Kvitnutie

thumb|300px|right|kvet lekna

**Kvitnutie** je dôležité obdobie ontogenézy semennej rastliny, v ktorom rastlina prechádza z fázy vegetatívneho rastu do reprodukčnej fázy. Vo vegetatívnej fáze rastliny kontinuálne rastú, tvoria nové listy, stonky a korene. Navodenie kvitnutia spôsobuje zmeny v apikálnom meristéme výhonku vedúce k diferenciácii kvetných orgánov (kvetné obaly, tyčinky a piestiky).

Prechod do tejto fázy zabezpečujú kontrolné mechanizmy fixované geneticky. Môže nastať len v určitom veku rastliny, keď rastlina dosiahne kvetnú zrelosť a za určitých vonkajších podmienok. Signály, ktoré evokujú kvitnutie, zahŕňajú vnútorné (autonómne) faktory ako sú cirkadiánne rytmy, hormóny a vonkajšie faktory, ako sú teplota a fotoperióda. Čas vstupu do kvetnej fázy je druhovo variabilný a prebieha rôznou rýchlosťou.

Kvitnutie zahŕňa etapu **kvetnej indukcia** (podnet k tvorbe kvetov) a etapu **diferenciáciu kvetných orgánov**.
Prebiehajú tri postupné štádiá:
# indukcia kvetov
# založenie (iniciácia) kvetov
# diferenciácia kvetov

**Indukcia kvitnutia môže byť dvojaká:**
# Fotoperiodická indukcia kvitnutia
# Teplotná indukcia kvitnutia – jarovizácia

## Fotoperiodická indukcia kvitnutia
Rastliny sa na základe fotoperiodických vlastností delia na:
* krátkodenné (SDP – short day plants) – chryzantéma, sója
* dlhodenné (LDP – long day plants) – špenát, horčica, repa
* prechodné rastliny (kvitnú v úzkom rozpätí dĺžky dňa) – variety cukrovej repy
* ambifotoperiodické (kvitnú za krátkeho aj dlhého dňa)
* neutrálne (kvitnutie nie je riadené dĺžkou dňa) – kukurica, uhorka, fazuľa, nechtík

Fotoperiodický stimul, ktorý podmieňuje odpoveď vrcholu stonky,  sa vníma listami. Hlavnými receptormi sú fytochrómy.

## Jarovizácia, syn. vernalizácia
Vernalizácia je proces, v ktorom pôsobenie chladu na plne napučané semeno alebo rastúcu rastlinu stimuluje kvitnutie.
Jarovizačný stimul je lokalizovaný vo vrcholovom meristéme. Pre väčšinu druhov sú najúčinnejšie jarovizačné teploty tesne nad nulou (1 – 2 °C), ale účinné sú aj teploty nižšied a vyššie (−1 až +9 °C). Vplyvom jarovizačného chladu sa indukujú enzymatické reakcie, zvlášť dochádza k intenzívnejšiemu dýchaniu.

## ABC model vývinu kvetných orgánov
thumb|right|250px|Schéma zobrazujúca riadenie tvorby jednotlivých častí kvetu na základe ABC modelu

**ABC model vývinu kvetných orgánov** je modelom, ktorý prbýkrát formuloval E. Coen and Elliot Meyerowitz v roku 1991. Je to model genetického riadenia a regulácie kvitnutia, získaný na základe štúdia mutácií ktoré spôsobujú nefunkčnosť toho-ktorého génu podľa nasledujúcej schémy (pozri aj obrázok):

* Gény **"A"** – samé o sebe – vytvárajú kalich (kališné lístky)
* Gény **"A"** spoločne s génmi **"B"** – vytvárajú korunu
* Gény **"C"** spoločne s génmi **"B"** – vytvárajú tyčinky
* Gény **"C"** – samé o sebe – vytvárajú piestik

Na základe tejto schémy možno odvodiť, že mutácia spôsobujúca nefunkčnosť génov **"A"** spôsobí vznik abnormálnych kvetov, ktoré majú iba tyčinky (gény **"C"** + **"B"**) a piestiky (gény **"C"**). Mutácia génov **"B"** spôsobí vznik kvetov, ktoré majú iba kalich (Gény **"A"**) a piestik (Gény **"C"**) a napokon mutácia génov **"C"** spôsobí produkciu kvetov, ktoré majú iba kalich (Gény **"A"**) a korunu (gény **"C"** + **"B"**).

## Pozri aj
* Kvet
* Fotoperiodizmus

Kategória:Botanika