Guaraníovia

náhľad|Rodina Guaraníov, Brazília
náhľad|Šaman (Guaraní, Brazília)
[náhľad|Tekoá Jataí'ty ([Rio Grande do Sul, Brazília)]]
**Guaraníovia** (iné názvy: **Guaraní**, **Guarani**, **Guaraníjovia**, **Guaraníjčania**, **Guaránovia**, **Guaranovia**, **Guaraníjci**) je etnická skupina juhoamerických indiánov v oblasti Gran Chaco na rozhraní Argentíny, Paraguaja, Brazílie a Uruguaja. Jazykovo i kultúrne sú blízki kmeňom Tupí a Tupinamba, žijúcim severnejšie v oblasti Amazónie. Hovoria jazykom guaraníjčina, ktorý je napriek silnej konkurencii španielčiny stále druhým úradným jazykom Paraguaja, kde ním okrem Guaraníov hovorí aj veľa mesticov.

## Dejiny a spôsob života
Guaraníovia sa živili predovšetkým poľnohospodárstvom, pestovali tradične maniok, kukuricu, bavlník, tabak a ďalšie rastliny, významný bol aj lov, rybolov a zber. Ich obľúbeným nápojom je doteraz čaj z yerba maté. Ich spoločnosť bola patrilineárna a žili v osadách, tvorených veľkými spoločnými domami *maloka*. Od 16. storočia sa dostali do kontaktu s jezuitskými misionármi, ktorí na ich území postupne založili asi 30 misií zvaných redukcia. Jezuiti medzi Guaraními šírili kresťanstvo, ale aj znalosť chovu koní a dobytka, okrem toho organizovali ich obranu pred brazílskymi otrokármi, čo sa stalo námetom slávneho filmu *[[Misia (film z roku 1986)|Misia]]*. Po zrušení jezuitského rádu a zániku misií roku 1768 boli Guaraníovia zahnaní späť do saván a pralesov, kde sa vrátili k tradičnému spôsobu života aj starým zvykom, udržali si však niektoré výdobytky, najmä chov koní a strelné zbrane. V 60. rokoch 19. storočia boli takmer vyhubený v priebehu paraguajskej vojny. V súčasnej dobe žije asi 95 000 Guaraníov, predovšetkým v Paraguaji, malá časť aj v Argentíne, Bolívii a Brazílii.

## Mytológia a náboženstvo
Pôvodné náboženstvo Guaraníov bolo animistické, od 16. storočia však boli vystavení intenzívnej katolíckej misii zo strany jezuitov. Pôvodné predstavy si však čiastočne udržali. Najvyšším božstvom bol stvoriteľ *Ňamandú*, ktorý na začiatku oživil sám seba. Jeho prvým dielom bola reč, ktorej tvorivá moc mu umožnila vytvoriť ďalšie božstvá, a prvotne dokonalý svet. S pomocou reči vytvoril ducha Slnka a ohňa *Karaí*, ducha mrakov, tieňa a dymu *Jakairá*, ducha vody a dažďa *Tupá* a ženského ducha noci a Mesiaca *Arasy*. Nakoniec stvoril zo zmesi hliny, vtáčej krvi, rastlinných štiav a rozdrvenej stonožky prvý ľudský pár. Keď boli ľudia stvorení, objavil sa na svete duch dobra *Angatupyry* a duch zla *Taú*. Ľudia si vybrali ducha zla, previnili sa incestom a ďalšími zločinmi, preto ich stvoriteľ *Ňamandú* potrestal potopou a sám odišiel do vzdialenej krajiny bez zla. Od tej doby sa už neprejavuje a jeho božskú úlohu prevzal vládca dažďa *Tupá*.

Ďalší mýtus rozpráva o ľudskej žene *Kerane*, ktorá bola unesená duchom zla *Taú* a porodila mu sedem detí, z ktorých sa však kliatbou mesačnej bohyne *Arasy* stali monštrá, ale zároveň mocní duchovia:
* *Tejú Jagua*: sedemhlavý jašter teju s ohnivými očami, vládca podzemia a strážca pokladov.
* *Mbóí Túí*: operený had s vtáčou hlavou, vládca riek a rybolovu.
* *Moňai*: rohatý had, nadaný kúzelnou mocou.
* *Ao ao*: zlý duch hôr a kopcov, pripomínajúci obrieho pekariho.
* *Kurupi*: chlpatý lesný duch s chodidlami obrátenými dozadu, vládca pralesa a zveri.
* *Jasy Jatere*: duch siesty a rastliny yerba maté, vyzerajúci ako človek - albín.
* *Luison*: zlý duch smrti a pohrebísk, pripomínajúci psovitú šelmu.

## Iné projekty

## Zdroj

## Ďalšie zdroje

Kategória:Domorodí obyvatelia Južnej Ameriky