open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stredná hoľa

**Stredná hoľa** () je vrch v Nízkych Tatrách. Leží nad Šumiacom, približne  juhozápadne od Svitu. 

## Poloha
Nachádza sa vo východnej časti Nízkych Tatier, v geomorfologickom podcelku Kráľovohoľské Tatry a časti Kráľova hoľa. Leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Brezno a na katastrálnom území obce Šumiac. Najbližšími sídlami sú južne situované obce Vaľkovňa a Šumiac, severne sa nachádza Liptovská Teplička. Vrch je súčasťou Národného parku Nízke Tatry.

## Opis
Stredná hoľa leží v hlavnom hrebeni Kráľovohoľských Tatier, medzi Orlovou () a Kráľovou hoľou (). Južným smerom susedí Dudlavá skala (), západným leží Ždiarna (), Orlová, Bartková () a Andrejcová (), severným Holica (), Opálené (), Kolibisko () a Dzurová () a východným Úplaz (), Tri kopce () a Kráľova hoľa (). Severné svahy masívu odvodňujú prítoky Čierneho Váhu, voda z južných odteká Ždiarnym potokom do Hrona. Vrcholom vedie Cesta hrdinov SNP. 

### Výhľady
Hrebeň i vrcholovú časť pokrýva nízka hôľnatá vegetácia s množstvom skalnatých polí, umožňujúce nerušený kruhový rozhľad. Pri vhodných podmienkach je možné pozorovať mnohé vrcholy Nízkych Tatier, no tiež Levočské vrchy, Vysoké a Západné Tatry, Chočské vrchy, Oravskú Maguru, Malú Fatru, Kremnické vrchy, Poľanu, Veporské a Stolické vrchy, no tiež vrchy v severnom Maďarsku.

## Prístup
* po  červeno značenej magistrále (Cesta hrdinov SNP) po hlavnom hrebeni:
** od západu zo sedla Priehybka cez Ždiarske sedlo a Orlovú
** od východu z Telgártu cez Kráľovu hoľu 
* po  modrej značke cez Kráľovu hoľu:
** zo severu z Liptovskej Tepličky
** od juhu zo Šumiaca 
* po  zelenej značke cez Kráľovu hoľu:
** od severu z Liptovskej Tepličky cez Záturňu
** od východu z Telgártu

## Referencie

## Pozri aj
* Kráľova hoľa (geomorfologická časť)
* Kráľovohoľské Tatry
* Zoznam vrcholov v Nízkych Tatrách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Nízkych Tatrách
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Brezno
Kategória:Šumiac
John Candy

**John Franklin Candy** (* 31. október 1950, Toronto, Ontário, Kanada – † 4. marec 1994, Durango, Mexiko) bol kanadský zabávač a herec známy svojimi hlavne komediálnymi postavami. Zomrel v roku 1994 na srdcový kolaps.

## Filmografia
* 1979 - *[[1941 (film)|1941]]*
* 1980 - *The Blues Brothers*
* 1983 - *[[National Lampoon: Prázdniny v Amerike]]*
* 1985 - *[[Brewsterove milióny]]*
* 1985 - *[[Blázni a dobrovoľníci]]*
* 1987 - *Spaceballs*
* 1989 - *[[Sám so strýkom Buckom]]*
* 1990 - *[[Sám doma]]*
* 1991 - *[[JFK (film)|JFK]]*
* 1993 - *[[Kokosy na snehu]]*

Kategória:Kanadskí dabingoví herci
Kategória:Kanadskí filmoví herci
Kategória:Kanadskí televízni herci
Kategória:Kanadské osobnosti anglického pôvodu
Kategória:Kanadské osobnosti škótskeho pôvodu
Kategória:Kanadské osobnosti poľského pôvodu
Kategória:Kanadské osobnosti ukrajinského pôvodu
Kategória:Držitelia ceny Emmy
Kategória:Osobnosti na kanadských poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Toronta
Raúl Juliá

**Raúl Rafael Juliá y Arcelay** [IPA: ra'ul rafa'el xu'lia i aɾse'lai], známy ako **Raúl Juliá** (* 9. marec, 1940, San Juan, Portoriko – † 24. október, 1994, Manhasset, New York, USA) bol americký herec portorického pôvodu, držiteľ ceny *[[Zlatý glóbus]]*. Hral viacero dramatických, komických a muzikálových postáv v divadle, filme a v televízii.

## Z filmografie
* 1985 – *[[Bozk pavúčej ženy]]*
* 1988 – *Tequila Sunrise*
* 1989 – *Romero*
* 1990 – *Zelenáč*
* 1990 – *Havana*
* 1990 – *Odpútaný Frankenstein*
* 1990 – *[[Podozrenie]]*
* 1991 – *[[Rodina Adamsovcov]]*
* 1992 – *Peste La*
* 1993 – *[[Rodina Adamsovcov 2]]*
* 1994 – *Street Fighter - Posledný boj*

## Externé odkazy
* 

Kategória:Divadelní herci USA
Kategória:Herci divadelných muzikálov USA
Kategória:Filmoví herci USA
Kategória:Televízni herci USA
Kategória:Držitelia ceny Zlatý glóbus za najlepší mužský herecký výkon v miniseriáli alebo televíznom filme
Kategória:Komici USA
Kategória:Osobnosti USA portorického pôvodu
Kategória:Portorickí herci
Adolescentné moratórium

**Adolescentné moratórium** je vývojová fáza človeka, počas ktorej dochádza  k "odloženiu" vstupu do "dospelosti" (teda prijatia vážnych záväzkov, zodpovednosti za svoj život a podobne) na neskôr, napr. kvôli štúdiu. Moratórium môže byť viac či menej dobrovoľné alebo vynútené.

## Externé odkazy
* http://www.psyking.net/id183.htm

Kategória:Psychológia
Rekonštrukcionizmus

**Rekonštrukcionismus** je náboženský smer, ktorý sa snaží nadviazať na predkresťanské náboženstvá a obnoviť ich praktizovanie v súčasnom svete. Člení sa na mnoho smerov, ktoré spolu v skutočnosti, okrem základnej myšlienky rekonštrukcionizmu, nemajú nič spoločného, preto sa o rekonštrukcionizme dá len ťažko hovoriť ako o jednotnom smere, ale ide skôr o súhrnne označenie niekoľkých náboženských smerov, ktoré majú spoločné (hore uvedené) znaky.

U obnovovaných náboženstiev ide niekedy pozorovať odklon od pôvodnej podoby daného náboženstva (polyteizmus) a v menšej či väčšej miere sa v prejavujú prvky pluralizmu, henoteizmu či monolatrie.

## Podoby rekonštrukcionismu
* ***Kemetský ''<SMALL>(egyptský)</SMALL>'' rekonštrukcionismus***
** Kemetizmus
* ***Keltský ''<SMALL>(galský)</SMALL>'' rekonštrukcionismus***
** Druidizmus
* ***Slovanský rekonštrukcionismus***
** Slovianstvo
* ***Germánský rekonštrukcionismus***
** Asatru
* ***Helénský ''<SMALL>(grécky)</SMALL>'' rekonštrukcionismus***
**Najvyšší rada etnických Grékú (*Ύπατο Συμβούλιο των Ελλήνων Εθνικών*)
* ***Rímský rekonštrukcionismus***
**Nova Roma
* ***Kanaánský rekonštrukcionismus***
**Iglesia del Pueblo Guanche

## Pozri aj
* Pohanstvo
* Novopohanstvo
* Pohanská federácia

## Zdroj

Kategória:Novopohanstvo
Colorado (album)

***Colorado*** je tretí štúdiový  album českej rockovej skupiny Kabát, ktorý 7. septembra 1994 vydalo hudobné vydavateľstvo Monitor EMI.

## Zoznam skladieb
# "Rohypnol po tetě" - 4:33 
# "Centryfuga" - 3:48    
# "Nejsem z USA" - 3:48    
# "S čerty nejsou žerty" - 4:04
# "Starej bar" - 4:06    
# "Colorado" - 2:19    
# "Ou jipi jé" - 4:24    
# "Moje holka je Batman" - 4:05   
# "Kdyby ženský nebyly" - 3:24   
# "Sem klidnej" - 3:21   
# "Až pro mě přijdou" - 3:04   
# "Jak ti šlapou Kabáti" - 3:08

Kategória:Hudobné albumy z 1994
Kategória:Albumy skupiny Kabát
Pac-Man

náhľad|Screenshot z hry „Pac-Man“
**Pac-Man** je japonská plošinová počítačová hra vyvinutá spoločnosťou Namco. Prvýkrát bola uvedená v Japonsku 22. mája 1980. Veľmi skoro sa stala populárnou, neskôr až kultovou hrou. Stala sa symbolom všetkých počítačových hier, predlohou pre mnoho mutácií, populárnych piesní či pre televízny seriál. Pac-Man vo svojej dobe vytvoril úplne nový typ hry, pretože v dobe vzniku Pac-Mana bola väčšina hier typu "strieľačky", alebo sa podobali Pongu (prvá primitívna hra na TV).

Jeho tvorca *Toru Iwatani* tvrdil, že väčšina hier bola príliš násilná, preto chcel urobiť hru, ktorá by násilie postrádala a bola by prijateľná aj pre ženy.

## Princíp hry
Hráč ovláda žlté koliesko s ústami a okom, Pac-Mana, v bludisku vyplnenom bodkami tzv. pac-dotmi, ktoré má Pac-Man za úlohu všetky zjesť. Tým postupuje do ďalšieho levelu (opäť v rovnakom bludisku). V bludisku sa tiež pohybujú štyria farební duchovia, ktorí sa poväčšine snažia Pac-Mana dobehnúť (každý svojím vlastným spôsobom). Na začiatku hry je v bludisku iba červený duch a ostatní sú zavretí v akomsi domčeku uprostred obrazovky, postupne sa však do bludiska dostanú všetci. Keď Pac-Mana ktorýkoľvek z nich chytí, hráč stráca jeden z troch životov a začína znova uprostred bludiska, ale bodky, ktoré už zjedol, sa znova neobjavujú. Na obranu proti duchom sú v každej úrovni štyri väčšie bodky, ktoré môže Pac-Man zjesť – duchovia potom na chvíľu zmodrajú a Pac-Man môže pre zmenu naháňať ich (a pri kontakte ich zjesť). Po zjedení ducha z neho zostanú len oči, ktoré sa vrátia doprostred bludiska, a tam sa duch obnoví. Vpravo a vľavo na hracej ploche sú vchody do tunela, ktorými môže Pac-Man aj duchovia prechádzať z jednej strany na druhú (t. z. keď vojdú na jednej strane, objaví sa na strane opačnej).

V mieste, odkiaľ Pac-Man začína hrať, sa občas objavuje ovocie, ktoré mu pridá body. Za každú zjedenú bodku je desať bodov, za prvého ducha je 200 bodov, za druhého ducha 400 bodov, za tretieho 800 a za posledného 1600. Za 10000 bodov dostane hráč život navyše.

## Referencie

* 

## Iné projekty

Kategória:Arkády
Kategória:Počítačové hry z 1980
Kategória:Počítačové hry
Kategória:Hry pre ZX Spectrum
Radoslava

**Radoslava** je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 6. marca.

Mená Radoslav, Radoslava majú slovanský pôvod a význam mien je „radujúci(a) sa, sláviaci(a) radosť“. Radoslavy oslovujeme Radka, Slávka.

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Ženské mená
Kategória:Ženské mená slovanského pôvodu
Ovocná ulica

**Ovocná ulica** je ulica:
* v Banskej Bystrici, pozri Ovocná ulica (Banská Bystrica)
* v Banskej Štiavnici, pozri Ovocná ulica (Banská Štiavnica)
* v Bratislave, pozri Ovocná ulica (Bratislava)
* zaniknutá ulica v Bratislave, pozri Ovocná ulica (zaniknutá)
* v Košiciach, pozri Ovocná ulica (Košice)
* v Piešťanoch, pozri Ovocná ulica (Piešťany)
* v Trenčíne, pozri Ovocná ulica (Trenčín)
* v Trnave, pozri Ovocná ulica (Trnava)

Kategória:Rozlišovacie stránky – Ulice
Cream

**Cream** bola britská rocková skupina, v ktorej hrali gitarista Eric Clapton, basgitarista Jack Bruce a bubeník Ginger Baker. Táto skupina je oslavovaná ako prvé rockové trio, ktoré patrí do kategórie superskupín. 

Ich hudobný štýl je charakterizovaný ako hybrid blues, popu a psychedelického rocku. Je kombináciou Claptonovej bluesovej gitary, silného Bruceovho hlasu a jeho dynamickej hry na basovú gitaru a džezom ovplyvnených rytmov bubeníka Gingera Bakera. Skupina Cream má predaných na celom svete viac ako 35 miliónov hudobných nosičov a zároveň bola prvou skupinou v hudobnej histórii, ktorá získala platinový album (za album *[[Wheels of Fire]]*). Najväčšími hitmi skupiny boli skladby „I Feel Free“, „Sunshine of Your Love“, „White Room“, „Crossroads“ a „Badge“.

Skupina Cream spolu s The Jimi Hendrix Experience ovplyvnili vývoj populárnej hudby ťažkými technicky prepracovanými hudobnými témami, ktoré boli inšpiráciou pre ich súčasníkov z konca 60. rokov, ako boli skupiny Led Zeppelin, Deep Purple a The Jeff Beck Group. Ich štúdiové albumy museli byť v dobe ich nahrávania limitované časom, skutočný význam pre hudobnú kultúru mali koncertné vystúpenia skupiny Cream. Ich niekedy až 20 minútové improvizácie sa stali podnetom pre vznik prvých diel progresívneho rocku, pre skupiny ako boli The Allman Brothers Band, Rush, Grateful Dead, Phish, či heavy metalových skupín ako bola skupina Black Sabbath.

Hudobnou stanicou VH1 bola skupina Cream umiestnená na 16. pozíciu medzi 100 najväčšími hardrockovými umelcami.

Roku 1993 bola skupina Cream uvedená do Rokenrolovej siene slávy.

Vo februári 2006 skupina získala cenu Grammy za ich prínos a vplyv na vývoj modernej hudby.

## Diskografia
### Štúdiové albmy
* *[[Fresh Cream]]* - december 1966 (RIAA: Gold)
* *[[Disraeli Gears]]* - november 1967 (RIAA: Platinum)
* *[[Wheels of Fire]]* - júl 1968 (dvojalbum - *In the Studio* a *Live at [[the Fillmore]]*.) (RIAA: Gold)
* *[[Goodbye (Cream album)|Goodbye]]* - marec 1969
* *[[Live Cream]]* - April 1970
* *[[Live Cream Volume II]]* - marec 1972
* *[[Royal Albert Hall London May 2-3-5-6 2005]]* - október 2005

### Kompilácie
**Best of Cream* - 1969 (RIAA: Gold)
**[[Heavy Cream]]* - 1972
**[[Strange Brew: The Very Best of Cream]]* - 1983 (RIAA: Platinum)
**Creme de la Cream* - 1992
**[[The Very Best of Cream]]* - 1995 (RIAA: Gold)
**[[Those Were the Days (Cream)|Those Were The Days]]* - 1997
**[[20th Century Masters: The Millennium Collection: The Best of Cream]]* - 2000
**[[BBC Sessions (Cream album)|BBC Sessions]]* - 2003
**[[I Feel Free Ultimate Cream]]* - 2005
**[[Cream Gold]]* - 2005

## Referencie


Kategória:Britské hudobné skupiny
Kategória:Superskupiny
Bryndzová nátierka

thumb|Bryndzová nátierka

**Bryndzová nátierka** (iné názvy: **liptovská nátierka**; nespisovne [bohemizmy]: *bryndzová/liptovská pomazánka*; nárečovo: *šmirkas*, *šmirkáš*, *šmírkás*, *šmirkás*, *šmirkáz*, *šmirkaz*, *körözet*, *kerezet*; , ) patrí medzi typické jedlá slovenskej kuchyne, ale pripravuje sa aj v Maďarsku, Rakúsku a iných stredoeurópskych kuchyniach. Pre Slovensko je typická tým, že sa pripravuje z ovčej bryndze. Okrem toho obsahuje maslo, nakrájanú cibuľu, mletú červenú papriku, poprípade iné koreniny.

## Etymológia
Slovenské názvy začínajúce sa na *šmir*-/*šmír*- vznikli z nemeckého slova *Schmierkäse* [šmírkäz(e)], ktoré znamená rozotierateľný syr. 

Slovenské názvy *körözet* a *kerezet* vznikli z maďarského slova *körözött*, ktoré doslova znamená obkolesený.

## Liptauer
**Liptauer** je nemecký (rakúsky) názov slovenskej bryndzovej nátierky, i keď pôvodne zrejme označoval čistú bryndzu dovážanú do Viedne z Liptova (po nemecky *Liptau*). Najväčšiu popularitu má dnes Liptauer v Rakúsku, najmä v jeho východnej časti, kde je bežne dostupný v obchodoch, či ako stolová lahôdka podávaná s chlebom k vínu a pivu. Pravá slovenská bryndzová nátierka obsahuje bryndzu, nakrájanú cibuľu, červenú papriku a maslo, a má mať naoranžovatelý vzhľad a mierne štipľavú chuť. Dnešný rakúsky Liptauer sa však postupne vzďaľuje od pôvodnej receptúry, keďže sa vyrába z kravského mlieka a sú do neho pridávané rôzne "nové" prísady ako tuniak apod.

## Odkazy

Nátierka
Kategória:Slovenské jedlá
Žinčica

**Žinčica** (nárečovo: **žintica**, **žentyca**) je prevarená srvátka z ovčieho mlieka. Ide o vedľajší produkt spracovania ovčieho mlieka.

Srvátka (kvapalina, ktorá vzniká z mlieka po oddelení syra) sa ešte raz prevarila. Keď sa na povrchu kotlíka začali objavovať bubliny prestala sa ohrievať. Varechou sa zozbierala vrchná, hustá vrstva tzv. urda. Táto sa potom miešala a ochladila v inej nádobe - takto vzniká jemná žinčica. Z nej sa niekedy vyrábalo aj ovčie maslo. Zmiešaním sladšej a staršej žinčice vznikala kyslá žinčica.

V regiónoch Šariš a Spiš sa urda neodlievala, takto vznikala seknutá (=zrazená, zubatá) žinčica.

Na salašoch sa pila z črpákov. Okrem potraviny a nápoja slúžila ako liek pri žalúdočných a pľúcnych chorobách.

Zvyšok žinčice sa dával psom a sviniam.

## Zdroje
* žinčica. In: 
* 

## Externé odkazy
* žinčica. In:  ''Tradičná ľudová kultúra Slovenska slovom a obrazom: elektronická encyklopédia''

Kategória:Slovenská kuchyňa
Kategória:Slovenské nápoje
Kategória:Mliečne výrobky
Kategória:Kyslomliečne nápoje
Kategória:Pastierstvo
Kategória:Ovčie mlieko
Antonín Hajn

PhDr. **Antonín Hajn** (* 24. júl 1868, Solnice – † 26. marec 1949, Praha) bol český novinár a politik.

## Život
Hajn bol syn tesára. Absolvoval gymnázium v Chrudime a neskôr vyštudoval dejiny na filozofickej fakulte Pražskej univerzity (dnes Karlova univerzita). V roku 1901 bol promovaný na doktora filozofie. V roku 1893 bol zatknutý a postavený pred súd pre velezradu spolu s ďalšími troma zakladateľmi anarchistického spolku pokrokovej študentskej mládeže Omladina (Karel Stanislav Sokol, Dr. Alois Rašín a Josef Škába) a odsúdený na 18 mesiacov žalára.

Od roku 1897 bol členom Radikálnej pokrokovej strany a začal vydávať stranícky týždenník, a neskôr denník *Samostatnost*. V rokoch 1905-09 redigoval aj stranícky časopis *Pokroková revue*. V rokoch 1908-1912 bol predsedom České strany štátoprávne pokrokovej, nástupkyne predchádzajúcej strany. V rokoch 1907-1911 bol členom rakúsko-uhorskej Ríšskej rady a v Čechách poslancom zemského snemu.

Počas prvej svetovej vojny bol činný v domácom odboji. V období vzniku Česko-Slovenska bol od 14. novembra 1918 do 15. apríla 1920 členom Revolučného národného zhromaždenia. Poslancom zostal aj v neskorších čs. parlamentoch, až do roku 1935.

Jeho brat, Alois Hajn, bol členom pokrokového hnutia mládeže, novinárom a členom Sociálno-demokratickej strany.

## Osobnosť
Hajn bol jednou z významných osobností reformných Čiech konca 19. storočia. Zaujímal sa najmä o sociálne otázky. Bol jedným z vodcov študentského hnutia a neskôr radikálneho pokrokového hnutia.

## Masaryk o Hajnovi
Tomáš Garrigue Masaryk nepriamo pripisuje Hajnovi zásluhy o zakreslenie dnešných slovenských hraníc:

*Když jsem roku [[1914|čtrnáct]] chtěl jet za hranice, to už jsem docela rozhodně počítal se [[Slovensko|Slovenskem]]. Ale abych měl jaksi plnou moc v tomto směru něco dělat, chtěl jsem vědět, co tomu říkají jiní poslanci a politikové, a sondoval jsem u nich. Mluvil jsem s Antonínem Hajnem za státoprávníky; Hajn byl hned a plně při věci a řekl mi, že má u generálního štábu známeho důstojníka, který by nám mohl nakreslit mapu příštího Slovenska z hlediska národnostního, strategického a tak. Opravdu mi pak přinesl mapu, na které byly nakřesleny příští hranice plavajzem; a naše dnešní hranice se kryjí skoro přesně s těmi na té mapě.* (Karel Čapek - Hovory s T.G. Masarykem, Čs. spisovatel, Praha 1969, strana 104)

Kategória:Narodenia v 1868
Kategória:Úmrtia v 1949
Kategória:Českí filozofi
Kategória:Českí politici
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Karlovej univerzity
Kategória:Poslanci rakúskej Ríšskej rady
Oštiepok

**Oštiepok** je tradičný slovenský valašský výrobok z ovčieho syra. Pôvodne sa vyrába odštipnutím čerstvého sladkého syra, ktorý sa vtlačí do drevenej, ručne vyrezávanej - bačom vyzdobenej okrúhlej formy, kde sa nechá odstáť. Následne sa vyberie a ponorí do teplej slanej vody, nechá sa tam odležať, kým soľ neprenikne úplne dovnútra; potom sa nechá mierne preschnúť. Pobytom v slanej vode získava oštiepok svoju tradičnú trvácnosť, jeho povrch pritom mierne skôrnatie, zväčša zožltne.

## Rozdiel medzi oštiepkom a oscypkom
Rozdiel je v charaktere výroby a v spracovaní. 
* Oštiepok
** ručná, ale aj častejšia mechanická výroba
** 100% ovčie mlieko alebo ovčie mlieko a prísada, kravské mlieko - max 80%
** tvar: guľatejší
** údenie: je možné v osobitných miestnostiach

* Oscypek
** výlučne ručná výroba
** 100% ovčie mlieko alebo sa môže pridať prísada, kravské mlieko v maximálnom množstve 40%
** tvar: špicatejší, kužeľovitý, valcovitý
** údenie: len na salašoch

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Slovenské syry
Kategória:Syry z ovčieho mlieka
Höga kusten

**Höga kusten** (doslova „Vysoké pobrežie“) je názov pobrežia na švédskej strane Botnického zálivu. Celá oblasť je unikátna, keďže sa tu už od doby ľadovej pomaly dvíha zem, čo má silný vplyv na celú krajinu. Izostatický výzdvih je spôsobený odľahčením hornín, ktoré nastalo po ústupe ľadovca po skončení poslednej ľadovej doby. 
 
Od roku 2000 je oblasť s rozlohou  súčasťou svetového kultúrneho dedičstva UNESCO.

## Iné projekty

Kategória:Lokality Svetového dedičstva vo Švédsku
Amsterdamské kanály

**Amsterdamské kanály** tvorí viac než sto kilometrov kanálov („gracht“), približne 90 ostrovov a 1500 mostov, ktoré zabezpečili mestu prezývku "Benátky severu". 

Tri hlavné kanály: Herengracht, Prinsengracht a Keizersgracht boli vykopané v 17. storočí počas holandského "Zlatého veku". Tieto kanály vytvárajú koncentrické polkruhy okolo mesta, ktoré sa nazývajú "grachtengordel" (tzv. „kanálový opasok“). Pozdĺž kanálov sa nachádza vyše 1550 pamätihodností a významných budov.

V roku 2010 boli zapísané na zoznam svetového dedičstva UNESCO.

## Významné kanály
### Singel
**Singel** obkolesoval mesto už v stredoveku. Od roku 1480 do roku 1585 slúžil ako vodná priekopa chrániaca mesto. Na konci 16. storočia sa Amsterdam začal ďalej rozširovať aj za hranice Singlu. Kanál vedie od jazera IJ, neďaleko stanice Amsterdam Centraal  až na námestie Muntplein, kde sa vlieva do rieky Amstel. V súčasnosti je prvým a najvnútornejším z polkruhových kanálov, ktoré obchádzajú centrum mesta. 

### Keizersgracht
**Keizersgracht** (doslova „Cisárov kanál“) je tretí a najširší z kanálov v centre Amsterdamu. Nachádza sa medzi Herengracht a Prinsengracht. Pomenovali ho na počesť Maximiliána I., cisára Svätej ríše rímskej. 

### Prinsengracht
**Prinsengracht** (doslova „Princov kanál“) je štvrtý a zároveň najdlhší z hlavných amsterdamských kanálov. Väčšina domov pozdĺž kanálu bola vybudovaná počas tzv. zlatého veku Amsterdamu. Mosty prechádzajúce ponad kanál sa nespájajú s ulicami na strane mestskej štvrte Jordaan. 

Medzi turisticky príťažlivé budovy nachádzajúce sa popri kanále patria: kostol Noordkerk, trh Noordermarkt, Dom Anny Frankovej, Westerkerk, najvyšší kostol v Amsterdame; a Homomonument. 

## Referencie


## Literatúra
* Stichting Atelier voor Restauratie en Research van Schilderijen (ITAAR/ARRS): *De Gouden Bocht van Amsterdam*. Amsterdam 2006, ISBN 90-810694-1-1
* Bakker, J. Kloters, Vincent van Rossem, W. Vroom u. a. (Hrsg.): *Amsterdam in de Tweede Gouden Eeuw*. Uitgeverij Thot, Bussum 2000.
* Geert Mak: *Een kleine geschiedenis van Amsterdam*. Uitgeverij Olympus, Amsterdam 1999, ISBN 90-254-9972-4

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Studio Koning. Fotos über Grachten in Amsterdam
* 50 Fotos über die Geschichte von Amsterdam  vom Jahre 1200 bis 2004
* Panorama der Kanäle von Amsterdam
* Videoaufnahme der ''Van Noordtkade'' – ''Van Noordtgracht'' 

Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Holandsku
Kategória:Stavby v Holandsku
Kategória:Amsterdam
Chortycia

náhľad|Satelitná snímka ostrova Chortycia

**Chortycia** (ukrajinsky Хортиця) je najväčší ostrov na rieke Dneper. Nachádza sa na južnej Ukrajine na území mesta Záporožie. Ostrov má pretiahnutý tvar (od severozápadu k juhovýchodu), je nad 12&nbsp;km dlhý, stredná šírka je približne 2,5&nbsp;km. 

V 16. storočí vznikla na Chortycii opevnená tvrdza záporožských kozákov, ktorí odtiaľ spravovali Záporožskú Sič. Dnes tu pôsobí Múzeum záporožského kozáctva. V roku 2007 bola Chortycia zvolená jedným z sedem divov Ukrajiny.

## Dejiny
[náhľad|Pohanský chrám z obdobia [neolitu (rekonštrukcia)]]

Byzantský imperátor Konštantín VII. Porfyrogennétos v diele *«De administrando imperio»* sa zmieňuje o "ostrove svätého Georia" nižšie dneprovských  práhov.
Podľa legendy v  roku 972 na Chortycii bol zabitý knieža Sviatoslav Igorevič, keď sa vracal z výpravy na Konštantínopol.

[náhľad|Severná skalnatá časť Chortycie a [DneproGES]]

## Literatúra
* **Jana Bürgers**: «Mythos und Museum. Kosakenmythos und Nationsbildung in der postsowjetischen Ukraine am Beispiel des Kosakengeschichtsmuseums auf der Insel Chortycja.» In: Bianka Pietrow-Ennker (Hg.): Kultur in der Geschichte Russlands. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht, 2006. ISBN 3-525-36293-5
* **Christian Ganzer**: Sowjetisches Erbe und ukrainische Nation. Das Museum der Geschichte des Zaporoger Kosakentums auf der Insel Chortycja. Mit einem Vorwort von Frank Golczewski. Stuttgart: ibidem-Verlag, 2005 (Soviet and Post-Soviet Politics and Society, vol. 19). ISBN 3-89821-504-0

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* Informácia o Chortice  
* Dejiny o Chortica (ukr.) 

Kategória:Ostrovy Ukrajiny
Kategória:Povodie Dnepru
Kategória:Záporožie
Kategória:Geografia Záporožskej oblasti
One Piece

***One Piece*** () je japonská manga séria, podľa ktorej neskôr vznikol aj rovnomenný anime seriál. Autorom mangy je Eiičiró Oda. Manga aj anime sú v Japonsku veľmi populárne, získavajú vysoké hodnotenia a majú vysokú sledovanosť. Anime epizódy, manga kapitoly a manga zväzky stále vychádzajú. Dosiaľ bolo vydaných tiež 17 filmov, 4 OVA a niekoľko špeciálov.

## Príbeh

Príbeh je zasadený do obdobia vlády pirátov na oceánoch, ale odohráva sa v imaginárnom svete. *Monkey D. Luffy* je 19-ročný bláznivý chlapec, ktorý sa chce stať „kráľom pirátov“. Stále má so sebou slamený klobúk, ktorý dostal od piráta menom *Shanks*, ktorý ho v minulosti zachránil.

Luffy sa teda rozhodol, že si založí vlastnú pirátsku posádku. Ako prvý sa k nemu pridal samuraj *Zoro Roronoa*, nasledovaný navigátorkou *Nami*, nepoučiteľným klamárom *Usoppom*, kuchárom *Sanjim*, lekárom *Chopperom* a ďalšími. Ich tím dostal názov *Mugiwara Kaizoku* (slov. doslovne: *Piráti Slameného Klobúka*).

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka One Piece 

Kategória:Anime filmy
Kategória:Anime seriály
Kategória:Anime OVA
Kategória:Anime z roku 1999
Kategória:Manga
Google knihy

**Google knihy** (, staršie *Google Book Search*, ešte staršie *Google Print*) je vyhľadávacia služba, ktorú poskytuje Google. Cieľom je sprístupniť naskenované (digitalizované) knihy knižníc. V počiatkoch tohto projektu (2004) bolo naskenovaných približne 15 miliónov kníh z najväčších amerických knižníc - knižnica Michiganskej univerzity, Harvardova univerzitná knižnica, Standfordova Green library, Oxfordská Bodleian Library, Newyorská verejná knižnica.

Knihy majú rôzne spôsoby zobrazenia podľa toho ako to umožňuje autorský zákon:
* úplné zobrazenie - knihy u ktorých autori, respektíve vydavateľstvá uvolnili knihy na zverejnenie, alebo autorské práva sú premlčané - staré knihy.
* obmedzený náhľad - knihy u ktorých autori, respektíve vydavateľstvá, respektíve vlastníci autorských práv neuvoľnili knihy na zverejnenie.

Kategória:Google
Kategória:Digitálne knižnice
Impulzová šírková modulácia

rám|vpravo|Animácia šírkovej modulácie signálu. Signál má konštantnú periódou a premenlivú striedu D (0 - 100 %).

náhľad|350px|Jednoduchá metóda generovania PWM signálu (fialový priebeh dolu), šírkovo modulovaného vstupným signálom (zelený priebeh hore). Okamžitá hodnota vstupného signálu sa komparátorom porovnáva s okamžitou hodnotou pomocného signálu s pílovitým priebehom (modrý priebeh hore). Ak je hodnota vstupného signálu väčšia než pílovitého, PWM výstup je v aktívnom stave (log.1), v opačnom prípade v neaktívnom (log.0). 

**Impulzová šírková modulácia** alebo **pulzno-šírková modulácia** alebo **pulzná šírková modulácia** alebo **šírková modulácia**, skr. **PWM** (z angl. *Pulse width modulation*) je modulácia periodického signálu zmenou striedy (šírky impulzu) v závislosti od nejakej vstupnej veličiny za účelom prenosu informácie, alebo vysoko efektívnej regulácie elektrického výkonu, dodávaného do záťaže.

Vysoká účinnosť pri regulácii výkonu je daná tým, že regulátor je (v ideálnom prípade) vždy buď úplne uzavretý, alebo úplne otvorený. Nevznikajú v ňom preto tepelné straty v dôsledku úbytku napätia na regulačnom prvku s odporovým charakterom (rezistor, polovodičový priechod), ako je tomu pri spojitých regulátoroch. Je to však vykúpené zložitejším zapojením nespojitých regulátorov, vysokými nárokmi na použité spínacie súčiastky a vysokofrekvenčným rušením, vznikajúcim rýchlym prerušovaním výkonového obvodu, ktoré je potrebné odstraňovať filtrami a elektromagnetickým tienením nespojitého regulátora.

## Využitie
* Telekomunikácie – zmenou šírky impulzu je možné kódovať informáciu pri prenose
* Spínané zdroje elektrického napätia
* Nízkofrekvenčné zosilňovače triedy D. Signál z pomocného oscilátora sa šírkovo moduluje vstupným audiosignálom.
* Syntéza zvuku a tvorba zvukových efektov

## Referencie

## Pozri aj
* Strieda
* Modulácia

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Príklady zapojení na generovanie PWM v angličtine
* Generovanie PWM pomocou časovača NE555 v angličtine

Kategória:Modulácia
Strieda (elektronika)

**Strieda** (alebo tiež **činiteľ plnenia**) periodicky sa opakujúceho dvoj-stavového javu, signálu, alebo funkcie je definovaná ako pomer doby trvania *aktívneho stavu* („zapnutý“, log.1, prúd tečie, zariadenie pracuje, hodnota je nenulová, …) voči perióde (dobe opakovania sa) javu. Vyjadruje sa zvyčajne v percentách.

Symbolické vyjadrenie:
:strieda  D = \frac{\tau}{T} \ 
kde
:*D* je *strieda* (z angl. *duty cycle* – pracovný interval);
:\tau je doba, kedy je funkcia nenulová;
:\Tau je *perióda* funkcie.

Alternatívne k percentuálnemu vyjadreniu sa strieda niekedy udáva aj vo forme pomeru dĺžky trvania stavov „zapnutý“ a „vypnutý“ – napr. 1:1 vyjadruje striedu 50 %, 1:3 25 % a pod.

Príklad: ak je vykurovacie teleso zapnuté vždy 1 sekundu a potom vypnuté 99 s, pracuje so striedou 1/100 = 1 % (alebo 1:99 pri vyjadrení v tvare „zapnutý“:„vypnutý“).

## Pozri aj
* Perióda (fyzika)
* Impulzová šírková modulácia (PWM) – modulácia periodického signálu zmenou striedy

Kategória:Elektrické veličiny
Kategória:Elektronika
Strieda

**Strieda** môže byť:
*v textilníctve: pravidelné opakovanie obrazca alebo skupiny obrazcov na tkanine, pozri strieda (textil)
*v elektronike: pozri strieda (elektronika)
Nærøyfjord

**Nærøyfjord**  je ľadovcový fjord na západe Nórska. Je 17&nbsp;km dlhý a tvorí jednu z vetiev veľkého Sognefjordu. Je vysoko cenený vďaka takmer neporušenej krajine, preto je vyhľadávanou turistickou oblasťou. 

Od roku 2005 je spoločne s Geirangerfjordom súčasťou svetového kultúrneho dedičstva UNESCO.

## Iné projekty
 

Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Nórsku
Kategória:Fjordy Nórska
Kategória:Severné more
Kategória:Sogn og Fjordane
Ratihabícia

::*Ratihabícia znamená aj všeobecne [[privolenie]], [[schválenie]].*
**Ratihabícia** (z latinčiny: *ratihabitio*, z *ratus* = pevný + *habere* = mať) znamená dodatočné schválenie právneho úkonu alebo predpisu. Na rozdiel od ratifikácie, ktorou sa úkon stáva platným od chvíle ratifikovania, ratihabíciou sa vyslovuje platnosť úkonu od jeho schválenia (teda nie od doby schválenia ratihabície). Samotné procesy ratihabície a ratifikácie sa však nelíšia.

Na ratihabíciu môže byť niekoľko dôvodov. Základným dôvodom je prekročenie právomoci, t. j. stav, keď niekto koná v niekoho mene, ale prekračuje svoju právomoc. Takéto konanie musí byť schválené spätne, a ak sa to stane, je právnym úkonom viazaný ten, kto tento úkon schválil. Zaviazaný je však nie od okamihu schválenia, ale od okamihu konania. Takýto spôsob je možný nielen v prípade, keď konajúca osoba prekročí plnú moc, ale aj v prípade, že konala bez akéhokoľvek oprávnenia konať. Ak k ratihabícii nedôjde (ratihabícia sa vo všeobecnosti nedá predpokladať), je osoba, ktorá takto konala zodpovedná za toto konanie a druhá strana od nej môže vymáhať vzniknuté škody. Forma schválenia nie je predpísaná, ale je vhodné zvoliť písomnú formu.

Druhým dôvodom môže byť, že ratihabíciu nariaďuje zákon, napr. v jurisdikciách s dvojkomorovým parlamentom. V českom práve sa s ratihabíciou stretávame v ústave, je pri zákonných opatreniach senátu priamo vyžadovaná. K prípadom vyžiadania ratihabície dochádza, keďže senátne opatrenia je možné prijímať len v čase neexistencie Poslaneckej snemovne, ktorá následne tieto opatrenia spätne schváli alebo nie. Ak ich neschváli, prestávajú tieto nariadenia platiť dňom vyhlásenia neplatnosti. V takýchto situáciách je ešte možné voliť variant, keď špeciálne opatrenia prestávajú platiť dňom neschválenie. V týchto prípadoch je daná forma schválenoa, ale opatrenia, zákon, atp. vyžadujúce tento úkon majú v období od prijatia do neschválenia plnú platnosť. Neschválením v takomto prípade, nie je automaticky spochybnená predchádzajúca platnosť.

Známym prípadom ratihabície sú tzv. Benešove dekréty, vydávané v období neexistencie voleného zákonodárneho orgánu v rokoch 1941 – 1945 exilovou vládou prezidenta Edvarda Beneša. Tie boli v marci 1946 ratihabované ústavným zákonom č. 57/1946 Zb. Národného zhromaždenia. Táto ratihabícia bola a doteraz je niektorými právnikmi a historikmi považovaná za oficiálny začiatok nového, povojnového právneho poriadku, ktorý v zásade pretrváva dodnes. 

## Externé odkazy
* Juridictum, encyklopedie o právu: Ratihabice  (po česky) - článok, z ktorého čiastočne čerpalo toto heslo
* Rokovanie 20. schôdze FZ ČSFR, 21. januára 1992 - príspevok poslanca Ernesta Valka, ktorý sa do značnej miery týka ratifikácie a ratihabície

Kategória:Teória práva
Ragnarök

**Ragnarök** (v preklade *údel bohov*)  je v severskej mytológii označenie pre koniec sveta, zánik bohov, poslednú bitku mocností dobra a zla. Podľa legendy má svet byť opäť obnovený, pretože prežije osem dobrých bohov a jeden ľudský pár, ktorý sa pred nebezpečím ukryje v kmeni stromu Yggdrasil.V škandinávskej mytológii , Ragnarök (Americká výslovnosť: / r Æ ɡ n ə ˌ r ɒ k , r ɑː ɡ - / ( počúvanie ) O tomto zvuku ) [2] [3] [4] je séria udalostí, vrátane veľkého boja , predpovedaný na smrť mnohých významných osobností (vrátane bohov Odina , Thora , Týra , Freyra , Heimdalla a Lokiho), prírodné katastrofy a ponorenie sa sveta do vody. Po týchto udalostiach bude svet znovu a znovu plodný, stretnú sa prežívajúci a vracajúci sa bohovia a svet bude znovu osídlený dvoma ľudskými preživšími . Ragnarök je dôležitou udalosťou v severskej mytológii a bol predmetom vedeckého diskurzu a teórie v dejinách germánskych štúdií .

Severný portál kostola Urnes z 12. storočia bol interpretovaný tak, že obsahuje vyobrazenia hadov a drakov, ktoré predstavujú Ragnaröka . O udalosti svedčí predovšetkým Poetická Edda , zostavená v 13. storočí z predchádzajúcich tradičných zdrojov, a Próza Edda , ktorú v 13. storočí napísal Snorri Sturluson . V próze Edda a v jednej básni Poetická edda sa udalosť označuje ako Ragnarök alebo Ragnarøkkr ( stará nórčina pre „Osud bohov“ a „Súmrak bohov“), čo je popularizácia používaná Skladateľom 19. storočia Richardom Wagnerom s titulom poslednej zo svojich oper opery Der Ring des Nibelungen , Götterdämmerung (1876), čo je v nemčine „Súmrak bohov“.

## Tradičné podanie
Bohovia vedia, že Ragnarök je nevyhnutný. Hoci existuje veštba, že na konci sveta dôjde k veľkej bitke, v ktorej budú zničení, predsa sa na ňu pripravujú. 

Veľkosť bohov spočíva v tom, ako vzdorujú osudu, ktorému sa nemôžu vyhnúť. Záverečné štádium života sa ohlási rôznymi zlými znameniami. Najprv príde krutá zima (*fimbulvetr*) a takéto zimy prídu tri za sebou bez toho, aby ich vystriedalo leto. Po celej zemi zavládnu kruté boje.

Slnko a mesiac budú prenasledovať vlci a zhltnú ich – nastane tma. Na svet zaútočia tri hlavné mocnosti. Z mora sa vyplazí obrovský had Midgårdsormen (Jörmungandr) v bojovej nálade, čím uvedie do pohybu loď z nechtov mŕtvych Naglfar. Túto loď riadi obor Hrym, kormidelníkom je Loki. Z juhu prichádzajú démon ohňa Surtr so synmi Muspellu. Ale zo všetkých najstrašnejší je vlk Fenrir. V tejto chvíli povstane Heimdall a zatrúbením dá vedieť, že nastává Ragnarök a bohovia sa pripravujú do boja.

Freyr bojuje proti Surtovi, ale padne. Thor bojuje s Midgårdsormenom a obaja sa zabijú navzájom. Fenrir zhltne Odina, zabije ho však jeho syn Vídar. Týr bojuje so psom Garmom (strážca z podsvetia) a privodia si navzájom smrť, rovnako dopadne súboj Lokiho a Heimdalla. Potom Surtr vrhne na celú zem oheň a všetko spáli.

Po Ragnaröku však z oceánu vyvstane nová zem, ktorú zaľudnia ľudia, ktorí sa ukryli v koreňoch jaseňa Yggdrasilu a bohovia, ktorí prežili, spolu s Baldrom a Hödom, navrátilcami z Helheimu, nájdu v troskách Valhally posolstvo Odina – runy.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Severská mytológia
Frente Nacional

**Frente Nacional** (šp. Národný front) môže byť:
*Frente Nacional (Kolumbia)
*Frente Nacional (Španielsko)
National Front

**National Front** (angl. Národný front) môže byť:
* National Front (India)
* National Front (Austrália)

## Pozri aj
* Namibia National Front
* Botswana National Front
* Mizo National Front
* New Zealand National Front
* Balawaristan National Front
* United National Front (Srí Lanka)
* Swaziland National Front
* British National Front
Arborétum Borová hora

**Borová hora** je účelovým zariadením Technickej univerzity vo Zvolene. Nachádza sa na území miest Sliač a Zvolen v Banskobystrickom kraji v okrese Zvolen vo Zvolenskej pahorkatine. Územie arboréta bolo vyhlásené za chránený areál v roku 1981 s rozlohou 45,5 ha bez ochranného pásma. Na území chráneného areálu platí 3. stupeň ochrany. Borová hora je dendrologické arborétum prevažne s druhmi domácimi na Slovensku, s podchytením ich vnútrodruhovej a zemepisnej premenlivosti, slúži na výučbu, súčasťou je rozárium a zbierka kaktusov a sukulentov.

## História
30. marca v roku 1965 sa začali vysádzať prvé rastliny. Tento dátum je aj oficiálnym dátumom vzniku  arboréta.

## Rozárium
Zbierka ruží v rozáriu obsahuje približne 840 odrôd. Genofondovo je zbierka zameraná na ruže vyšľachtené na historickom území bývalého Československa.

## Zbierka kaktusov a sukulentov
Obsahuje taxóny pôvodom zo Severnej Ameriky a Mexika, najmä rody *Echinocereus* a *Mammillaria*, ale návštevník môže vidieť aj ukážky sukulentnej flóry z iných oblastí. Expozícia je rozdelená do skupín podľa miesta výskytu.

## Kluby
Pri arboréte vyvíja svoju činnosť od roku 1972 Klub kaktusárov Zvolen.
O rok neskôr v roku 1973 bol založený klub špecializujúci sa na pestovanie ruži - Rosa klub Zvolen.

## Sprievodné akcie
* Dni rododendrónov – azaliek - máj - 21. týždeň, aj cez víkend

* Dni ruží - jún - 24. týždeň, aj cez víkend

## Literatúra
* *Arborétum Borová Hora*, Technická univerzita Zvolen, 2005, ISBN 80-88817-84-6,

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape
* http://www.arboretum.sk
* Technická Univerzita vo Zvolene, Arborétum Borová hora - www.tuzvo.sk 
* www.slovakia.travel
* Enviroportal.sk
* Vyšľachtená ruža v arboréte - ruze.wi.cz
* Zoznam drevín vysadených na ploche Arboréta Borová hora 
* http://www.tuzvo.sk/sk/organizacna_struktura/dalsie_organizacne_sucasti/arboretum_borova_hora/aktuality/aktuality.html 

Kategória:Sliač
Kategória:Zvolen
Borová hora
Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Technická univerzita vo Zvolene
Kategória:Chránené územia v okrese Zvolen
Kategória:Organizácie vo Zvolene
Ardovská jaskyňa

**Ardovská jaskyňa** je významná, aktívna fluviokrasová jaskyňa so známou ponorovou a z veľkej časti i výverovou vetvou, a tiež so senilnými inaktívnymi časťami. Nachádza sa juhovýchodne od Ardova, na juhozápadnom okraji Silickej planiny v Slovenskom krase v masíve Veľkého vrchu (417 m n. m.). V strednotriasových svetlých steinalmských vápencoch bitynsko-ilýrskeho veku ju vytvárali vody občasného vodného toku, ktorý sezónne tečie spod Červenej stráne (398 m n. m.) pri Dlhej Vsi, pričom sa ponára v skupine niekoľkých ponorov v závere tzv. Dlhoveského okrajového polja. Známa je od nepamäti. Nové časti boli objavené v r. 1954. Tok z jaskyne vyviera neďaleko známych výverových častí jaskyne v sezónne aktívnej Ardovskej vyvieračke.

## Externé odkazy
* Profil a fotogaléria na retep.sk
* Článok o kresbách v jaskyni na sme.sk
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Kategória:Jaskyne na Slovensku
Kategória:Silická planina
Kategória:Národné prírodné pamiatky v Košickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rožňava
Kategória:Ardovo
Čachtická jaskyňa

**Čachtická jaskyňa** je jaskyňa a národná prírodná pamiatka v správe SSJ.

Nachádza sa pri obci Čachtice v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji.  Územie bolo vyhlásené v roku 1972 a novelizované v roku 2005 s rozlohou ochranného pásma 451,4765 ha. Je súčasťou CHKO Malé Karpaty.

Najstaršie prieskumné práce pri objavovaní podzemných  priestorov v okolí Čachtíc sa datujú od rokov 1912 - 1914, ktoré vústili v auguste 1956 do objavu Čachtickej jaskyne. Blízke okolie jaskyne predstavuje krasovú plošinu s veľkými vyvýšeninami Drapľákom a Skalkou, ktorá sa mierne dvíha západným smerom k chrbtu Čachtického pohoria. Je charakterizovaná dobre vyvinutými škrapmi, krasovými jamami a inými povrchovými krasovými javmi. Tektonická dispozícia podmienila vznik podzemných krasových foriem, jaskýň a priepastí, z ktorých najvýznamnejšia je Čachtická jaskyňa, najdlhšia jaskyňa v Chránenej krajinnej oblasti Malé Karpaty.

Vchod do jaskyne sa nachádza v jednej z krasových jám severne od kóty Drapľák v nadmorskej výške . V súčasnosti dosahuje dĺžka jaskynných chodieb  s zvislým rozpätím .

Jaskyňa vznikla v jemnokryštalických až drobnokryštalických strednotriasových vápencoch, ktoré patria k nedzovskej sérii Chočského príkrovu. Jaskynné priestory sú v prevažnej miere menších rozmerov s ojedinelým výskytom dómov a siení. Ich vznik bol podmienený zväčša korozívnou činnosťou presakujúcich vôd pozdĺž tektonických zlomov a puklín. Na niektorých miestach sa zachovali stopy po činnosti prúdiacej vody. V iných častiach podzemných priestorov prebiehal proces tvorby sintrovej výplne vo forme nátekov, stalaktitov a stalagmitov rôznorodých tvarov a veľkostí.

Z biologického hľadiska bola Čachtická jaskyňa málo preskúmaná. Poloha jaskyne, ako aj jej celkový charakter však vytvárajú predpoklad na výskyt zaujímavých foriem suchozemských a vodných bezstavovcov. Aj z pohľadu výskytu zimovísk netopierov patrí blízke okolie jaskyne k významným na Slovensku vďaka početnému zastúpeniu krasových dutín a dostatočných potravinových zdrojov.

V jaskyni bolo dosiaľ zistených osem druhov netopierov. Vo väčšom počte tu zimuje netopier veľký (*Myotis myotis*) a podkovár malý (*Rhinolophus hipposideros*). O bezstavovcoch Čachtickej jaskyne sa vie zatiaľ veľmi málo. Z okolia vstupnej šachty jaskyne je známy výskyt stonôžky (Chilopoda) druhu Lithobius forficatus, ktorá patrí k bežným obyvateľom rôznych typov povrchových biotopov, prípadne vchodových partií jaskýň.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Kategória:Jaskyne na Slovensku
Kategória:Národné prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Kategória:Jaskyne Malých Karpát
Kategória:Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Kategória:Čachtice
Národný front

**Národný front** môže byť:
* názov alebo súčasť názvu niektorých politických strán
* zoskupenie politických, záujmových a/alebo ideologických skupín spravidla vytvorené za nejakým spoločným cieľom, najmä počas druhej svetovej vojny a po nej, čiastočné synonymum: jednotný ľudový front, pozri napr. Vlastenecký front (Bulharsko, Vietnam), Jednotný demokratický vlastenecký front (Kórea), Front národnej jednoty (Poľsko), Vlastenecký ľudový front (Maďarsko), Front socialistickej jednoty (Rumunsko) a pozri aj nižšie
* skrátene Národný front Čechov a Slovákov
* skrátene Národný front NDR
* National Front ()
* Frente Nacional ()
* Front national ()
* Fronte Nazionale (; Taliansko)
* Nationale Front (; Švajčiarsko)
* National Front (Iran)
* Ethniko Metopo (po grécky; Grécko)
* Nationaal Front (po holandsky; Holandsko 1934/37 – 1941)
* Balli Kombëtar (po albánsky; Albánsko počas 2. sv. vojny)
* Národný front (Lotyšsko)
* Barisan Nasional (Malajzia)

## Pozri aj
* Ľudový front
* Jednotný front
* Partia Balli Kombëtar Shqiptar (Strana albánskeho národného frontu)
* Džebhe-je Melli Iran (Iránsky národný front)
Front national

**Front national** (fr. Národný front) môže byť:
* Front national (druhá svetová vojna)
* Front national (Belgicko)
* Front national (súčasné Francúzsko)
Mosonmagyaróvársky obvod

right|thumb|Poloha

**Mosonmagyaróvársky obvod** (maď. *Mosonmagyaróvári kistérség*) je administratívna jednotka, obvod, v Maďarsku v Rábsko-mošonsko-šopronskej župe. Jeho sídlom je mesto Mosonmagyaróvár.

Kategória:Obvody v Maďarsku
Malá Bránica (potok)

**Malá Bránica** je potok v severovýchodnej časti okresu Žilina, v katastrálnom území obce Belá. Tečie v Krivánskej Malej Fatre rovnomennou dolinou. Je to prítok potoka Bránica, meria 5,5 km a je tokom V. rádu. Celý tok leží v Národnom parku Malá Fatra.

Pramení v Malej Fatre na severozápadných svahoch Veľkého Kriváňa (1 708,7 m n. m.), priamo pod sedlom Bublen (1 510 m n. m.) vo výške približne 1300 0 n. m. Na hornom toku tečie severoseverozápadným smerom cez rovnomennú dolinu, pričom v oblasti západne od sedla Za Kraviarskym (1 230 m n. m.) vytvára vodopád. Na dolnom toku priberá prítok zo severného svahu Kykuly, stáča sa viac na severozápad a na styku Malej Fatry so Žilinskou kotlinou, v podcelku Varínske podolie, v nadmorskej výške približne  ústi do Bránice, ktorá tečie z vedľajšej doliny.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Krivánskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Snilovský potok

**Snilovský potok** je potok v dolnom Turci, v severnej časti okresu Martin. Je to tok IV. rádu.  

Pramení pod Veľkým Kriváňom (), tečie smerom na juh cez Snilovskú dolinu a pri Trusalovej sa vlieva do Studenca.

## Referencie
 

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Krivánskej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Maquiladora

**Maquiladora** alebo **maquila** (šp. maquila = poplatok za mletie; cudzie útraty) je montážny podnik v severnom Mexiku a Strednej Amerike, v ktorom sa montujú importované dielce alebo polotovary, čím sa vyrábajú hotové alebo takmer hotové tovary, ktoré sa potom exportujú.

Pojem sa spája s vytvorením Severoamerického pásma voľného obchodu NAFTA. V súčasnosti v týchto továrňach (je ich vyše 3 000) pracuje viac ako 1 milión Mexičanov. Väčšinou ide o továrne, ktoré produkujú súčiastky na export do USA. Na rozdiel od USA a Kanady je pracovná sila v Mexiku veľmi lacná. Okrem toho nízke, prípadne žiadne, clá a ďalšie poplatky spojené s obchodovaním cez hranice podporujú rast ziskov nadnárodných korporácií. Väčšina maquiladoras leží v tesnej blízkosti mexicko-americkej hranice.

Maquiladoras sú často vo vlastníctve amerických, japonských a európskych firiem, kde pracujú často mladé ženy za hodinovú mzdu 50 amerických centov 9 hodín denne 6 dní v týždni. Napriek týmto negatívnym javom prispela NAFTA k určitým zlepšeniam. V niektorých továrňach sa zlepšili pracovné podmienky zamestnancov spolu s platmi. Napríklad kvalifikovaní pracovníci v textilných maquiladoras dostávajú 1-2 USD za hodinu, pričom pracujú v moderných klimatizovaných priestoroch.

Po prvýkrát sa o maquiladoras začalo hovoriť v 60. rokoch 20. storočia. V polovici 90. rokov bolo vytvorených približne 2000 maquiladoras, v ktorých pracovalo takmer pol milióna pracovníkov. Počas niekoľkých nasledujúcich rokov sa ich počet takmer zdvojnásobil a počet pracujúcich vzrástol viac ako dvakrát.

Maquiladoras sú primárne orientované na produkciu elektronických zariadení, odevov, plastov, nábytku, domácich spotrebičov, autosúčiastok. 90 % tovarov vyprodukovaných v maquiladoras je exportovaných na sever do USA.

Niektoré maquiladoras majú nepriaznivý vplyv na životné prostredie. Vzhľadom na vonkajšie zákony týkajúce sa ochrany životného prostredia v Mexiku, niektoré továrne sú zodpovedné za významné priemyselné znečisťovanie a poškodzovanie životného prostredia v oblasti regiónu severného Mexika.

V posledných rokoch však niektoré maquiladoras stratili svoje čaro pre zahraničných investorov. Podľa dostupných správ viac ako 500 tovární sa muselo v priebehu 90. rokov 20. storočia zavrieť, čím došlo k zrušeniu niekoľko stotisíc pracovných miest. Všetko sa to deje v prospech Číny, kde sa mzda pohybuje v niektorých továrňach vo výške 25 amerických centov za hodinu. Čína tak potvrdzuje a posilňuje svoju úlohu svetovo najlacnejšieho dodávateľa súčiastok.

Kategória:Podniky
Christian Cantwell

**Christian Cantwell** (* 30. september 1980, Jefferson City, Missouri,  USA) je americký atlét so zameraním na vrh guľou.

## Vrcholové podujatia
### Valencia 2008
Na HMS v atletike 2008 vyhral pokusom z piatej série.

### Peking 2008
Na letných olympijských hrách v Pekingu 2008 získal striebornú medailu výkonom 21,09 m. Na prvého Tomasza Majewskeho strácal 0,42 m.

### Londýn 2012
Na Letných olympijských hrách 2012 v Londýne skončil na štvrtom mieste výkonom 21,19 cm. Pred tretím Američanom Reesom Hoffom mal náskok 8 cm, za druhým Nemcom Davidom Storlom zaostal o 67 cm a za prvým Poliakom Tomaszom Majewskim o 70 cm.

## Referencie

## Externé odkazy
* Christian Cantwell na iaaf.org

Kategória:Majstri sveta vo vrhu guľou
Kategória:Guliari USA
Kategória:Osobnosti z Missouri
Kategória:Atléti na Letných olympijských hrách 2008
Kategória:Atléti na Letných olympijských hrách 2012
Tomasz Majewski

**Tomasz Majewski** (* 30. august 1981, Nasielsk) je poľský atlét, ktorý sa venuje vrhu guľou. Je dvojnásobný olympijský víťaz v tejto disciplíne z rokov 2008 a 2012.

## Vrcholové podujatia
### Osaka 2007
Na MS v atletike 2007 skončil na piatom mieste výkonom 20,87 m.

### Valencia 2008
Na HMS v atletike 2008 získal bronzovú medailu vo vrhu guľou výkonom 20,93 metra.

### Peking 2008
Na letných olympijských hrách v Pekingu 2008 získal zlatú medailu výkonom 21,51 m. Vyhral s náskokom 0,42 m pred druhým Christianom Cantwellom.

### Londýn 2012
Štartoval aj na Letných olympijských hrách 2012 v Londýne. Guliarska súťaž prebiehala v piatok 3. augusta. Zvíťazil výkonom 21,89 m, čím o 3 cm prekonal druhého Nemca Davida Storla a pred tretím Američanom Reesom Hoffom mal náskok 76 cm.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Tomasz Majewski na stránkach IAAF.org 

Kategória:Olympijskí víťazi vo vrhu guľou
Kategória:Poľskí atléti
Kategória:Poľskí guliari
Kategória:Poľskí olympijskí víťazi
Kategória:Atléti na Letných olympijských hrách 2004
Kategória:Atléti na Letných olympijských hrách 2008
Kategória:Atléti na Letných olympijských hrách 2012
Kategória:Atléti na Letných olympijských hrách 2016