Korýtko riečne

[náhľad|Jedno z náhodne odchytených korýtok riečnych pri bežnom monitoringu [Detviansky potok|Detvianskeho potoka v Detve]]
 	
**Korýtko riečne** (staršie: **korýtko tupé**, zastarano: velevrub hollandský; lat. *Unio crassus*) je sladkovodný lastúrnik z rodu korýtko (*[[Unio]]*). Z troch druhov rodu *Unio*, zastúpených na území Slovenska je korýtko riečne najvzácnejšie a zákonom chránené. Treba však dodať, že najnovšie celoplošné monitoringy ukázali kritický stav populácie aj u korýtka rybničného (*Unio tumidus*), na čo ŠOP SR reagovala preradením tohto nášho pôvodného druhu do rovnakej kategórie ohrozenosti v akej sa nachádza aj korýtko riečne (*Unio crassus), teda do kategórie „zraniteľný – vulnerable“.

== Opis ==
Lastúra má obličkovitý tvar, silné steny (hovoríme o hrubostennej lastúre) a variabilné sfarbenie od tmavohnedej cez svetlohnedú po krémovožltú farbu, ktorá sa vyskytuje u mladých jedincov. Veľkosť a tvar lastúry sú veľmi variabilné a to aj u jedincov žijúcich na jednej lokalite/vodnom toku. Obvyklá dĺžka lastúry dospelých jedincov U. crassus je 50 – , šírka 30 –  a hrúbka 25 – .

Obýva čisté tečúce toky s bahnitým, piesčitým a štrkovým dnom, pričom podľa niektorých výskumov je citlivé na znečistenie [[dusičnan]]mi. Kľúčovým faktorom prostredia, od ktorého závisí dĺžka života korýtok riečnych je teplota vody v ktorej žijú. Populácie korýtok riečnych v severnej Európe sa dožívajú vďaka spomalenému životnému cyklu (kvôli nízkym priemerným teplotám) o desiatky rokov viac, než korýtka riečne v južnejších – teplejších zemepisných oblastiach. Na Slovensku sa korýtka riečne v závislosti od úživnosti toku, priemernej teploty vody, jej mineralizácie a pH (a ďalších faktorov prostredia) dožívajú od 6 do 12 rokov.

== Taxonómia ==
Taxonómia nie je dostatočne spracovaná. V Nemecku sa rozlišujú tri poddruhy podľa geografického výskytu.
**Unio crassus riparius* – Rýn
**Unio crassus cytherea* – Dunaj
**Unio crassus crassus* – Labe

Na Slovensku sa v súčasnosti podľa Šteffeka et al. (2006) vyskytujú tri poddruhy:
**Unio crassus cytherea*, Küster, 1833 
**Unio crassus ondovensis*, Hazay, 1885
**Unio crassus albensis*, Hazay, 1885

V literatúre sa spomína aj *Unio crassus nanus* a *Unio crassus forma*.

==Ekológia==
V rámci vypozorovaného reprodukčného správania sa tento lastúrnik (jeho samičie jedince) v čase rozmnožovania plazí až k brehu – na hranicu vodného stĺpca, alebo tesne nad ňu, kde zo svojho vylučovacieho otvoru – sifónu vystrekuje prúdy vody spolu s mladými jedincami – glochídiami, ktoré boli dočasne (3 – 5 týždňov) umiestnené v žiabrach samičky korýtka, kde sa postupne vyvíjali z oplodnených vajíčok na prvotné juvenilné štádiá vývoja mladých jedincov odborne nazývaných glochídiá/glochídium. Predpokladá sa, že vystrekovaním vody s glochídiami na hladinu vodného toku sa korýtka snažia prilákať rybích hostiteľov a zvýšiť šance svojich juvenilov, ktoré sú poloparazitické larvy, čo znamená, že na dokončenie svojho vývoja potrebujú rybieho hostiteľa u ktorého sa snažia prichytiť primárne na žiabrach, sekundárne na pokožke, kde určité obdobie parazitujú. Pre zdravého rybieho hostiteľa larvy korýtok nepredstavujú ohrozenie.

Najčastejšie uvádzaní rybí hostitelia: *Cottus gobio*, *Phoxinus phoxinus*, *Leuciscus cephalus*, *Scardinuis erythrophthalmus*, *Gymnocephalus cernua* a *Perca fluviatilis*.

Žije zahrabaný v dnovom substráte vodných tokov. Živí sa filtrovaním vody z ktorej konzumuje časti fyto a zooplanktonu, ale aj mikročiastočky minerálov a hornín.

== Rozšírenie a ohrozenosť ==
Ide o autochtónny druh prirodzene sa vyskytujúci v [[Európa|európskych]] a [[Západná Ázia|západoázijských vodných tokoch]]. V nedávnej minulosti bol v Európe hojne rozšírený. Ešte na začiatku 20. storočia farmári zbierali korýtka a dávali ich ako krmivo sliepkam, kačkám, či ošípaným. Dôvodmi poklesu jeho populácií sú primárne regulácie vodných tokov, znečistenie vôd plynúce z poľnohospodárstva a priemyslu, druhotne je to úbytok rybích hostiteľov a predácia introdukovanými živočíchmi (*Ondatra zibethicus*, *Procyon lotor* a *Neovison vison*).

* Je spomínaný v prílohách II a IV [[Smernica o biotopoch|smernice o biotopoch]].
* [[Chorvátsko]]
* [[Česko]] – [[ohrozený]] (EN). Podľa správy pre Európsku komisiu v súlade so smernicou o biotopoch bol jeho stav ochrany v rokoch 2004 – 2006 nepriaznivý (U2).
* [[Fínsko]] – na juhu. Zraniteľný.
* [[Francúzsko]]
* [[Nemecko]] – kriticky ohrozený (*vom Aussterben bedroht'') V Nemecku tento lastúrnik zmizol z 90% svojho pôvodného areálu rozšírenia.
* Holandsko – nebol po roku 1968 spozorovaný a je pravdepodobne v tejto krajine vyhynuté.
* Poľsko – ohrozený
* Slovensko – zraniteľný. Obýva hlavne dolné úseky menších potokov bohatých na plaveniny a splaveniny, taktiež dolné a stredné úseky menších riek ako Štiavnica, či Krupinica. Vo väčších riekach sa vďaka znečisteniu vody vyskytuje minimálne/druhotne. Údaje o aktuálnych a historických výskytoch/pozorovaniach korýtok riečnych poskytuje portál ŠOP SR – biomonitoring.sk.     
* Švédsko – veľmi vzácny
* Dánsko – veľmi vzácny

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Korýtkovité
Kategória:Ohrozené druhy
Kategória:Živočíchy európskeho významu
Kategória:Zákonom chránené živočíchy na Slovensku