Alexandr Nikolajevič Ostrovskij

**Alexandr Nikolajevič Ostrovskij** (; * 12. apríl 1823, Moskva, Ruská ríša – † 14. jún 1886, Ščelykovo, Ruská ríša) bol ruský dramatik. Vo svojich dielach sa zameriaval predovšetkým na život moskovskej spoločnosti.

Tvoril v období realizmu a jeho dramatické diela sa radia k dielam jeho súčasníkov Leva Nikolajeviča Tolstého, Fiodora Michajloviča Dostojevského a Ivana Sergejeviča Turgeneva.

## Život a dielo

Ostrovskij sa narodil do rodiny moskovského obchodného právnika a tak mu bol svet obchodovania blízky už od malička. Po skončení moskovského gymnázia, Ostrovskij študoval právo. Po skončení štúdia v roku 1843 vstúpil do štátnej služby a pracoval na súdoch až do 1851. Mnohé charaktery, či už z jeho rodinného prostredia alebo z pracovných skúseností mu poslúžili ako predobraz postáv z komédie *Dohodneme sa, veď sme svoji*.

Už ako sedemnásťročný chlapec si Ostrovskij obľúbil svet divadla a v roku 1847 začal písať svoje prvé dramatické pokusy, ktoré aj verejne prezentoval. Ešte v ten istý rok sa mu podarilo vydať jednu zo scén komédie *Veď sme svoji*, ktorá bola vydaná vo svojej úplnosti o tri roky neskôr, v roku 1850 pod názvom *Bankrot*. Vďaka tejto hre si Ostrovskij získal reputáciu zručného dramatika. Sarkastický, ale pravdivý obraz o moskovských obchodníckych kruhoch v nich vzbudil veľkú nevôľu a hra bola zakázaná. Po zásahoch cenzúry bola znovu vydaná v roku 1859 a v tejto spotvorenej forme mala premiéru v roku 1861. Pôvodný text hry sa na javisku objavil až v roku 1881. Práve táto hra prispela k Ostrovského odchodu zo štátnej služby. 

Po odchode zo štátnej služby sa Ostrovskij začal naplno venovať písaniu - spomedzi ruských autorov je výnimočný práve tým, že sa venoval výlučne iba dráme a divadlu. Počas svojho života napísal 48 hier, z toho osem bolo veršovaných. Venoval sa rôznym témam, či už to boli ruské dejiny alebo rozprávkové hry. Ťažisko jeho práce však leží v manieristických drámach kriticky zobrazujúcich moskovskú spoločnosť. 

Nasledovala ďalšia hra - *Chudoba cti netratí* - vznikla pod vplyvom slavianofilského hnutia - Ostrovskij v nej kontrastuje ruskú tradíciu, ktorej pokladmi sú milosť a láska, s povrchnosťou a pozlátkou západnej civilizácie. Nasledovali hry *Bez vena* a *Nesadaj si do cudzích saní*. Práve táto hra bola prvou, ktorú v roku 1854 uviedli v divadle.

V roku 1856 sa Ostrovskij vydal na cestu po krajoch v okolí Volgy. Taktiež sa uchádzal o post ministra námorníctva - jeho úlohou bolo vykonať prieskum a podať správu o riečnej navigácii na Volge a využiteľnosti kraju pre námorníctvo. Taktiež mal za úlohu vykonať etnologický prieskum medzi obyvateľstvom. Zapisoval zvyky, obyčaje a pracovné podmienky obyvateľov. Tento výlet priamo ovplyvnil Ostrovského hry ''Les'' a ''Búrka''. Práve *Búrku* považujú za Ostrovského majstrovské dielo. 

## Výberová bibliografia
* 1850: *Veď sme svoji* (pôvodne pod názvom *Bankrot*) (Свои люди — сочтёмся)
* 1854: *Chudoba cti netratí* (Бедность не порок)
* 1856: *Výnosné miesto* (Доходное место)
* 1860: ''Búrka'' (Гроза)
* 1871: ''Les'' (Лес)
* 1875: *Vlci a ovce* (Волки и овцы)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Alexander Nikolalejvič Ostrovskij; biografia 
* Ostrovského diela na stránkach Projektu Gutenberg 
* Monologue Archive; archív monológov z Ostrovského hier 

Kategória:Ruskí spisovatelia
Kategória:Ruskí dramatici