Fiodor Michajlovič Dostojevskij

**Fiodor Michajlovič Dostojevskij** (; * 11. november 1821, Moskva – † 9. február 1881, Petrohrad) bol ruský spisovateľ a mysliteľ, predchodca existencializmu, filozof a člen petraševskovského hnutia. Dostojevskij je jedným zo zakladateľov moderného psychologického románu. Jeho umelecká tvorba podstatne ovplyvnila vývin svetovej prózy.

## Život a literárna kariéra
Dostojevskij pochádza z chudobnej šľachty. Narodil sa ako druhé dieťa zo siedmich Michajlovi a Márii Dostojevským. Jeho otec bol lekár, pracoval v Marianskej nemocnici pre chudobných v Moskve. Dostojevskij už ako  9 ročné dieťa dostal prvý epileptický záchvat. Smrť matky, ktorá umrela na tuberkulózu a jeho najväčšieho literárneho vzoru, Puškina, v jeden rok 1837, mala negatívny vplyv na jeho zdravotný stav a dosah na jeho ďalšiu literárnu tvorbu. V roku 1837 sa presťahoval do Petrohradu, kde v rokoch 1838 až 1843 študoval stavebné inžinierstvo na Vysokej vojenskej technickej škole. V roku 1839 bol jeho otec zavraždený, pravdepodobne vlastnými poddanými. 

Jeho prvý vážnejší literárny počin je spojený s prekladom diela Balzaca Eugénia Grandetová, ten však získal len malú, respektíve skoro žiadnu pozornosť. Dostojevskij v roku 1844, potom čo opustil armádu, začal písať svoj literárny debut *Chudobní ľudia*, ktorý bol uverejnený v roku 1846. Po jeho uverejnení sa stal okamžite slávny, dobová kritika ho oslavovala ako génia. V tom istom roku píše diela Dvojník, ktorý bude neskôr základom pre výstavbu charakterov v jeho dielach  a dielo Netočka Nezvanovová.
thumb|right|Mladý F. M. Dostojevskij
V roku 1847 vstúpil do petraševovského krúžku; keď v ich radoch v roku  1849 predniesol  *kriminálne písmo* literárneho kritika Belinského adresované Gogoľovi, bol dňa 23. apríla zatknutý a uväznený v Petropavlovskej pevnosti. Neskôr degradovaný a toho roku 16. novembra odsúdený spolu s ostatnými členmi krúžku na trest smrti. Až na popravisku ho omilostil cár Mikuláš I. a dostal štyri roky vyhnanstva  na sibírsku katorgu, spojené s nútenými prácami, s nadväzujúcou vojenskou povinnosťou. Tu vo väzení v Omsku často trpel epileptickými záchvatmi (epilepsiu mal po celý život). Z väzenia bol prepustený v roku 1854 a nastúpil na službu v sibírskom pluku. Nasledujúcich 5 rokov ako vojak (neskôr ako poručík) strávil s iným plukom na území Kazachstanu. V tom období sa začal jeho vzťah s Marijou Dmitrijevnou Isajevovou, ktorá bola manželkou jeho známeho. Vzali sa vo februári 1857 po smrti jej manžela. 

V roku 1859 sa vracia do Petrohradu, kde vydáva spoločne so starším bratom, Michajlom, neúspešné časopisy Vremja (Čas) Epocha (Epocha). V roku 1863 cestuje po Európe, kde po prvýkrát podľahne hráčskej vášni. Tu sa tiež stretáva s Apollinariou Suslovovou. Tá sa stane jeho vzorom pre "pyšné ženy" v jeho dielach, napríklad ako Katarína Ivanovna v diele Bratia Karamazovovci.

Pre Dostojevského bol nešťastný rok 1864, kedy mu umiera manželka na tuberkulózu a zakrátko na to jeho brat Michajl. Následne bol finančne ochromený podnikateľskými dlhmi, ktoré vznikli najmä v spojitosti s neúspešným vydávaním časopisov, rovnako i v súvislosti s  finančnou podporou neschopného nevlastného syna z prvého manželstva a starostlivosťou o vdovu a deti po bratovi. Dostojevskij upadá do hlbokých depresií a prepadá čoraz viac hráčskej vášni.

Tieto dva tlaky, vymaniť sa spod dlhov veriteľov a uspokojenie hráčskej vášne, ho viedli k ďalšej ceste do Západnej Európy. Tu sa začína jeho vášnivý ľúbostný pomer s Apollinariou Suslovovou, ktorá však odmieta jeho ponuku na sobáš. Dostojevskému to zlomilo srdce, avšak zakrátko sa stretáva s mladou, vtedy iba dvadsaťročnou stenografkou,  Annou Grigorievnou Snitkinovou. Krátko pred uzavretím manželstva jej nadiktuje novelu Hráč. Manželstvo uzatvoria v roku 1867. Je zaujímavé, že Snitkinová sa ako vzor, na rozdiel od jeho dvoch predošlých silných vzťahov, nikdy neobjavila v jeho dielach, napriek tomu, že objektívne povedané bolo manželstvo s ňou šťastné a vyrovnané. Toto obdobie v jeho živote je však v rámci spisovateľskej kariéry  všeobecne považované za obdobie kedy vytvoril svoje najväčšie diela. Od roku 1873 do 1881 vydáva Spisovateľov denník. Ide o mesačník, v ktorom píše krátke príbehy, črty a články o dobových udalostiach. Tento mesačník mal enormný úspech.

U Dostojevského je rovnako známe, že ovplyvňoval a bol ovplyvnený ruským filozofom Vladimirom Sergejevičom Soloviovom. Soloviov inšpiroval Dostojevského k vytvoreniu postavy Aľošu Karamazovova. 

V 1877 mal ústrednú oslavnú reč na pohrebe svojho veľkého priateľa, básnika Nekrasova. 8. júna 1880, krátko predtým než zomrel, mal svoj slávny prejav o Puškinovi pri príležitosti odhalenia Puškinovho pamätníka v Moskve. Od tejto udalosti bol s nadšením prijatý v celom Rusku ako jeden z najväčších spisovateľov a oslavovaný ako prorok, takmer až mystik.

V roku 1866 vychádza jeho prvý veľký román, ktorým sa Dostojevskij stáva časťou svetovej literatúry: *[[Zločin a trest]]*. Príbeh chudobného študenta práva Rodiona Romanoviča Raskoľnikova, ktorý sa z presvedčenia stáva vrahom úžerníčky a jej sestry. Postupne sa však vyvinie na človeka, ktorý prostredníctvom Soni Marmeladovej, objavuje svet taký, ako je v skutočnosti. Dostojevskij presviedča svojimi psychologicky realistickými charaktermi a precíznym a názorným rozprávaním. V tom istom roku vychádza jeho román *[[Hráč]]* napísaný za 26 dní, jeho priznanie sa k hráčskej vášni. 
thumb|right|F. M. Dostojevskij, 1879
Krátko potom, ako sa druhýkrát oženil, v roku 1867, musí ujsť pre vysoké dlžoby do zahraničia. Žije dlhší čas v Baden-Badene v Nemecku a vracia sa do Ruska až v roku 1871. V roku 1868 stráca zasa všetko na hráčskom stole. V ďalšom roku vychádza jeho druhé veľké dielo, *[[Idiot (Dostojevskij)|Idiot]].* Tragikomický príbeh kniežaťa Myškina, ktorý zlyháva v petrohradskej spoločnosti napriek svojmu dobru, úprimnosti a čestnosti.

Na konci svojho života žil pokojne. Napísal dve posledné veľké diela, Besy - politický román o zničujúcej moci anarchizmu a nihilizmu, v ktorom anticipuje príchod socializmu a jeho následky; nakoniec *[[Bratia Karamazovci]]*, panorámu ruskej spoločnosti na konci 19. storočia a zároveň súhrn celého jeho diela.

Keď Dostojevskij v roku 1881 zomrel na krvácanie pľúc, zúčastnilo sa na jeho pohrebe okolo 60 000 ľudí.

## Dostojevského filozofia dejín
Dostojevského filozofia dejín má v dôsledku svojej umeleckoliterárnej vyjadrenosti väčší vplyv než rovnako orientované koncepcie vyjadrené v jazyku filozofie (napr. Spenglerova, Toynbeeho, Berďajevova, Jaspersova, Heideggerova).

## Dielo

* 1845: *Biele noci* (Белые ночи) - psychologická štúdia. Analýza ľudského vedomia, psychiky, konania, správania až po intelekt a inštinktívne stránky človeka. 
* 1846: *Pán Probaštin*
* 1849: *Netočka Nezvanovová* (Неточка Незванова)
* 1873: *Denník spisovateľa* (Дневник писателя)

**Romány:**
* 1845: *Chudobní ľudia* (Бедные люди); román v listoch. O živote na petrohradskej periférii. Hlavné postavy: Makar Devuškin a Vareňka Dobrosiolová. 
* 1846: *Dvojník* (Двойник) - hĺbková psychologická analýza rozdvojenej osobnosti mladého petrohradského úradníka. 
* 1859: *Obec Stepančikovo a jej obyvatelia* (Село Степанчиково и его обитатели)
* 1861: *Ponížení a potupení* (starší a nesprávny preklad *Ponížení a urazení*) (Униженные и оскорблённые) - autobiografické dielo. Príbeh mladého Ivana Petroviča, ktorý miluje Natáliu Nikolajevnu. Tá však opustí dom svojich rodičov, dáva prednosť bohatému, duševne nevyzretému mužovi. 
* 1862: *Zápisky z mŕtveho domu* (Записки из Мёртвого дома)
* 1867: *[[Zločin a trest]]*, „Преступление и наказание“, 1867 - morálno-filozofický román s kriminálnou zápletkou. Dostojevskij sa v ňom zaoberá myšlienkou možnosti alebo nemožnosti prekonania morálnych hodnôt. Protagonistom románu je študent Radion Raskoľnikov, ktorý zavraždí úžerníčku v mylnej predstave, že tým pomôže nielen sebe, ale aj ostatným. Dej sa odohráva medzi najbiednejšími vrstvami. Raskoľnikov je dôkazom psychického rozkolu, má črty schizofrenika, hľadá zmysel života a stane sa obeťou scestnej idey. 
* 1868: *[[Idiot (román)|Idiot]]* (Идиот), román situovaný do petrohradského prostredia je snahou o vytvorenie ideálneho hrdinu, ktorým je knieža Myškin, morálne čistý hrdina. Typicky zlým charakterom je kupec Rogožin a ambivalentný charakter je stelesnený krásnou Nastasijou Filipovnou. 
* 1872: *Besy* alebo aj *Diablom posadnutí*(Бесы), román z prostredia ruských anarchistov, nihilistov a teroristov. Sú posadnutí rozličnými ideami slobody, spravodlivosti, revolúcie. 
* 1875: *Výrastok*, „Подросток“, 1875
* 1880: *[[Bratia Karamazovovci]]*, (Братья Карамазовы) - dielo predstavuje syntézu ideí a postáv Dostojevského predošlých prác. Jednotlivé postavy reprezentujú cesty možného vývoja Ruska. Hlavnými postavami sú otec Karamazov a bratia Miťa, Ivan a Aľoša. 

**Novely:**
* 1859: *Strýčkov sen* (Дядюшкин сон)
* 1864: *Zápisky z podzemia* (Записки из подполья)
* 1866: *Hráč* (Игрок)
* 1870: *[[Večný manžel]]* (Вечный муж)

## Literatúra
### Monografie, rozbory
* ANTOŠ, Michal. *Dostojevskij na Slovensku: F. M. Dostojevskij v zrkadle slovenskej publicistiky*. Nitra: Garmond, 2009 ISBN 978-80-891-48-50-9
* BACHTIN, Michail. *Dostojevskij umělec: K poetice prózy*. Praha: Československý spisovatel, 1971
* BEM, A. L. *Tajemství osobnosti Dostojevského: několik kritických kapitol*. Praha: Jan Otto, 1928
* BERĎAJEV, Nikolaj. *Dostojevského pojetí světa*. Praha: Oikoymenh, 2000 ISBN 80-7298-020-3
* BURSOV, Boris. *Dostojevskij a jeho svět*. Praha: Odeon, 1978
* ČERVEŇÁK, Andrej. *Človek v literatúre : Dostojevskij a súčasná literárna veda*. Bratislava: Slovenský spisovateľ, 1986
* ČERVEŇÁK, Andrej. *Tajomstvo Dostojevského*. Nitra: Pedagogická fakulta v Nitre, 1991
* ČERVEŇÁK, Andrej. *Dostojevského sny: (eseje a štúdie o snoch a Dostojevskom)*. Pezinok: Formát, 1999 ISBN 80-967911-2-5
* ČERVEŇÁK, Andrej. *Človek v texte: (Dostojevskij a esteticko-antropologická koncepcia literatúry)*. Nitra: Univerzita Konštantína Filozofa [Bratislava]: Spolok slovenských spisovateľov, 2002 ISBN 80-8050-503-9
* HROMÁDKA, J.L. *Dostojevskij a Masaryk*. Praha: Vydavatelské oddělení Ymky, 1931
* HŘÍBKOVÁ, Radka; NEUMANN, Bohumil. *Umělecko-filozofická koncepce dětství v tvorbě F.M. Dostojevského*. Praha: FF UK, 1992
* HŘÍBKOVÁ, Radka. *Umělecko-filozofická koncepce dětství v tvorbě F.M. Dostojevského*. Praha: Univerzita Karlova, Pedagogická fakulta, 1998 ISBN 80-86039-50-1
* JERMILOV, Vladimir Vladimirovič. *F.M. Dostojevskij*. Praha: Československý spisovatel, 1957
* JERMILOV, Vladimir Vladimirovič. *F.M. Dostojevskij*. Bratislava: Slovenský spisovateľ, 1958
* KAUTMAN, František. *Boje o Dostojevského*. Praha: Svět sovětů, 1966
* KAUTMAN, František. *F.X. Šalda a F.M. Dostojevskij*. Praha: Academia, 1968
* KAUTMAN, František. *F.M. Dostojevskij - věčný problém člověka*. 1. vyd. Praha: Rozmluvy, 1992 ISBN 80-85336-19-7
* KAUTMAN, František. *F.M. Dostojevskij: věčný problém člověka*. 2. vyd. Praha: Academia, 2004 ISBN 80-200-1273-7
* KIRPIČNIKOV, Aleksandr Ivanovič. *Dostojevskij a Pisemskij: pokus o srovnávací charakteristiku*. Prostějov: J.F. Buček, 1918
* KOPANIČÁK, Juraj. *Dostojevskij a dnešok*. Bratislava: STIMUL, 1994 ISBN 80-85697-16-5
* KOUKOLÍK, František. *Proč se Dostojevskij mýlil?: o vědomí, empatii, altruismu, lásce, zlu a religiozitě*. Praha: Galén, 2007 ISBN 978-80-7262-482-9
* LOSSKIJ, Nikolaj Onufrievič. *Dostojevskij a jeho kresťanský svetonáhľad*. 1. vyd. Liptovský Svätý Mikuláš: Tranoscius, 1946
* LOSSKIJ, Nikolaj Onufrievič. *Dostojevskij a jeho kresťanský svetonáhľad*. 2. vyd. Bratislava: Vydavateľstvo Spolku slovenských spisovateľov, 2009 ISBN 9788080613655
* MEREŽKOVSKIJ, Dmitrij Sergejevič. *Život a dílo L. Tolstého a Dostojevského*. 1. díl. Praha: B. Kočí, 1920
* MEREŽKOVSKIJ, Dmitrij Sergejevič. *Duše Dostojevského, proroka ruské revoluce*. Praha: Rudolf Škeřík, 1923
* MEREŽKOVSKIJ, Dmitrij Sergejevič. *Tolstoj a Dostojevskij : život, tvorba, náboženství. [Díl] I.* Praha: Kvasnička a Hampl, 1929
* MEREŽKOVSKIJ, Dmitrij Sergejevič. *Tolstoj a Dostojevskij : život, tvorba, náboženství. [Díl] II.* Praha: Kvasnička a Hampl, 1929
* MEREŽKOVSKIJ, Dmitrij Sergejevič. *Tolstoj a Dostojevskij : Život, tvorba, náboženství. [Díl] III.* Praha: Kvasnička a Hampl, 1929
* PAROLEK, Radegast. *F.M. Dostojevskij*. 1. vyd. Praha: Orbis, 1963
* PAROLEK, Radegast. *F.M. Dostojevskij*. 2. vyd. Praha: Orbis, 1964
* PYTLÍK, Radko. *F.M. Dostojevskij: život a dílo*. Praha: Emporius, 2008 ISBN 978-80-86346-13-7
* SARRAUTE, Nathalie. *Věk podezírání: Eseje o románu*. Praha: Odeon, 1967
* SÝKORA, Michal. *Dostojevského buldok: o zvířatech a/v literatuře*. Brno: Host, 2006 ISBN 80-7294-200-X
* THURNEYSEN, Eduard. *Dostojevskij*. Praha: Vydavatelské oddělení Ymky, 1930
* TUŽINSKÝ, Ján; MURÍN, Štefan. *Inkvizítor (dnes)*. Bratislava: CCW, 2006 ISBN 80-89166-12-1
* ZWEIG, Stefan. *Tři mistři: Balzac, Dickens, Dostojevskij*. Praha: Melantrich, 1997 ISBN 80-7023-268-4

### Zborníky, komentáre
* *Dostojevskij a dnešok*. Nitra: Univerzita Konštantína Filozofa, 2007 ISBN 978-80-8094-107-9
* *Dostojevskij dnes: sborník příspěvků z konference s mezinárodní účastí: (Praha, 27. listopadu 2006, Národní knihovna České republiky)*. Praha: Národní knihovna ČR, Slovanská knihovna, 2007 ISBN 978-80-7050-538-0
* *Dostojevskij: sborník statí k padesátému výročí jeho smrti 1881-1931*. Praha: Melantrich, 1931
* *Legenda o velikém hříšníkovi: Život Dostojevského*. Praha: Lidové nakladatelství, 1972
* *Rozjímanie o veľkom inkvizítorovi*. Bratislava: Vydavateľstvo Spolku slovenských spisovateľov, 2005 ISBN 80-8061-224-2
* *Velký inkvizitor: nad textem F.M. Dostojevského*. Velehrad: Refugium Velehrad-Roma, 2000 ISBN 80-86045-29-3

### Umelecká literatúra
* GROSSMAN, Leonid Petrovič. *Hráč Dostojevskij*. Praha: Státní nakladatelství krásné literatury, hudby a umění, 1961
* GROSSMAN, Leonid Petrovič. *Dostojevskij*. Bratislava: Tatran, 1979

### Publicistika, listy, poznámky
* *Doplňky. Svazek I, Umělecké stránky. Feuilletony. Programové články*. Praha: Kvasnička a Hampl, 1927, [v tiráži 1928]
* *Doplňky. Sv. II, Kritické a publicistické články*. Praha: Kvasnička a Hampl, 1928
* *Politické články : zahraniční události v letech 1873-74 (z časopisu Graždanin)*. Praha: Kvasnička a Hampl, 1927
* *Deník spisovatele. I.* Praha: Odeon, 1977
* *Deník spisovatele. II.* Praha: Odeon, 1977
* *Dopisy*. Praha: Odeon, 1966
* *F. M. Dostojevskij ve vzpomínkách vrstevníků, dopisech a poznámkách*. Praha: Kvasnička a Hampl, 1924
* *Objav srdca: poviedky, denníky, listy žene*. Bratislava: Nové mesto, 1996 ISBN 80-85487-48-9
* *Rusko a Európa. Z Denníka spisovateľa*. Bratislava: Europa, 2010 ISBN 978-80-89111-66-4
* *Z Denníka spisovateľa [a Krokodíl]*. Bratislava: Europa, 2008 ISBN 978-80-89111-43-5

### Memoáre
* DOSTOJEVSKÁ Anna G. *Život s Dostojevským*. Praha: Odeon, 1981
* DOSTOJEVSKÁ, Anna Grigorievna. *Spomienky*. 1. vyd. Bratislava: Slovenský spisovateľ, 1981
* DOSTOJEVSKÁ, Anna Grigorievna. *Spomienky*. 2. vyd. Bratislava: Európa, 2009 ISBN 978-80-89111-51-0
* DOSTOJEVSKAJA, Ljubov. *Dostojevskij: Jak jej líčí jeho dcera*. Praha: Stanislav Minařík, 1920
* KOVALEVSKÁ, Soňa. *Upomínky z dětství*. Praha: Jan Otto, 1900
* KOVALEVSKÁ, S.V. *Dívčí léta*. 1. vyd. Praha: Dílo, 1948
* KOVALEVSKÁ, Sofja Vasiljevna. *Vzpomínky na dětství*. 2. vyd. Praha: Státní nakladatelství krásné literatury, hudby a umění, 1963
* KOVALEVSKÁ, Soňa. *Rozpomienky na detstvo*. Turčiansky Svätý Martin: Matica slovenská, 1950
* WRANGEL, A. E. *Vzpomínky na F.M. Dostojevského na Sibíři: 1854-1856*. Praha: Grosman a Svoboda, 1913
* WRANGEL, Alexandr Jegorovič. *Vzpomínky na Fjodora Michajloviče Dostojevského na Sibiři v letech 1854-1856*. Pelhřimov: Nová tiskárna Pelhřimov, 2009 ISBN 978-80-7415-014-2

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Dostojevskij.sk
* Dostojevskij v encyklopédii SME
* Bibliografia + recenzia diel

Kategória:Ruskí filozofi
Kategória:Ruskí spisovatelia
Kategória:Osobnosti z Moskvy
Kategória:Osobnosti z Petrohradu
Kategória:Ľudia s epilepsiou