roku 1905 na svetovej výstave v Paríži vyznamenali cementáreň za výbornú kvalitu cementu.
* Anna Lesnaiová (* 1885 – † 1966), spisovateľka, insitná maliarka. Žila v kaštieli svojich rodičov v Nižnom Hrušove. Namaľovala obraz Slovenské lurdy (Mystérium), ktorý zobrazuje udalosť z roku 1929, kedy sa v Dlhom Klčove Márii Šaffovej zjavila Panna Mária. Je autorkou knihy Na začiatku bola záhrada, v ktorej opisuje miestne zvyky, piesne a folklórne zaujímavosti z prelomu storočia.
* Cyril Daxner (* 1904 – † 1945), právnik, dôstojník, novinár, národný a kresťanský aktivista, radí sa medzi hrdinov v Malej vojne (1939), organizátor SNP na východnom Slovensku.
* Juraj Šaffa (* 1907 – † 1990), ľudový tanečník, rozprávač, veršovník, kronikár a spevák, žil v Dlhom Klčove.

## Galéria

Súbor:P1010156.JPG|Gréckokatolícky chrám Najsvätejšej Eucharistie vo Vranove nad Topľou
Súbor:P10101601.JPG|Gréckokatolícký kríž pri vranovskej cerkvi.
Súbor:P1000634.JPG|Farský kostol v mestskej časti Vranov nad Topľou - Juh.
Súbor:Vranov nad Topľou, general view.jpg|Pohľad na mesto zo sídliska 1. mája
Súbor:132-3279 IMG.JPG|Pamätník bojovníkov proti fašizmu
Súbor:133-3339 IMG.JPG|Gréckokatolícky chrám Najsvätejšej Eucharistie
Súbor:Vranov nad Topľou, mestský úrad.jpg|Mestský úrad
Súbor:Vranov nad Topľou, Halleyova kometa a kultúrny dom.jpg|Dom kultúry
Súbor:Vranov nad Topľou, gymnázium.jpg|Gymnázium
Súbor:Slovakia_Vranov_Monument_Soviet_Friendship.jpg|Pamätník večnej slávy osloboditeľom
Súbor:Cemerne.jpg|Rímskokatolícky kostol sv. Anny a Joachima vo Vranove nad Topľou - Čemernom


## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok vo Vranove nad Topľou

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Vranovské novinky
* Vranovské noviny
* Región VT, nezávislé spravodajstvo
* Vodná nádrž Domaša
* Mestský dom kultúry 
* Hornozemplínska knižnica vo Vranove nad Topľou 


Kategória:Okres Vranov nad Topľou
Kategória:Mestá na Slovensku