open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Manitoba

**Manitoba** je jedna z desiatich kanadských provincií. Kanadská vláda ju vytvorila v roku 1870. Manitoba mala k 1.&nbsp;januáru 2006 1&nbsp;178&nbsp;348 obyvateľov. Hlavné a najväčšie mesto provincie je Winnipeg, kde žije viac ako polovica všetkých obyvateľov Manitoby. Na západe susedí s provinciou Saskatchewan, na východe s Ontáriom, na severe s teritóriom Nunavut a Hudsonovým zálivom, a na juhu s americkými štátmi Severná Dakota a Minnesota.

## Galéria

Súbor:Manitoba Legislative building exterior (J).jpg|Provinčný parlament v hlavnom a najväčšom meste Winnipeg
Súbor:WinnipegosisBeach.JPG|Jazero Lake Winnipegosis je 11. najväčšie v Kanade
Súbor:Brandon Court House.jpg|Brandon je druhé najväčšie mesto


## Iné projekty


Kategória:Provincie a teritóriá v Kanade
Krkavcovité

**Krkavcovité** () je čeľaď pomerne veľkých, poväčšine tmavo sfarbených vtákov s hrubým zobákom.

O **krkavcovitých v širšom zmysle** pozri systém uvedený v článku vrabcotvaré.

## Systém
* † Corvidae gen. et sp. indet. 
* † rod *[[Miocorvus]]* 
* † rod *[[Miopica]]*
* † rod *[[Miocitta]]* 
* † rod *[[Protocitta]]*
* † rod *[[Henocitta]]*
* podčeľaď čavkorodé (Pyrrhocoracinae)
** rod  *[[Pyrrhocorax]]* - čavka
** rod *[[Temnurus]]* – strakaňa
** rod *[[Platysmurus]]* – strakaňa
** rod *[[Crypsirina]]* – strakaňa
** rod *[[Dendrocitta]]* – strakaňa
* podčeľaď kitorodé (Cissinae)
** rod *[[Cissa]]* – kita
** rod *[[Urocissa]]* – kita
* podčeľaď škriekavcorodé (Perisoreinae)
** rod *[[Cyanopica]]* - modraňa 
** rod *[[Perisoreus]]* - škriekavec 
* podčeľaď kapuciarkorodé (Cyanocoracinae)
** rod *[[Cyanolyca]]* – kapuciarka
** rod *[[Cyanocitta]]* – kapuciarka
** rod *[[Gymnorhinus]]* – kapuciarka
** rod *[[Aphelocoma]]* – kapuciarka
** rod *[[Psilorhinus]]* – kapuciarka
** rod *[[Calocitta]]* – kapuciarka
** rod *[[Cyanocorax]]* – kapuciarka
* podčeľaď krkavcorodé (Corvinae)
** rod *[[Pica (rod)|Pica]]* - straka
** rod *[[Zavattariornis]]* - vranka
** rod *[[Ptilostomus]]* – straka
** rod *[[Podoces]]* - džidžitka
** rod *[[Garrulus]]* - sojka
** rod *[[Nucifraga]]* - orešnica
** rod  *[[Corvus (rod)|Corvus]]* - vrana-krkavec-havran-kavka
 
Staršie sa sem (do podčeľade Cyanocoracinae) zaraďoval aj rod varovkyňa (*Platylophus*), ktorý je dnes v čeľadi strakošovité.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://sites.google.com/site/vtakysk/osnv
Rybár riečny

**Rybár riečny** alebo staršie **rybár obyčajný** () je druh z čeľade rybárovité, zaraďované aj pod čajkovité. Obýva celú holarktídu. Hniezdi v kolóniách na štrkových ostrovoch a brehoch jazier i morí. Na Slovensku bolo dokázané hniezdenie v 4,40 % mapovacích kvadrátov pri veľkých riekach a vodných plochách. Je chránený. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov rybár riečny patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je neznámy, európska populácia má stúpajúci trend. V severnej Amerike za 40 rokov prekonala populácia štatisticky významný pokles o -70,4%.

## Hlas

Rybár riečny je hlučný vták, najmä na svojom hniezdisku. Ozýva sa ostrým *kri-jé*, niekedy opakovaným *kre-kre-kre*.

## Výskyt a stav na Slovensku
Rybár riečny je sťahovavý druh. Cez Slovensko migruje pozdĺž riek.

Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 150 – 250. Veľkosť populácie i územie na ktorom sa vyskytuje vykazujú *mierny nárast* o 20 do 50%. Ekosozologický status v roku 1995 *V* – zraniteľný. V roku 1998 *LR:cd*, *LR* – menej ohrozený druh. V roku 2001 *LR* - menej ohrozený. V roku 2014 *LC* - menej dotknutý. Európsky ochranársky nezaradený *SPEC*. Stupeň ohrozenia *S* – vyhovujúci ochranársky status.

## Ochrana
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 2000 € (Vyhláška MŽP č. 170/2021). Rybár riečny je druh európskeho významu, ktorý sa vyskytuje ako kritériový druh v 5. chránených vtáčich územiach.

## Galéria

Sterna hirundo MWNH 0472.JPG|Vajce
Common Tern Nest with Three Eggs (1) (3592958713).jpg|Hniezdo s vajíčkami
Sterna hirundo 1 (Lukasz Lukasik).jpg|Rodič kŕmi mláďa na hniezde
Common Tern from the Crossley ID Guide Britain and Ireland.jpg|Kompozitná fotografia – pomôcka na ľahšie spoznanie druhu 


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* '''Rybár riečny''' na webstránke Atlas vtákov Slovenska
 
* 

Kategória:Čajkovité
Kategória:Rybárovité
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Tridentsko-Horná Adiža

**Tridentsko-Horná Adiža** alebo **Tridentsko-Južné Tirolsko** (po taliansky: *Trentino-Alto Adige*, po nemecky: *Trentino-Südtirol*) je autonómny región na severe Talianska. Pozostáva z dvoch rozdielnych oblastí, taliansky hovoriaceho Tridentska (Trentino) a prevažne nemecky hovoriaceho Horná Adiža/Južného Tirolska (Alto Adige/Südtirol). Región bol súčasťou Rakúsko-Uhorska, až kým nebol pripojený k Taliansku v roku 1919. Medzi rokmi 1919 a 1947 sa nazýval *Venezia Tridentina* (Tridentské Benátky).

## Iné projekty


Kategória:Regióny v Taliansku
Trident (mesto)

**Trident** (po taliansky: *Trento*, po latinsky: *Tridentum*) je mesto na severe Talianska.

Je situované v údolí rieky Adiža v talianskom regióne Tridentsko-Horná Adiža. Je to hlavné mesto tohto regiónu a autonómnej provincie Trident. V 
rokoch 1545-1563 sa tu konal Tridentský koncil. 

## Partnerské mestá
*  Berlín, Nemecko
*  Donostia-San Sebastián, Španielsko
*  Ergolding, Nemecko
*  Fließ, Rakúsko
*  Herrsching am Ammersee, Nemecko
*  Kempten, Nemecko
*  Neufahrn bei Freising, Nemecko
*  Praha, Česko
*  Schwaz, Rakúsko
*  Znojmo, Česko

## Iné projekty

## Externé odkazy
Oficiálna stránka


Kategória:Mestá v regióne Tridentsko-Horná Adiža
Newfoundland a Labrador

**Newfoundland a Labrador** (angl. *Newfoundland and Labrador*, fr.: *Terre-Neuve-et-Labrador*, ir.: *Talamh an Éisc agus Labradóir*, lat.: *Terra Nova*) je jedna z desiatich kanadských provincií. Pozostáva z ostrova Newfoundland a severovýchodnej časti polostrova Labrador. Pôvodne sa volala iba **Newfoundland** a tento názov sa hovorovo požíva aj dnes, hoci súčasný oficiálny názov existuje od roku 2001. Má rozlohu  a niečo cez pol milióna obyvateľov. Hlavným a zároveň najväčším mestom je St. John’s. V provincii existujú početné írsky, škótsky a francúzsky hovoriace jazykové menšiny. Väčšina obyvateľstva sa hlási ku kresťanstvu, z toho k protestantstvu 59,7 % a ku katolíckej cirkvi 36,9 %.

## Galéria

Súbor:Basilica of St. John the Baptist, St. John's, Newfoundland.jpg|Hlavné mesto provincie St. John’s
Súbor:Western Brook Pond.JPG|Pohorie Long Range Mountains
Súbor:Corner Brook from above.jpg|Mesto Corner Brook
Súbor:Authentic Viking recreation.jpg|L’Anse aux Meadows vikingská usadlosť


## Iné projekty


Kategória:Provincie a teritóriá v Kanade
Čorík čierny

**Čorík čierny** alebo **rybár čierny** (lat. *Chlidonias niger*) je druh z čeľade rybárovité, zaraďované aj pod čajkovité. Obýva močiare holarktídy od Biskajského zálivu po 95. poludník. Na Slovensku hniezdi len na močiaroch a rybníkoch Východoslovenskej roviny, dokázané alebo pravdepodobné hniezdenie bolo na 2,30 % mapovacích kvadrátov, počas migrácie so objavuje skoro na každej stojacej vode, bol zistený na 23,70 % mapovacích kvadrátov. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov čorík čierny patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je klesajúci, európska populácia má neznámy trend, v severnej Amerike došlo za posledných 40 rokov k štatisticky nevýznamnému poklesu.

## Výskyt a stav na Slovensku
Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 40 – 150. Je to fluktuujúci druh, veľkosť populácie vykazuje *výrazný pokles* viac ako o 50%. Veľkosť územia na ktorom sa vyskytuje má *mierny pokles* od 20% - 50%. Ekosozologický status v roku 1995 *V* - zraniteľný. V roku 1998 *VU:B1* - zraniteľný. V roku 2001 *VU* - zraniteľný. V roku 2014 *EN* C2a(i); D* - silne ohrozený. Európsky ochranársky status *SPEC3* - druhy, ktorých globálne populácie nie sú koncentrované v Európe, ale majú tam nevhodný ochranársky status. Stupeň ohrozenia *D* - ustupujúci druh.

## Ochrana
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 1840 € (Vyhláška MŽP č. 24/2003 Z.z. v znení č. 492/2006 Z. z., 638/2007 Z. z., 579/2008 Z. z., 173/2011 Z. z., 158/2014 Z. z., účinnosť od 01.01.2015).

## Galéria

Chlidonias niger (Marek Szczepanek).jpg|Adultný vták na hniezde vo svadobnom šate
Chlidonias niger MWNH 2170.JPG|Vajce
Scherenwelle eieren 2013-05-30 008 (6).jpg|Hniezdo, plávajúca hniezdna podložka
Black Tern from the Crossley ID Guide Britain and Ireland.jpg|Kompozitná fotografia - pomôcka na ľahšie spoznanie druhu


## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
 
* 

Kategória:Rybárovité
Kategória:Čajkovité
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Vtáky na Slovensku
Upokojovanie (metalurgia)

**Upokojovanie** alebo **upokojenie** (nespisovne *ukľudnenie*) v metalurgii je proces, pri ktorom sa z ocele odstraňuje nadbytočný kyslík.

To sa robí prvkami, ktoré kyslík viažu lepšie (majú afinitu) ako železo. Tie sa dávajú do taveniny. Bývajú to:
*mangán, hliník, kremík

* *Neupokojená oceľ* - oceľ, ktorá vznikne keď oxid železitý FeO reaguje s uhlíkom a vzniká oxid uhoľnatý CO. Stúpajúci CO strháva taveninu so sebou a rozhýbe ju - oceľ tuhne neupokojená. Ak sa tavenina pohybuje dosť rýchlo tak sa bubliny nikdy nedostanú na povrch. Tieto bublinky sa potom pri valcovaní pekne zvaria.

Fáza bublania po pridaní oxidačnej prísady (buď oxidy železa, alebo aj plynný kyslík) sa tiež nazýva uhlíkový var. Okrem znižovania obsahu uhlíka v tavenine slúži uhlíkový var aj na čistenie taveniny od rozpustených plynov, ktoré difundujú do objemu bublín a bubliny tiež strhávajú nečistoty na hladinu - k troske. Po fáze oxidácie prebieha odsírenie taveniny pomocou výmeny oxidačnej trosky za špeciálnu, určenú na odsírenie taveniny a následne deoxidácia taveniny pomocou prvkov s vysokou afinitou ku kyslíku (Mg, Al, Si...).

Kategória:Oceľ
Kategória:Technológie v metalurgii
Zkujnenie

**Zkujnenie** je proces, pri ktorom sa zo surového železa odstraňuje prebytočný uhlík.

Toto sa robí tak, že sa dlhou trubicou zhora do kokily do taveniny vháňa kyslík (čistý na 98%). Kedysi sa to robilo v tzv. Bessemerovej hruške (Bessemerov konvertor), tam sa ale kyslík vháňal zdola.

Kategória:Technológie v metalurgii
Kategória:Oceľ
Sémantika

**Sémantika** (z gréc. *semantikos* – „označujúci“ od *semainein* – „označovať“ od *sema* – „znak“) môže byť:
* v jazykovede: 
**všetky významy slova, vety alebo textu (aj básne a podobne)
**náuka o význame jazykových jednotiek (nepresne **semaziológia**), pozri sémantika (náuka)
* v informatike: pravidlá pre význam prípustných kombinácií symbolov
* vo filozofii: pozri filozofická semiotika
* v hudbe: náuka o gréckom notovom písme, pozri sémantika (hudba)
Ledeburit

**Ledeburit** je eutektikum metastabilnej sústavy Fe-Fe<sub>3</sub>C. 
Nie je to fáza, ale fázová zmes zložená z austenitu a cementitu (Fe3C). Pod mikroskopom sú zreteľné lamelárne štruktúry cementitu.
Podiel uhlíka v ledeburite je 4,3 %. Ledeburit je pomerne krehký, má biele lesklé a veľmi tvrdé kryštály. 

Pomenovaný je podľa objaviteľa, nemeckého metalurga K. Ledebura.

Pri obsahu uhlíka 4,3 % má zliatina železa najnižšiu teplotu tavenia - 1 147&nbsp;°C namiesto 1 539&nbsp;°C pri čistom železe. Preto sa vo vysokých peciach vyrába surové železo so zložením blízko eutektického bodu. 

## Pozri aj

*premenený ledeburit

Kategória:Štruktúrne zložky ocele a liatiny
Kategória:Eponymické termíny v technike
Poniklec prostredný

thumb|Poniklec prostredný (''Pulsatilla subslavica'').
**Poniklec prostredný** (*Pulsatilla subslavica*) je rastlina z čeľade iskerníkovité (*Ranunculaceae*).

## Výskyt
Druh je západokarpatský endemit kvitnúci v jarných mesiacoch. Rastie len na území Slovenska v nadmorských výškach 350 až  na vápencovom a dolomitovom podklade. Najhojnejší výskyt je v Strážovských vrchoch, južnej časti Veľkej Fatry a na Muránskej planine. Zriedkavejšie sa vyskytuje aj v Malých Karpatoch, Javorníkoch, Považskom Inovci, Lúčanskej Malej Fatre, na Poľane, v južnej časti Nízkych Tatier, Slovenskom raji, Slovenskom rudohorí, Strednom Pohornádí, Spišských vrchoch či v Slovenskom krase. Rastie aj v Súľovských skalách.

V čase kvitnutia dosahuje dĺžku . Prízemné listy, vyrastajúce až po odkvitnutí sú chlpaté. Tmavofialové kvety sú spočiatku zvončekovité, neskoršie roztvorené. Kvitne od marca do mája. Patrí medzi endemity Západných Karpát. Rastie prevažne na skalách, ale aj na výslnných trávnatých svahoch. 
## Ohrozenie
Návštevníci ho ničia trhaním a vykopávaním, no ohrozený je aj zarastaním pôvodných areálov. Mnohé príbuzné druhy rastú od Kaukazu cez Balkán, až po Alpy. Na území Slovenska je úplne chránený.

Druh je súčasťou návrhu doplnkov za Slovenskú republiku do Prílohy II a Prílohy IV Smernice 92/43/EEC o ochrane prírodných biotopov a voľne žijúcej fauny a flóry.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://www.daphne.sk/rasto/natura/Puls_subs.html 

Kategória:Iskerníkovité
Kategória:Rastliny európskeho významu
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Kategória:Zákonom chránené rastliny na Slovensku
Drop orientálny

**Drop orientálny** (iné názvy pozri nižšie; lat. *Chlamydotis undulata*) je drop z čeľade dropovitých. Do roku 2003 zahŕňal ako poddruh aj dnešný druh *[[Chlamydotis macqueenii]]*.

## Staršie názvy
V minulosti, keď bol dnešný druh *Chlamydotis macqueenii* (dnes nazývaný drop hrivnatý) klasifikovaný ako poddruh druhu *Chlamydotis undulata*, sa druh *Chlamydotis undulata* po slovensky nazýval **drop hrivnatý** (alebo zastarano **drop chochlatý**). Dnešný druh *Chlamydotis undulata* v rámci tohto širšie poňatého staršieho druhu *Chlamydotis undulata* tvoril poddruh nazývaný **drop hrivnatý africký** (*Chlamydotis undulata undulata*). 

## Výskyt
Žije v stepiach a polopúštiach severnej Afriky. 

## Stavy
Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov drop orientálny patrí medzi zraniteľné druhy, trend celkovej populácie je klesajúci. Od roku 2004 bol pokles spomalený a možno aj zvrátený vďaka záchrannému programu. Na základe prieskumov v rokoch 20012012 na Kanárskych ostrovoch má tamojšia populácia kolísavý charakter.

## Galéria

Houbara map.svg|Mapa rozšírenia dropa orientálneho a dropa hrivnatého podľa zdrojov z roku 1997
Chlamydotis undulata fuertaventurae 3.jpg
Essays and photographs. Some birds of the Canary Islands and South Africa (1901) (14568971987).jpg|Hniezdo
Chlamydotis undulata MHNT.ZOO.2010.11.71.7.jpg|Vajce


## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dropovité
Kategória:Zraniteľné druhy
Sémantika (náuka)

**Sémantika** je v jazykovede náuka o význame jazykových jednotiek a o zmenách významu. 

Jazykové jednotky sú slová, spojenia slov, vety aj texty. Skúmajú sa aj vzťahy medzi jazykovými jednotkami: sémantické sústavy, synonymá, antonymá, homonymá, polysémia. Pri zmenách významu sa skúmajú jednak typy zmien (napr. prenášanie, rozširovanie významu) a jednak ich príčiny (jazykové aj mimojazykové).

## Delenia
Delenie 1:
* onomaziológia = postup od javov k označujúcim prvkom
* semaziológia = postup od označujúcich prvkov k javom

Delenie 2:
* lexikálna sémantika = skúma význam slov a spojení slov
* vetná sémantika = skúma význam spojení slov (fráz) a viet
* textová sémantika = skúma význam kombinácií viet 
* diskurzná sémantika = skúma význam textov rôznych osôb, ktoré sú v nejakom vzájomnom vzťahu (diskusia, rozhovor, vyučovacia hodina, stôl v pube).

Druhy:
* extenzionálna sémantika
* generatívna sémantika - skúma spôsob reprezentácie významu viet
* logická sémantika - skúma povahu znakov (semiotika) a vzťahy medzi znakmi a objektívnou skutočnosťou

## Metódy sémantickej analýzy
Najmä:
* sémantické pole
* komponentová analýza
* sémantický diferenciál
* test slovných asociácií
* distributívno-štatistická analýza

Kategória:Jazykoveda
Saskatchewan

**Saskatchewan** (po slovensky staršie aj *Saskačevan*) je jedna z desiatich kanadských provincií. Na západe susedí s provinciou Alberta, zo severu hraničí so Severozápadnými teritóriami, na východe s provinciou Manitoba, na severovýchode sa nachádza teritórium Nunavut a z juhu hraničí s dvoma štátmi USA (Montanou a Severnou Dakotou). 

V treťom kvartáli roku 2019 bola populácia provincie 1 178 657. Väčšina populácie žije v južnej časti provincie, kde sa nachádzajú prérie, severná časť je husto zalesnená. Najväčšie mesto je Saskatoon, hlavné mesto provincie je Regina. Najteplejšie oblasti provincie sú na juhu pri hranici s USA, najchladnejšie na severe.

## Galéria

Súbor:Reginadowntown.png|Centrum hlavného mesta Regina
Súbor:MacTheMouseAugust2018.jpg|Socha „Mac the Moose“ v meste Moose Jaw
Súbor:Saskatoon Riverbank 2 (256137215).jpg|Najväčšie mesto Saskatoon ponad rieku South Saskatchewan River


## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Provincie a teritóriá v Kanade
Severozápadné teritóriá

**Severozápadné teritóriá** sú jedným z troch kanadských teritórií.

## Názov
Do roku 1870 bola pod názvom North-Western Territory známa väčšina zo Severozápadných teritórií. Vtedajší aj súčasný názov je odvodený od polohy.

## Geografia
Severozápadné teritóriá sa nachádzajú severozápade a severe Kanady, v oblasti tundry a lesa. Najväčším z mnohých ostrovov je Banksov ostrov. Niektoré z ostrovov sa nachádzajú tiež v Nunavute.

Počas svojej histórie Severozápadné teritóriá zahŕňali celú Albertu, Saskatchewanu, Yukon a väčšinu Manitoby, Ontária a Québecu. Zahŕňali takmer celú severnú časť Kanady od východu po západ.

Hlavným a najväčším mestom je Yellowknife.

## Dejiny
Dávno pred príchodom Európanov v oblasti žili pôvodné inuitské a „indiánske“ národy: Mackenzie, Copper, Caribou a Central. Pri príchode Európanov to boli národy ako: Yellowknives, Chipewyan, Sekani, Beaver, Nahanni, Dogrib a Slavey. Niektoré národy hovorili formami jazyka Athapaskan, jediného v Severnej Amerike s ázijskými koreňmi. Okolo roku 1000 do oblasti prišli Vikingovia. Prvá zaznamenaná návšteva bola v 70. rokoch 16. storočia keď oblasť skúmal Martin Frobisher. Henry Hudson v roku 1610 pristál na západnom brehu Hudsonovho zálivu. Počas 18. storočia oblasť spravovali dve spoločnosti: Spoločnosť Hudsonovho zálivu a Severozápadná spoločnosť.

Severozápadná teritóriá boli vytvorené 15. júla 1870 spojením North-Western Territory, ktoré bolo presunuté britskou vládou Kanade a Rupert’s Land, ktoré Kanada kúpila za 300 000 libier. V rovnakom roku bola z teritórií vyčlenená provincia Manitoba. O desať rokov neskoršie boli britskou vládou k teritóriu pripojené Arktické ostrovy. Yukon sa od Severozápadných teritórií osamostatnil v roku 1898. V roku 1905 boli vyčlenené provincie Alberta a Saskatchewan. Provincie Ontário, Québec a Manitoba boli na úkor Severozápadných teritórií rozšírené v roku 1912. Severozápadné teritóriá zostali najväčšou časťou Kanady (viac než tretinu rozlohy) do roku 1999 kedy boli rozdelené. 60% pôvodnej rozlohy bolo vyčlenenej do nového teritória Nunavut.

## Symboly
Znak bol udelené v roku 1956. Vlajka bola uzákonená v roku 1969 podľa návrhu v celoštátnej súťaži. Modré pásy reprezentujú jazerá a vodu teritória a biela farba sneh a ľad. V roku 1957 bola za symbol vyhlásená dryádka osemlupienková (*Dryas octopetala*), v roku 1999 smrekovec americký (*Larix laricina*), v roku 1990 sokol poľovnícky (*Falco rusticolus*) a v roku 1999 lipeň arktický (*Thymallus arcticus*). Od roku 1999 je oficiálnym drahokamom diamant a minerálom od roku 1981 zlato. V roku 1973 bol tiež predstavený oficiálny tartan.

## Galéria

Súbor:Downtown Yellowknife 2 second version.jpg|Hlavné a najväčšie mesto Yellowknife
Súbor:Midnight sun over the Dempster Highway.jpg|Polnočné slnko popri ceste Dempster Highway v Inuviku
Súbor:Mackenzie from-east.jpg|Rieka Mackenzie je najdlhšia v Kanade
Súbor:Great Bear Lake (158842785).jpg|Zamrznuté Veľké medvedie jazero


## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Provincie a teritóriá v Kanade
Nové Škótsko (provincia)

**Nové Škótsko**  (angl. *Nova Scotia*, fran. *Nouvelle-Écosse*, gaelsky *Alba Nuadh*) je jedna zo štyroch atlantických provincií a jedna z desiatich kanadských provincií. Je druhou najhustejšie osídlenou kanadskou provinciou a zároveň druhou najmenšou podľa rozlohy (po provincii Ostrov princa Eduarda). Hlavné a zároveň najväčšie mesto je Halifax.

Provincia Nové Škótsko leží na polostrove rovnakého mena (polostrov Nové Škótsko), ostrove Cape Breton a priľahlých ostrovoch. Od provincie New Brunswick ju oddeľuje Fundyjský záliv (Bay of Fundy).

Územie Nového Škótska bolo niekoľko tisícročí obývané jedným z Prvých národov, Mi'kmaq. V roku 1605 tu Francúzi založili svoje prvé sídlo v Severnej Amerike, Port-Royal (dnešný Annapolis Royal). Port-Royal slúžil počas niekoľkých storočí ako hlavné mesto francúzskej kolónie Akádia. Pevnosť Louisbourg bola centrom zápasu o kontrolu nad týmto uzemím medzi Britmi a Francúzmi. Francúzsko sa vzdalo svojich nárokov v Parížskej zmluve (1763), ktorou bola ukončená sedemročná vojna. Tisíce britských lojalistov sa usadilo v Novom Škótsku počas Americkej vojny za nezávislosť. V roku 1867 Nové Škótsko, New Brunswick a Provincia Kanada (dnešné Ontário a Quebec) založili dnešnú Kanadu.

## Galéria

Súbor:Lunenburg Aerial.jpg|Časť mesta Lunenburg
Súbor:Henri Hicks Building, Dalhousie University.jpg|Univerzita Dalhousie University v Halifaxe, hlavnom meste provincie 
Súbor:BayofFundy.JPG|Fundyjský záliv


## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Provincie a teritóriá v Kanade
Ostrov princa Eduarda

**Ostrov princa Eduarda** (, ) je najmenšia z desiatich kanadských provincií pozostávajúca z ostrova rovnakého mena.

Podľa odhadov v roku 2009 Ostrov princa Eduarda má 140 402 obyvateľov a rozlohu 5 683,91 km², je v poradí 104. najväčší ostrov na svete, a 23. najväčší ostrov Kanady. Ostrov bol pomenovaný podľa princa Eduarda, vojvodu z Kentu a Strathearnu (17671820), štvrtého syna kráľa Juraja III., a otca kráľovnej Viktórie.

## Geografia
Ostrov princa Eduarda sa nachádza v Zálive svätého Vavrinca západne od ostrova Cape Breton, na sever od polostrova Nové Škótsko a na východ od New Brunswicku.

Na južnom pobreží ho oddeľuje od Nového Škótska a New Brunswicku prieliv Northumberland. Ostrov má dve mestské oblasti. Väčšia obklopuje prístav Charlottetown a leží uprostred južného pobrežia ostrova, a pozostáva z hlavného mesta Charlottetown, prímestských obcí Cornwall a Stratford a okrajových obcí. Oveľa menšia mestská oblasť obklopuje prístav Summerside, ktorý sa nachádza na južnom pobreží 40 km západne od prístavu Charlottetown, a je zložená prevažne z mesta Summerside a menších okrajových obcí.

## Obyvateľstvo
Pri sčítaní obyvateľstva v roku 2006 mala provincia Ostrov princa Eduarda 135 851 obyvateľov. Pri sčítaní ľudu z roku 2001 sa hlásilo 45 % populácie ako "Kanaďania", 38 % bolo škótskeho pôvodu, anglického 29 %, 28 % írskeho, francúzskeho 21 % a 4 % nemeckého. Pôvodných obyvateľov kmeňa Mi'kmaq je dnes len malá menšina.

Na ostrove je najčastejším jazykom angličtina s 93,78 %, nasleduje francúzština s 4 %. 47,4 % obyvateľov sú rímski katolíci, 19,9 % patrí do Zjednotenej cirkvi Kanady, 5,9 % sú presbyteriáni, do anglikánskej cirkvi patrí 4,9 % a 4,5 % je baptistov.

Najväčšie mestá (od sčítania 2006):
* Charlottetown32 174
* Summerside14 500
* Stratford7 083
* Cornwall4 677
* Montague1 802

## Galéria

Súbor:Charlottetown skyline 2010.jpg|Pohľad na hlavné mesto Charlottetown
Súbor:Aug06-vol4 166 (223823518).jpg|Province House v Charlottetown je sídlom provinčnej vlády a parlamentu
Súbor:Green Gables House front view.jpg|Dom *Green Gables*, ktorý bol inšpiráciou pre román *[[Anna zo Zeleného domu]]*
Súbor:Landscape of PEI.jpg|Krajina na ostrove


## Iné projekty


Kategória:Provincie a teritóriá v Kanade
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Júl 2005

## Udalosti
* 4. júl – Časť americkej sondy Deep Impact plánovane narazila do kométy 9P/Tempel 1.
* 7. júl – Séria výbuchov v dopravnej sieti Londýna.

## Úmrtia
* 2. júl – František Roman Dragoun, český maliar (* 1916)
* 2. júl – Luther Vandross, americký soulový spevák (* 1951)
* 3. júl – Alberto Lattuada, taliansky filmový režisér (* 1914)
* 6. júl – Evan Hunter, americký spisovateľ detektívnych príbehov (* 1926)
* 6. júl – Claude Simon, francúzsky spisovateľ (* 1913)
* 8. júl – Zsolt Komlósy, poslanec Národnej rady Slovenskej republiky (* 1955)
* 11. júl – Klára Jarunková, slovenská prozaička (* 1922)
* 16. júl – John Ostrom, americký paleontológ (* 1928)
* 18. júl – William Westmoreland, americký generál (* 1914)
* 28. júl – Mikuláš Hrubiško, slovenský lekár, zakladateľ modernej hematológie a transfúziológie na Slovensku (* 1917)
* 31. júl – František Hlavička, slovenský učiteľ, básnik a výtvarník (* 1924)

Kategória:2005
Yukon

**Yukon** môže byť:

* kanadské teritórium, pozri Yukon (teritórium)
* severoamerická rieka, pozri Yukon (rieka)
** delta rieky Yukon, Yukon (delta)
* mesto na Floride, pozri Yukon (Florida)
Istropolis

**Istropolis** môže byť:
* jeden zo starých názvov Bratislavy, pozri Bratislava
* komplex kongresových, umeleckých a administratívnych priestorov v Bratislave, pozri Dom odborov Istropolis
* firma prevádzkujúca niektoré kiná na Slovensku, pozri Istropolis Cinemas
* multiplex kín v Polus City Center v Bratislave (v minulosti Ster Century Cinemas, či Multikino Metropolis), pozri Istropolis Cinema Center
Chlotar I.

**Chlotar I.** (* okolo 497 – † 561) bol v rokoch 511 - 561 kráľ Frankov. 

Bol najmladším synom Chlodovika z rodu Merovejovcov. Po Chlodovikovej smrti roku 511 bola ríša (ako bolo medzi Frankami vo zvyku) rozdelená medzi jeho troch synov (na západe Neustria, v strede Burgundsko a na východe Austrázia).

Chlotar bol:
* kráľ Neustrie (511-561)
* kráľ Orleansu (532-561)
* spolukráľ Burgundska, spolu so svojim bratom Childebertom (534-558)
* kráľ Austrázie (555-561)
* kráľ Paríža a Burgundska, „kráľ Frankov“ (558-561)

## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 497
Kategória:Úmrtia v 561
Kategória:Vládcovia Frankov
Kategória:Merovejovci
Kategória:Králi Francúzska
Hugo Kapet

**Hugo I. Kapet** (* 939/941, Paríž, Západofranská ríša – † 24. október 996, Paríž, Francúzske kráľovstvo) vládol v rokoch 987 až 996 Frankom. Zakladateľ rodu Kapetovcov.

Bol držiteľom parížskeho kraja. Za kráľa ho zvolili mocní lénnici želajúci si slabého kráľa. Ani žiaden jeho nástupca  sa po dve storočia nevymanil spod vplyvu lénnych pánov.

V čase, keď bol zvolený na trón (987), bolo Francúzsko rozdelené na samostatné vojvodstvá a grófstva, ktorých vládcovia si sami určovali zákony a zvádzali vojny podľa chuti, nedbali na kráľa, ktorý bol za pána uznávaný iba formálne, aj to nie všetkými veľmožmi.

Najpoprednejší z veľmožov boli vojvodovia normanský, aquitánsky a burgundský, ktorých moc bola oveľa väčšia ako moc kráľa, ktorému patrila iba skupina grófstiev v okolí Paríža.

Hugo Kapet si bol vedomý svojho postavenia a nedráždil zbytočne mocných vazalov, zachádzal s nimi ako so seberovnými a nikdy sa vraj v ich prítomnosti neozdoboval znakmi kráľovskej moci.
On a ďalší panovníci z jeho rodu panovali bez veľkého hluku. 100 rokov bolo kráľovstvo Kapetovcov maličké a ich autorita skôr iba morálna. Boli síce obľúbení u duchovenstva, ale francúzski cirkevní hodnostári neboli samostatnými pánmi, ako to bolo v Nemecku, boli závislí od  svetských kniežat a nemohli poskytnúť trónu takú oporu, akú mali na začiatku v duchovenstve nemeckí králi.
 
Dôležitý pre rast moci Kapetovcov bol fakt, že následníci trónu boli korunovaní spravidla už za života svojich predchodcov, čím bola zabezpečená dedičnosť dynastie a nevyplytvalo sa zbytočne veľa síl bojmi o obsadenie trónu.

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 10. storočí
Kategória:Úmrtia 24. októbra
Kategória:Úmrtia v 996
Kategória:Králi Francúzska
Kategória:Pochovaní v bazilike Saint-Denis
Kategória:Osobnosti z Paríža
Veda o počítačoch

**Veda o počítačoch** alebo **počítačová veda** je vedná disciplína zaoberajúca sa teóriou, konštrukciou a použitím počítačov. (ČSN 36 9001; z angl. (ISO) *computer science*), v poslednej dobe sa uprednostňuje pojem počítačová veda (napríklad v slovenskej MDT). Na Slovensku sa počítače spravidla študujú v rámci informatiky, čo je súbor vedeckých disciplín a špeciálnych postupov pri spracovaní informácií (ČSN 36 9001).

Veda o počítačoch sa zaoberá aj konštrukciou, fungovaním a použitím počítačov pri spracovaní informácií. Počítačová veda kombinuje teoretické i praktické aspekty techniky, elektroniky, teórie informácií, matematiky, logiky a teórie ľudského správania. Oblasť výskumu počítačovej vedy siaha od programovania a počítačovej architektúry až po umelú inteligenciu a robotiku.

## Pozri aj
* Informatika

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Definícia počítača na Webopédii (en)
* Slovník bežných počítačových termínov (en)
Victoria (Britská Kolumbia)

**Victoria** () je hlavné mesto kanadskej provincie Britská Kolumbia. Je to najjužnejšie položené mesto v západnej Kanade, nachádzajúce sa na južnom konci Vancouverovho ostrova. Je vyhľadávanou turistickou destináciou, ktorú navštívi ročne viac ako 3,65 milióna turistov, ktorí prispejú do miestnej ekonomiky miliardou kanadských dolárov.

Vo Victorii je terminál *Ogden Point* slúžiaci ako prístav pre výletné lode a trajekty. Mesto má ekonomické výhody z prítomnosti neďalekej vojenskej námornej základne *CFB Esquimalt*, ktorá je hlavnou základňou kanadského vojnového námorníctva v Tichom oceáne. Downtown vo Victorii nie je len centrom mesta, ale aj celej oblasti Veľká Victoria s veľkým počtom nočných klubov, divadiel, reštaurácií a pubov a kultúrnych podujatí.  a návštevníkov Downtownu. 

Mesto hostilo aj viaceré športové podujatia, ako mužské majstrovstvá sveta v curlingu v roku 2005, Commonwealth Games v roku 1994 a medzinárodnú súťaž v krasokorčuľovaní Skate Canada International v roku 2006. Victoria bola v roku 2007 spoluhostiteľským mestom Majstrovstiev sveta vo futbale hráčov do 20 rokov, ktorého zápasy sa odohrali na multifunkčnom športovom štadióne Royal Athletic Park. Okrem toho sa v meste konajú každoročné cyklistické preteky *Bastion Square Grand Prix Criterium*. Hokejový kub Victoria Cougars sa stal v sezóne 1924/1925 víťazom Stanley Cupu.

Victoria je tiež častým miestom konania rôznych veľtrhov, mítingov a konferencií, ako napríklad stretnutia náčelníkov generálnych štábov členských krajín NATO v roku 2007.

## Osobnosti mesta
* William Vickrey (* 1914 - † 1996), americký ekonóm, a nositeľ Nobelovej ceny
* Myfanwy Pavelicová (* 1916 – † 2007), maliarka portrétov
* Nelly Furtado (* 1978), speváčka, textárka, skladateľka a herečka
* Meghan Ory (* 1982), herečka

## Partnerské mestá
*  Chabarovsk, Rusko
*  Morioka, Japonsko 
*  Napier, Nový Zéland
*  Su-čou, Čína

## Iné projekty


Kategória:Mestá v Britskej Kolumbii
Kategória:Hlavné mestá kanadských provincií a teritórií
Kategória:Prístavné mestá v Kanade
Kategória:Univerzitné mestá v Kanade
Kategória:Vancouverov ostrov
M1

**M1** môže byť:
* hmlovina, pozri Krabia hmlovina
* klávesnicový syntetizér, pozri Korg M1
* písací stroj, prvý výrobok firmy Olivetti, pozri M1 (písací stroj)
* CPU od firmy Cyrix, pozri Cyrix
* dopravný prostriedok:
** tank USA, pozri M1 Abrams
** auto, pozri BMW M1
** bývalá ponorka Britského kráľovského námorníctva, pozri HMS M1
** trieda parnej lokomotívy spoločnosti Pennsylvania Railroad, pozri PRR M1
** séria vozňov pre Long Island Rail Road a Metro North Railroad, pozri Budd Metropolitans
** časť kodaňského systému metra, pozri M1 (Kodaň)
* názov cestnej komunikácie:
** diaľnica M1 (Anglicko)
** diaľnica M1 (Severné Írsko)
** diaľnica M1 (Írsko)
** diaľnica Princes Freeway M1 (vo Viktórii v Austrálii)
** diaľnica M1 (Maďarsko)
** štátna cesta M-1 (Michigan) (v Michigane v USA)
** cesta Metroad 1 (v Sydney v Austrálii)
* označenie linky metra v Budapešti, pozri M1 (linka budapeštianskeho metra)
* označenie linky metra vo Varšave, pozri M1 (linka metra vo Varšave)
* typ súpravy metra v Prahe a Maracaibe, vyrábaný spoločnosťou Siemens, pozri Súprava metra M1
* kód amerického vojska, ktorý nesú viaceré zbrane:
** húfnica „8-in Howitzer M1“ z druhej svetovej vojny, známa aj ako M115 203 mm (húfnica)
** tank, pozri M1 Abrams
** bojová puška z druhej svetovej vojny, pozri M1 Garand
** bajonet pre M1 Garand, pozri M1 Bayonet
** poloautomatická brokovnica, pozri Benelli M1 Super 90
** karabina z druhej svetovej vojny, pozri M1 Carbine
** verzia samopalu Thompson, pozri M1 Thompson
* v ekonómii:
** peňažný agregát M1 (hotovostné peniaze a depozotné peniaze na požiadanie)
** telekomunikačná firma v Singapure, pozri MobileOne
* v neurológii: primárne motorické centrum cicavcov, poyri primárne motorické centrum
* zábava:
** prvý kanál Maďarskej televízie, pozri Maďarská televízia
** jeden z členov rapovej skupiny Dead Prez
* metrický závit M1
Pozostatok supernovy

[náhľad|Pozostatok Keplerovej supernovy, [SN 1604.]]
[náhľad|Pozostatok supernovy [SN 1987A|1987A ]]

**Pozostatok supernovy** alebo **zvyšok supernovy** je materiál, ktorý za sebou zanechal gigantický výbuch hviezdy nazvaný supernova. Sú známe dve možné cesty k takémuto koncu: buď sa stane, že hmotná hviezda zastaví produkciu energie syntézou jadier vo svojom jadre a kolabuje dovnútra vďaka vlastnej gravitácii, alebo hviezda typu biely trpaslík môže naakumulovať hviezdny materiál zo svojej ďalšej hviezdnej spoločnice až dosiahne kritickú hmotnosť a exploduje v termonukleárnom výbuchu. V oboch prípadoch vymrští výsledná explózia supernovy veľa alebo dokonca všetok hviezdny materiál s obrovskou silou.

V prípade výbuchu hmotnej hviezdy sa môže jadro hviezdy zrútiť tak rýchlo, že vytvorí formy mimoriadne stlačenej (degenerovanej) hmoty. Tento kompaktný objekt, ktorým môže byť neutrónová hviezda alebo čierna diera, sa označuje ako kompaktný pozostatok supernovy. Pre oboch, hmotného aj bielotrpaslíčieho, hviezdnych predchodcov supernovy najkrajnejšie vrstvy hviezdy sa odtrhnú silou explózie do zväčšujúceho sa oblaku prachu a plynov. Šoková vlna a vyvrhnutý materiál rozpínajúci sa z explózie, spolu s medzihviezdnym materiálom, ktorý je pohltený cestou, sa nazývajú difúzny pozostatok supernovy.

Známy a dobre pozorovaný pozostatok supernovy je SN 1987A, novovytváraný pozostatok supernovy vo Veľkom Magellanovom mraku. Ďalšie známe pozostatky supernov sú Krabia hmlovina, pozostatok relatívne nedávneho výbuchu (v roku 1054); Tycho, pozostatok pomenovaný po Tychovi Brahe, ktorý zaznamenal jasnosť jeho pôvodnej explózie (v roku 1572); a Keplerov pozostatok supernovy (SN 1604), pomenovaný po Johannesovi Keplerovi.

## Pozri aj
* Pozostatok novy
* Planetárna hmlovina

## Iné projekty

## Externé odkazy

* SNR Catalogue (v angličtine, D. A. Green Cambridge University)
* NASA: Introduction to Supernova Remnants.  (v angličtine)
* Supernova Remnant  (v angličtine, UOttawa)


Kategória:Hmloviny
Natalie Portman

**Natalie Portman** (občianskym menom **Neta-Lee Heršlag**, * 9. jún 1981, Jeruzalem) je izraelsko-americká herečka, producentka a režisérka. Na radu svojich rodičov používa umelecké meno Portman (rodné priezvisko jej starej mamy). Z otcovej strany je židovsko-poľského pôvodu. Je vydatá za Benjamina Millepieda, choreografa a tanečníka z filmu *[[Čierna labuť]]*, s ktorým má syna.

## Životopis
Hereckú kariéru odštartovala v roku 1994 ako objav vo filme Leon, kde si zahrala po boku francúzskej hviezdy Jeana Rena. Z ďalších výrazných postáv, ktoré stvárnila, je možné menovať kráľovnú Amidalu a Padmé z ''Hviezdnych vojen'', prenasledovanú Evey z *[[V ako Vendetta]]* alebo Oskarom ocenenú Čiernu labuť (Black Swan). V anglickej verzii Simpsonovcov od roku 2007 dabuje postavu Darcy. Portman sa zúčastňovala na environmentálnych aktivitách už od detstva. Od dvanástich rokov bola členka environmentalisticko-hudobno-tanečnej skupiny „The World Patrol Kids“. Vyhlasuje sa za milovníčku zvierat, od ôsmich rokov je vegetariánka. Vo voľnom čase sa zúčastnila na aktivitách spojených s predvolebnou kampaňou Demokratickej strany USA v roku 2004, ale zúčastňuje sa aj na aktivitách na potlačenie chudoby. Jej rodičmi sú Avner Heršlag, izraelský lekár špecializujúcí sa na plodnosť a reprodukčné lekárstvo, a Shelley Stevens, americká žena v domácnosti, ktorá je zároveň aj jej agentkou.  

## Filmografia

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Izraelské divadelné herečky
Kategória:Izraelské filmové herečky
Kategória:Izraelské televízne herečky
Kategória:Divadelné herečky USA
Kategória:Filmové herečky USA
Kategória:Televízne herečky USA
Kategória:Divadelné herečky židovského pôvodu
Kategória:Filmové herečky židovského pôvodu
Kategória:Televízne herečky židovského pôvodu
Kategória:Detskí herci
Kategória:Absolventi Harvard University
Kategória:Izraelské osobnosti židovského pôvodu
Kategória:Osobnosti USA židovského pôvodu
Kategória:Držitelia Oscara za najlepší ženský herecký výkon v hlavnej úlohe
Kategória:Držiteľky ceny Zlatý glóbus za najlepší ženský herecký výkon vo vedľajšej úlohe
Kategória:Držiteľky ceny Zlatý glóbus za najlepší ženský herecký výkon (dráma)
Kategória:Držiteľky ceny BAFTA za najlepšiu herečku v hlavnej úlohe
Kategória:Držitelia Critics' Choice Movie Awards
Kategória:Držitelia ceny Independent Spirit Award
Kategória:Osobnosti z Jeruzalema
Kategória:Naturalizované osobnosti USA
Kategória:Držitelia Screen Actors Guild Award
Rozšírenie názvu súboru

**Rozšírenie**, **prípona** alebo **verzia názvu súboru** sú pojmy označujúce množinu (zvyčajne) alfanumerických znakov pridávaných na koniec názvu súboru, aby mohli používatelia (ako aj softvér) rýchlo určiť typ údajov uložených v súbore. Je to jedna z populárnych metód označenia súborového formátu.

## Príklady
 .c ; .exe ; .temp ; .dll ; .mp3 ; .wav ; .dat ; .gif etc.

## Externé odkazy
* Databáza prípon - částečně česky
* DotWhat.net  - Veľký archív prípon súborov
* Databáza prípon súborov - Veľká databáza prípon a typov súborov 
* FileInfo.net - Zdroj prípon súborov
* Prípony súborov a formáty súborov zoradené abecedne

Kategória:Súborové formáty
Genealógia

**Genealógia** môže byť:
* rodopis, pozri genealógia (história)
* metóda genetického výskumu založenú na štúdiu rodokmeňov, pozri genealógia (biológia)
* rodokmeň (tak historický, ako aj biologický)
* veda, ktorá sa zaoberá charakterom vzťahu medzi dvoma súvisiacimi javmi alebo faktami
0 (číslo)

**0** (slovom **nula**; z lat. *nullus* – žiadny) je číslo, ktoré má tú vlastnosť, že \forall a\in R platí:

* a + 0 = a (nula je neutrálny prvok vzhľadom na operáciu sčítania)
* a * 0 = 0 (nula je agresívny prvok vzhľadom na operáciu násobenia)
* 0! = 1
* a^0 = 1, pre každé a ≠ 0 (hodnota 00 môže byť dodefinovaná ako 1, 0, alebo zostať nedefinovaná, pozri Umocňovanie#Nula na nultú)

Číslo 0 na číselnej osi oddeľuje záporné čísla od kladných. Nula je takisto číslica, ktorá sa používa v číselných sústavách, kde pozícia číslice je dôležitá pre jej skutočnú hodnotu. Na nasledujúcej pozícii má číslica vyššiu hodnotu a číslica 0 sa používa k posunu číslice na nasledujúcu pozíciu. Napríklad v desiatkovom systéme má číslica 1 v zápise 100 hodnotu sto. V teórii množín je nula mohutnosť prázdnej množiny.
Obvykle sa radí medzi prirodzené čísla.
0 ako číslica má v ASCII hodnotu 48, hexadecimálne 30.
## Pozri aj
* Delenie nulou

Kategória:Celé čísla
Kategória:Prirodzené čísla
Kategória:Matematické konštanty
Adresa IP

**Adresa IP** alebo **IP adresa** je logický číselný identifikátor daného uzla (najčastejšie počítača) v sieti, ktorý komunikuje s inými uzlami prostredníctvom protokolu IP (napríklad Internet).

Adresa IP je (v protokole IP verzie 4) 32-bitové číslo, takže teoreticky existuje 4 294 967 296 (viac než 4,2 miliardy) možných adries. Je nepraktické a nepohodlné pracovať s takto zapísaným číslom, preto sa 32 bitov adresy IP delí na štyri 8-bitové čísla (číslo v rozsahu 0 – 255), ktoré sa zapisujú v desiatkovej sústave oddelené bodkou, napríklad 207.142.131.205.

Adresa IP je buď priamo priradená nejakému sieťovému rozhraniu, alebo je prideľovaná dynamicky pomocou DHCP (Dynamic Host Configuration Protocol) servera.

Na lepšiu prácu s internetovými adresami sa k adrese IP väčšinou viaže nejaké meno (angl. hostname), napr. *www.wikipedia.org*. Prevod mien a adries IP je zabezpečovaný mechanizmom DNS (Domain Name System), t. j. celosvetovo organizovaným množinou serverov, ktoré udržujú záznamy o registrovaných doménach a im pridelených adresách IP. Ak teda v prehliadači zadáte adresu „www.wikipedia.org“, hľadá sa v zoznamoch týchto DNS-serverov príslušná adresa IP, na ktorú je potom presmerovaná vaša požiadavka.

Nie je pravda, že každý počítač na svete má jedinečnú adresu IP. Je tomu tak len vtedy, ak má daný uzol priamy prístup na Internet. Ak teda ide o sprostredkované spojenie, napr. proxy-bránou, počítače vnútri podsiete môžu mať adresy nezávislé od zvyšného internetu.

Pred pár rokmi sa ukázalo, že rapídne zvyšovanie pripojených počítačov do Internetu spôsobuje, že počet adries IP, ktoré možno zaznamenať 4 číslami 0 – 255 (takmer 4,3 miliardy!), už nebude na jednoznačnú identifikáciu uzlov stačiť. Preto sa zaviedol IPv6 (IP verzia 6), kde sa 128-bitové adresy zaznamenávajú ôsmimi hexadecimálnymi číslami (t. j. číslami v šestnástkovej sústave, napr. 2001:0db8:85a3:08d3:1319:8a2e:0370:7334). Zavedenie protokolu IPv6 umožňuje adresovať až 2128  (t. j. cca 3,4 x 1038) adries.

Na začiatku histórie Internetu sa adresy IP prideľovali nehospodárne, čo spôsobilo, že v súčasnosti majú niektoré univerzity v USA pridelených viac adries IP ako niekoľko štátov tretieho sveta dohromady. V súčasnosti spravuje prideľovanie adries organizácia Internet Assigned Numbers Authority (IANA), ktorá deleguje prideľovanie blokov adries IP regionálnym registrátorom (v Európe je to RIPE Network Coordination Centre).

## Ako zistiť adresu IP na operačnom systéme Windows
# Otvorte príkazový riadok (Command Prompt)
# Do príkazového riadku napíšte `ipconfig`
# Nájdite adaptér cez ktorý ste pripojený
# V treťom riadku je napísané *Adresa IPv4 (IPv4 Address)* a za týmto údajom sa nachádza IP adresa počítača.

Adresa IP sa dá tiež zistiť prostredníctvom špecializovaných webových stránok.

## Pozri aj
* IPv4
* IPv6
* Internetový protokol
*Wifi

Kategória:Internet
Rybnik

right|thumb|Hlavné námestie

**Rybnik** je mesto v južnom Poľsku, v Sliezskom vojvodstve, blízko hraníc s Českom, okolo 290 km južne od poľského hlavného mesta Varšava a okolo 100 km západne od Krakova.

Má rozlohu 148 km² a žije tu 141-tisíc obyvateľov.

## Partnerské mestá
* Bedburg-Hau, Nemecko
* Dorsten, Nemecko, 1994
* Eurasburg, Nemecko, 2001
* Ivano-Frankivsk, Ukrajina, 2001
* Karviná, Česko, 2004
* Larissa, Grécko, 2003
* Liévin, Francúzsko, 2000
* Mazamet, Francúzsko, 1993
* Newtownabbey, Severné Írsko, 2003
* Saint-Vallier, Francúzsko, 1961
* Szolnok, Maďarsko

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Portál mesta Rybnik

Kategória:Mestá v Sliezskom vojvodstve
Mysłowice

**Mysłowice** sú mesto na juhu Poľska. 75 259 obyvateľov (2004).

## Iné projekty

## Externé odkazy

* Mesto Myslowice
* Portál mesta Myslowice

Kategória:Mestá v Sliezskom vojvodstve
Katovice

**Katovice** ( (pôvodne *Kątowicze*), ) sú mesto v južnom Poľsku, centrum hornosliezskej priemyselnej aglomerácie, hlavné mesto Sliezskeho vojvodstva. 

Majú 293 626 (2019) obyvateľov. Ťaží sa tu kamenné uhlie, spracúva železo a neželezné kovy, je tu koksochémia a ťažké strojárstvo. V meste je univerzita (1968).

## Dejiny
Z roku 1299 pochádza prvá písomná zmienka o obci Dąb na ktorej území vznikli neskoršie Katovice. Najstaršia doložená písomná zmienka o Katoviciach je z roku 1598. Po roku 1839 sa mesto rozvíjalo v súvislosti s ťažbou uhlia a rozvojom metalurgie. Roku 1865 sa Katovice stali mestom a stali sa priemyselným a správnym centrom Horného Sliezska. Od roku 1922 (s výnimkou druhej svetovej vojny) patria Poľsku.

## Časti
right|300px

## Partnerské mestá
*  Groningen, Holandsko
*  Kolín nad Rýnom, Nemecko
*  Košice, Slovensko
*  Miškovec, Maďarsko
*  Mobile, USA
* Odense, Dánsko
*  Ostrava, Česko
*  Saint-Étienne, Francúzsko
*  Šen-jang, Čína

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Portál mesta Katowice
* Katowice, Silesia 
* Katowice-Bogucice 


Kategória:Mestá v Sliezskom vojvodstve
Kategória:Banské sídla v Poľsku
Kategória:Univerzitné mestá v Poľsku
Čelo (loď)

[thumb|Prova lode [HMS Caroline (1914)|HMS ''Caroline'' (1914)]]

**Čelo** alebo staršie **prova** je predná časť trupu lode. Zadná časť lode sa volá korma.

Je navrhovaná tak, aby kládla vode čo najmenší odpor a preto býva ostrá. A býva aj dosť vysoká aby sa vlny neprevaľovali cez loď.

Kategória:Konštrukcia lodí
Korma

náhľad|Korma záchranného člnu
**Korma** je zadná časť trupu lode. Predná časť sa volá prova. Na korme sa nachádza aj kormidlo. 

Pôvodne bola korma vyvýšeným pilotným miestom lode, ktoré chránilo pred vlnami. Neskôr sa stala priestorom pre kapitána a posádku. V 17. a 18. storočí boli tieto priestory honosne vyzdobené s veľkým počtom okien. Na začiatku 19. storočia boli kormy zaoblené, ale s vynálezom vrtule a parného stroja sa korma stala miestom pre stoje a vybavenia. Pri moderných výletných lodiach sa na korme nachádzajú priestory, ktoré ponúkajú nerušený výhľad na more, napr. reštaurácie.

## Pozri aj
*Loď

## Iné projekty

Kategória:Konštrukcia lodí
Axióma

**Axióma** (slovo je žen. rodu; nesprávne: *axióm*, zastarano: *axiom*) alebo **postulát** je základná veta systému teórií, z ktorej sa pomocou pravidla odlúčenia dokazujú ostatné vety či teorémy daného systému. Pojmy zavedené v axiómach sa nazývajú základné alebo primitívne pojmy. O takto zavedených pojmoch sa hovorí, že sú definované implicitne. Všetky ďalšie pojmy sa definujú explicitne pomocou axióm a základných pojmov. Dedukcia výrokov je prípustná len pomocou pravidiel logiky.

Súčasné chápanie axiomatickej metódy nevyžaduje apriórnu zrejmosť axióm. Otázka pravdivosti axióm sa rieši v rámci iných vedeckých teórií, alebo pri nachádzaní interpretácií daného systému: realizácia určitého formalizovaného axiomatického systému v istej predmetnej oblasti svedčí o pravdivosti v ňom prijatých axióm.

## Axióma vo filozofii
Definície a názory na axiómu vo filozofii:
* Pôvodne toto grécke slovo znamenalo požiadavka, základná veta.
* Axióma je skúsenosťou často potvrdený výrok, ktorého pravdivosť môže platiť ako absolútna (evidencia).
* Podľa Aristotela axiómu nemožno a netreba dokazovať, lebo neexistujú nijaké hlbšie a principiálnejšie výroky. Aristoteles (vychádzajúc z analýzy Euklidovej geometrie) označil takéto vo všetkých vedách existujúce princípy ako axiómy, resp. postuláty a z nich odvodené výroky nazval teorémy (vety). 
* Axióma je prvkom axiomatického systému. V tomto modernom význame závisí od celkovej štruktúry danej vedeckej teórie, ktoré výroky sú axiómy, a ktoré teorémy (axiomatika).
* Axióma je výrok, o ktorého pravdivosti alebo nepravdivosti nie je napokon nič známe. Volí sa spolu s ďalšími výrokmi rovnakého druhu za základ teórie, aby sa zistilo, aké dôsledky z nich vyplývajú.
* Axiómy neobsahujú nijaké explicitné definície (axiomatika).
* Axiómy sa pokladajú za pravdivé nezávisle od ich mimomatematickej interpretácie. Napriek názornému pôvodu sa na pojmy zavedené v axiómach, na ich vzťahy a vlastnosti – tzv. základné alebo primitívne pojmy – pozeráme iba ako na dané v axiómach. Hovorí sa, že nie sú definované explicitne, ale implicitne. Všetky ďalšie pojmy sa definujú explicitne pomocou axióm a základných pojmov. Dedukcia pojmov je prípustná len pomocou pravidiel logiky.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* [Matematické vety a ich dôkazy ](https://gymopatke.edupage.org/files/14_-_Matematicke_vety_a_dokazy(1).pdf)

## Zdroj

Kategória:Matematická terminológia
Kategória:Matematická logika
Kategória:Filozofia matematiky