open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Intelektualizmus

**Intelektualizmus** je filozofické učenie, ktoré na rozdiel od voluntarizmu a emocionalizmu považuje za pôvod poznania predovšetkým racionálny stupeň procesu poznania. Kladie dôraz na intelektuálne poznanie alebo odmieta voluntarizmus resp. romantizmus. 

Silný sklon k intelektualizmu mal novoveký racionalizmus (Leibniz, Hegel).

## Externé odkazy
* 

Intelektualizmus
Intelibilný

**Intelibilný** (lat.) je len rozumu prístupný, zrozumiteľný.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Formalizovaný jazyk

**Formalizovaný jazyk** je výsledok striktného syntakticko-sémantického vybudovania alebo rekonštruovania jazyka (formalizácie jazyka). Kalkul s určitou interpretáciou.

## Referencie

## Pozri aj
*logický znak

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia jazyka
Kategória:Informatika
Slovenská inteligencia

**Slovenská inteligencia** je sociálna skupina v sociálnej štruktúre slovenskej spoločnosti zaoberajúca sa duševnou prácou.

V stredoveku na Slovensku bolo jadrom inteligencie kresťanské duchovenstvo.

V novoveku (s rozvojom kapitalizmu) pribúda technická, ekonomická, administrativna, tvorivá vedecká a umelecká inteligencia. Na konci 18. storočia pôsobí na Slovensku asi 10 tisíc príslušníkov inteligencie, v polovici 19. storočia okolo 20 tisíc, na začiatku 20. storočia asi 43 tisíc.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slovenské osobnosti
Indoárijské jazyky

::*Názvom indoárijské jazyky sa zriedkavo označujú indoiránske jazyky, pozri [[indoiránske jazyky]]*
right|300px|thumb|Rozšírenie indoárijských jazykov

**Indoárijské jazyky** (iné názvy: **indoárske jazyky**, **indické jazyky**, zriedkavo: *[[árijské jazyky]]*) sú jedna zo skupín indoiránskych jazykov.

## Delenie
Tradičné chronologické delenie je takéto:
* staré indoárijské jazyky (staroindické jazyky) - najmä sanskrit
* stredné indoárijské jazyky (stredoindické jazyky, prákrity)
* nové indoárijské jazyky (novoindické jazyky)
Existujú aj iné delenia.

## Referencie
Jazygovia

**Jazygovia** bola staroveká etnická skupina z príbuzenstva Sarmatov, ktorú uvádzajú antickí autori Herodotos a Ovídius ako významné etnikum na pobreží Azovského mora. 

Z pôvodnej oblasti rozšírenia sa Jazygovia v čase od 1. storočia pred Kr. do 1. storočia po Kr. presunuli na územie Veľkej dunajskej kotliny medzi Dunajom a Tisou, kde žili ako kočovníci, zaoberali sa pastierstvom. Počas dáckych vojen vystupovali ako spojenci Rimanov, v čase markomanských vojen ako ich úhlavní nepriatelia. V 5. storočí zanikli spolu s ostatnými kmeňmi Sarmatov v celej tejto oblasti v dôsledku sťahovania národov (zachovalo sa iba meno pôvodnej župy Jász a mesta Jászberény v dnešnom Maďarsku.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etniká, národy a národnosti
Jazyk filozofie

**Jazyk filozofie** je jazyk vyjadrujúci filozofické významové útvary. Pozostáva z jednotlivých národných jazykov filozofie, ako napr. z nemeckého filozofického jazyka.

Podľa Augustína Rišku je jazyk filozofie jazyk, ktorým sú vyjadrené výsledky filozofických činností. Jazyk filozofie je rovnako diferencovaný ako sama filozofia. Na jednej strane máme napr. Heideggerove jazykové šifry, svojrázne formulácie fenomenológov alebo hegelovcov, na druhej strane pomerne jednoduchý jazyk logických empiristov, ktorí čiastočne používajú i formalizované jazyky. Filozofické koncepcie sa v snahe po pôvodnosti pýšia práve svojráznym, individualizovaným jazykom.

## Externé odkazy

Kategória:Filozofická terminológia
Inteligibilita

**Inteligibilita** (lat.) je postihnuteľnosť, poznateľnosť intelektom. V scholastike to je základná tendencia každého jestvujúcna, ktorou sa odkrýva s cieľom jeho duchovného poznania, čím sa prejavuje aj jeho bytie ako aj bytie vôbec.

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Informačný jazyk

**Informačný jazyk** je usporiadaný súbor znakov a v prípade potreby dohovorených syntaktických prostriedkov na vyjadrenie výsledkov informačnej analýzy. Informačný jazyk sa
vytvára na základe prirodzeného jazyka, zachováva si väčšinu jeho vlastností,
odlišuje sa však od neho väčšou logickou prepracovanosťou termínov a vzťahov medzi nimi. Dá sa charakterizovať podľa funkcií, ktoré má spĺňať.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Informatika
Inteligibilnosť

**Inteligibilnosť** (lat.) je myslenosť, nadzmyslovosť a vlastnosť byť len rozumom mysliteľný a postihnuteľný. Za inteligibilný sa považuje taký jav, ktorý možno postihovať iba rozumom alebo intelektuálnou intuíciou. Opakom inteligibilného je senzibilné.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Intencia

**Intencia** (lat.) môže byť:
* zameranie myslenia alebo vôle na niečo, zámer, úmysel
* smerovanie, zacielenie
* v jazykovede: skrátene intencia slovesného deja
* v šachu: autorom zamýšľané riešenie problému, pozri intencia (šach)
* vo filozofii: predmetná zameranosť vedomia, pozri intencia (filozofia)
* v rímskom práve: tvrdenie žalobcu, ktorého pravdivosť je podmienkou odsúdenia obžalovaného, pozri intencia (rímske právo)
* v cirkvi: úmysel omše resp. dar dávaný na taký úmysel, pozri intencia (omša)
Kartografický jazyk

**Kartografický jazyk** je súbor metód umožňujúcich znázornenie javov vyskytujúcich sa na zemskom povrchu do mapy.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Kartografia
Kultúrny jazyk

**Kultúrny jazyk** je významná súčasť kultúry, kultivovaná reč istej spoločnosti. Často sa označuje ako spisovný jazyk.

Nie každý jazyk je zložkou kultúry, ale iba kultúrny jazyk. Jazyk je nanajvýš jedným z predpokladov kultúry, no nie je automaticky jej zložkou. Zložkou kultúry sa stáva až pestovateľským úsilím členov jazykového spoločenstva, povedzme v súvislosti rôznymi obradmi, vedením štátu, zahraničnej diplomacie, rozvíjaním literárnych štýlov atď.

## Pozri aj
* Jazyková kultúra

## Externé odkazy
* 
* http://books.google.com/books?id=mZtDIhWzFeUC&pg=PA2197&dq=standardsprache&hl=sk#PPA2197,M1

Kategória:Jazykoveda
Kategória:Kultúra
Intenzionálny

**Intenzionálny** je neextenzionálny, teda týkajúci sa takých vzťahov medzi výrokmi, pojmami atď., ktoré formálna logika v dôsledku svojho špecifického spôsobu abstrakcie
neberie do úvahy. Výrokové spojenie označujeme ako intenzionálne vtedy, keď pravdivosť alebo nepravdivosť tohto spojenia nezávisí výlučne od pravdivosti alebo nepravdivosti spojených výrokov, ale aj od ich špecifického obsahu.

Napr. výrokové spojenie "p, pretože q" je intenzionálne. Ak dosadíme za výrokové premenné "p" alebo "q" ľubovoľné pravdivé výroky, vyplynú z toho pri niektorých dosadeniach pravdivé, pri iných nepravdivé zložené výroky. Ak dosadíme za "p" napr. výrok "je teplo" a za "q" výrok "svieti slnko", vyplynie z toho pravdivé výrokové spojenie, ak sú oba výroky "p", "q" pravdivé. Ak však oba tieto pravdivé výroky zameníme, vznikne nepravdivé spojenie. Pravdivosť alebo nepravdivosť tohto výrokového spojenia nezávisí teda len od pravdivosti alebo nepravdivosti spojených výrokov.

Medzi intenzionálnymi a extenzionálnymi vzťahmi treba rozlišovať aj vtedy, keď ide o predikáty. Dva predikáty sú intenzionálne identické vtedy, keď sú odrazom tej istej vlastnosti; extenzionálne identické sú vtedy, keď sa vzťahujú na tú istú triedu. To znamená, že intenzionálne identické predikáty môžu byť síce aj extenzionálne identické, avšak nie všetky extenzionálne
identické predikáty môžu byť aj intenzionálne identické. Príkladom intenzionálne identických predikátov je "systém" a "sústava". Oba predikáty odrážajú tie isté vlastnosti a platia pre tú istú triedu. Oproti tomu predikáty "rovnostranný trojuholník" a "rovnouhlý trojuholník" sú síce
extenzionálne identické, pretože sa vzťahujú na tú istú čiastkovú triedu trojuholníkov, intenzionálne sú však odlišné, pretože odrážajú rôzne vlastnosti týchto trojuholníkov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Kultúrny jazyk na Veľkej Morave

**[[Kultúrny jazyk]] na [[Veľká Morava|Veľkej Morave]]**  je súčasť veľkomoravskej kultúry; forma kultivovanej reči veľkomoravskej spoločnosti.

Existenciu domáceho kulturneho jazyka na Veľkej Morave dokazujú hláskové, gramatické a lexikálne veľkomoravizmy v staroslovanských pamiatkach. Z nich najdôležitejšia je hlaholská pamiatka *[[Kyjevské listy]]*. Za dôkazy možno pokladať aj starobylé slová terminologickej povahy zachované v češtine a slovenčine (napr. v slovenčine *kmeť*, *koľada*, *kniha* a i.). Niektoré z nich sú zachované v starých slovenských miestnych názvoch z 11.-12. storočia (napr. dvorec, štitár atď.).

Za nepriamy dôkaz treba napokon pokladať aj svedectvá archeologických a historiografických výskumov o vysokom stupni hospodárskeho, kultúrneho a spoločenského života na Veľkej Morave, pretože takéto prostredie predpokladá aj vyššie formy domáceho jazyka.

Domáci jazyk na Veľkej Morave sa kultivoval v ľudovom, dvorskom a vzdelaneckom prostredí. V ľudovom prostredí kultivovanie domácej reči bolo spojené s tradičnými obradmi, kalendárnymi a rodovými zvykmi. V dvorskom prostredí, na veľkomoravskom panovníckom dvore a kniežacích dvoroch sa reč kultivovala v súvislosti s vedením štátu, zahraničnej diplomacie a podobne. V ňom sa rozvíjal najmä rečnícky, rokovací a diplomatický štýl.

Vo vzdelaneckom prostredí sa pestovali zaiste štýly pastoračné a literárne.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veľká Morava
Kategória:Dejiny slovenčiny
Intenzita

**Intenzita** môže byť pojem vo:
* filozofii, pozri Intenzita (filozofia)
* fyzike:
** intenzita magnetického poľa, pozri Magnetická indukcia
** Intenzita gravitačného poľa
** Intenzita elektrického poľa 

## Externé odkazy
*
Jazyk logiky

**Jazyk logiky** je jazyk, pomocou ktorého logika vyjadruje významové útvary logiky, napríklad jazyk výrokovej logiky.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Interakcia

**Interakcia** môže byť:
*všeobecne: vzájomné pôsobenie
*vo fyzike elementárnych častíc: skrátene interakcia hmotných objektov
Kontextový jazyk

**Kontextový jazyk** je formálny jazyk, ktorý generuje kontextová gramatika.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Formálne jazyky
Intencionálnosť

**Intencionálnosť** alebo **intenčnosť** (lat.) môže byť:
*zameranosť na nejaký cieľ, zámernosť
*v jazykovede: vzťahovanie sa na intenciu slovesa, pozri intencia
Matematický jazyk

**Matematický jazyk** je množina všetkých matematických termínov a symbolov a konečná
množina gramatických pravidiel. Termíny označujú matematické objekty, operácie
s matematickými objektami a relácie medzi matematickými objektami.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Elektromagnetická interakcia hmotných objektov

**Elektromagnetická interakcia (hmotných objektov)** je interakcia medzi hmotnými objektami s elektrickým nábojom alebo magnetickým momentom, ktorá podmieňuje existenciu príťažlivých síl a odpudivých síl medzi týmito objektami; táto interakcia sa uplatňuje tak medzi mikroobjektami, ako aj medzi makroobjektami.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Elektromagnetizmus
Kategória:Interakcia
Mentalistický jazyk

**Mentalistický jazyk** je čisto fenomenalistický jazyk. Podľa Herberta Feigla sa pomocou neho opisujú privátne zážitky alebo skúsenostné danosti.

## Zdroj
* 

Kategória:Filozofické koncepty
Mŕtvy jazyk

**Mŕtvy jazyk** alebo **vyhynutý jazyk** je jazyk, ktorý prestal plniť funkciu materinského a národného jazyka. Možno ho rozdeliť do troch skupín: 
# mŕtve jazyky, z ktorých sa vyvinuli dnešné jazyky, napr. archaická čínština, grabar čiže staroarménčina, latinčina, sanskrit, starogréčtina, staroperzština
# mŕtve jazyky, ktoré zanikli, lebo vymreli ich nositelia, napr. etruština, gótčina, chetitčina, polabčina, pruština, sumerčina, tocharčina
# mŕtve jazyky, ktoré sa rozplynuli v iných jazykoch, čo sa na ne navrstvili a prevzali z nich isté prvky, napr. dácky substrát v rumunčine, iberský substrát v španielčine

## Externé odkazy
*
Interakcia hmotných objektov

**Interakcia hmotných objektov** je vzájomné pôsobenie hmotných objektov.

Základnými procesmi, z ktorých vzniká interakcia, sú: emisia častice a absorpcia častice.

## Základné interakcie

V súčasnosti poznáme 4 základné typy interakcií hmotných objektov: 
*gravitačná
*slabá
*silná
*elektromagnetická

Vedci sa pokúšajú zjednotiť tieto interakcie pod tzv. teóriu všetkého. Zatiaľ sa podarilo zjednotiť slabú a elektromagnetickú, čím vznikla elektroslabá. Podľa súčasného Štandardného modelu má každá interakcia svoju nositeľku. V prípade gravitačnej to má byť gravitón, silnej jadrovej gluón, elektromagnetickej je to fotón a slabej jadrovej bozóny.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Fyzika
Medzinárodný pomocný jazyk

**Medzinárodný pomocný jazyk** (označovaný aj „IAL“ z ) je  jazyk, ktorý plní kontaktovú funkciu pri  dorozumievaní medzi ľuďmi rôznych národov, ktorí nemajú spoločný materinský jazyk. Väčšinou je takýto jazyk druhým jazykom. Často bývajú na túto úlohu nominované plánové jazyky vytvárané práve s týmto cieľom.

## Významní predstavitelia
### Národné jazyky
Jazyky používané v OSN:
*angličtina
*francúzština
*ruština
*španielčina
*čínština
*arabčina

Jazyky používané v subsaharskej Afrike:
*swahilčina
*hauština

### Plánové jazyky
* Volapük
* Esperanto
* Ido
* Interlingua
* Interlingue
* Kotava
* Novial

## Externé odkazy

* 


Kategória:Jazyky
Slabá interakcia hmotných objektov

**Slabá interakcia (hmotných objektov)** alebo **slabá jadrová interakcia** alebo **slabá jadrová sila** je jeden zo základných druhov vzájomného pôsobenia elementárnych častíc krátkodosahového charakteru pri rádioaktivnej premene prvkov. Slabá sa nazýva preto, lebo je 1013-krát slabšia ako silná interakcia.
Spôsobujú ju:
*nabité bozóny W
**bozón W+
**bozón W-
*nenabitý bozón Z0

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jadrová fyzika
Objektový jazyk

**Objektový jazyk** alebo **objekt** je jazyk, v ktorom sa vyjadrujú pojmy a výroky objektovej teórie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Interakcionizmus

**Interakcionizmus** je smer alebo hnutie americkej sociológie od 60. rokov 20. storočia, podľa ktorého sa sociálna realita nevnucuje jednotlivcom alebo skupinám ako čosi nemenné, ale jednotlivci alebo skupiny si ju priebežne pretvárajú a prispôsobujú v procesoch interakcie. Interakcionizmus sa v tomto zmysle stavia proti funkcionalizmu. Uprednostňuje monografické štúdie založené na priamom pozorovaní in situ.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Jazyk príkazov

**Jazyk príkazov** (*jazyk povelov*, angl. *command language, job control language*) je rozhranie medzi operačným systémom a používateľom. V jazyku príkazov sa formulujú úlohy pre výpočtové zariadenia.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Počítačové jazyky
Prirodzený jazyk

**Prirodzený jazyk** alebo **ľudský jazyk** je jazyk používaný spoločnosťou, ktorý slúži na komunikáciu. Je založený na artikulovaných zvukoch a zreteľnej gramatickej stavbe. Vznikol v priebehu vývoja ľudskej existencie. Opakom je umelý jazyk.

Podľa Čermáka (2007, s. 14) je prirodzený jazyk ''„predovšetkým možnosť (opakovateľnej) komunikácie medzi aspoň dvoma partnermi, založenej na systéme, ktorý je komplexný, dynamický a ktorý umožňuje svoje znaky podľa daných pravidiel kombinovať.“ 

Prirodzený jazyk existuje minimálne v dvoch modalitách: audio-orálny jazyk (hovorený jazyk) a vizuálno-motorický jazyk (posunkový jazyk), a to navzdory tomu, že používateľov hovoreného jazyka je väčšina, a že sa ľudia ako druh špecificky vyvíjali k tomu, aby mohli komunikovať pomocou hlasového ústroja (Slánska Bímová - Okrouhlíková, 2008, s. 46). 

## Referencie
* 
* ČERMÁK, F. Jazyk a jazykověda. 3. vyd. Praha : Univerzita Karlova, 2007. ISBN 978-80-246-0154-0.
* SLÁNSKA BÍMOVÁ, P. – OKROUHLÍKOVÁ, L. Rysy přirozených jazyků. Český znakový jazyk jako přirozený jazyk. Lexikografie. Slovníky českého znakového jazyka. 2. vyd. Praha : ČKTZJ, 2008. ISBN 978-80-87153-91-8.

Kategória:Jazykoveda
Interfáza

**Interfáza** je obdobie medzi dvoma mitózami (bunkovými deleniami).

## Pozri aj
* interkinéza

## Externé odkazy
* 

Kategória:Bunka
Interferometer

**Interferometer** je optický prístroj, ktorý využíva interferenciu svetla na meranie rôznych fyzikálnych veličín.

## Pozri aj
* ALMA

## Externé odkazy
* 

Kategória:Optické prístroje
Interfejs

**Interfejs** alebo **interface** (angl. interface = medziplocha, hraničná plocha, styčná plocha, prepojenie, prepojovací medzičlánok, (všeobecné) rozhranie, (systémové/počítačové a pod.) rozhranie, fázové rozhranie) môže byť:
*všeobecne: rozhranie, prepojenie, styk
*v teórii systémov, informatike a podobne: rozhranie, pozri rozhranie (interface)
*v elektrotechnike: číslicový prepojovací prevodník

**Interface** môže byť aj:
*americký výrobca kobercov, pozri Interface (podnik)
*nepresne: InterFace
*americká hudobná skupina, pozri Interface (hudobná skupina)
Interglaciál

náhľad|Teplotná história Antarktídy podľa vrtov. Časová os v ''tisíckach'' rokov pred rokom 2004.  Ľadové jadrá z vrtov a sedimenty predstavujú priemer často na škále tisíc rokov, preto priame porovnanie so súčasnými hodnotami môže byť zavádzajúce.

**Interglaciál** alebo **medziľadová doba** je obdobie s vyššími priemernými ročnými teplotami medzi dvoma ľadovými dobami. Súčasný holocénny interglacial sa začal na konci pleistocénu, asi pred 11 700 rokmi.

## Referencie


## Pozri aj
*Ľadová doba (veľká)

## Externé odkazy
* 

Kategória:Glaciály
Internacionála

**Internacionála** môže byť:
*pieseň, pozri Internacionála (pieseň)
*súčasť názvu niektorých medzinárodných politických, najmä sociálnodemokratických, združení, pozri internacionála (združenie)
Internacionalizácia ekonomiky

**Internacionalizácia ekonomiky** alebo **internacionalizácia hospodárskeho života** je zmedzinárodňovanie ekonomiky, proces prerastania národných reprodukčných procesov na články širšieho medzinárodného reprodukčného procesu vplyvom medzinárodnej deľby práce.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Medzinárodná ekonomika
Selekčný jazyk

**Selekčný jazyk** (iné názvy: **selekčný informačný jazyk**, **prieskumový jazyk**, **informačno-selekčný jazyk**) je informačný jazyk používaný pri formulovaní selekčných údajov. 

Pomocou selekčného jazyka sa v bibliografii vytvára sústava znakov, ktoré slúžia na usporiadavanie, ukladanie, vyhľadávanie a šírenie bibliografických informácií. Selekčný jazyk je určený na zápis informácií, triedenie informácií, uloženie informácií a na vyhľadávanie informácií. Selekčný jazyk je triediaci a vyhľadávací jazyk, pomocou ktorého sa dá vyjadriť štruktúra formálnych a sémantických vlastností dokumentu a používateľskej požiadavky. Selekčný jazyk je určitý špecializovaný umelý jazyk, ktorý tvorí o. i. spojovací článok medzi používateľom a jeho informačným systémom.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Bibliografia
Internacionalizmus

**Internacionalizmus** môže byť:
* medzinárodnosť
* v politike:
**princíp alebo politika internacionálnej spolupráce v mene spoločného blaha; smer usilujúci sa o medzinárodné riešenie rôznych problémov, pozri internacionalizmus (politika)
** spôsob myslenia stojaci proti (prehnanému) nacionalizmu
** skrátene: proletársky internacionalizmus
* v jazykovede: slovo používané vo viacerých jazykoch, pozri internacionalizmus (lingvistika)

## Pozri aj
* socialistický internacionalizmus

## Zdroj
*
Špecifikačný jazyk

**Špecifikačný jazyk** je prostriedok na znázorňovanie grafických a/alebo jazykových špecifikácií systémov.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Systémy
Internalizmus

**Internalizmus** je smer v interpretácii vzniku a vývinu vedy, ktorý pripisuje určujúcu úlohu vnútorným genetickým a dynamickým faktorom alebo imanentným zákonom ľudského ducha. Internalizmus vznikol v 30. rokoch 20. storočia ako kontrapunkt k externalizmu. Predstaviteľmi boli Thomas Samuel Kuhn, Alexandre Koyré a Hilary Putnam.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia vedy
Interpretácia

**Interpretácia** (z lat. interpretatio = výklad, vysvetlenie) môže byť:
*všeobecne: 
**výklad, vysvetlenie 
**forma realizácie (napr. hudobná interpretácia) alebo výklad, čiže odhaľovanie podstaty javu, jeho príčin, podmienok a spôsobu existencie alebo úsilie o pochopenie významu javu
*vo vede: súhrn významov pripisovaných určitej teórii, výrokom, vzorcom či symbolom
*v práve: skrátene interpretácia práva (= výklad práva)
*v histórii:jedna z historických metód, ktorej účelom je porovnávanie obsahu historických prameňov a doterajších stanovísk k nim dospieť k novej rekonštrukcii historických skutočností, pozri interpretácia (história)
*v sociológii: 
**spôsob, ktorým členovia spoločnosti chápu a vysvetľujú svoje sociálne postavenie, činnosti či vzťahy, pozri interpretácia (sebachápanie spoločnosti)
**spôsob, ktorým sociológ vysvetľuje sociálne skutočnosti
**prevedenie údajov získaných na základe výpočtových procedúr do jazykovej sociologickej teórie, ich vysvetlenie, zhodnotenie a začlenenie do vzťahu k východiskovým hypotézam a k sociologickej teórii, pozri interpretácia (prevod sociologických údajov)
**skrátene interpretácia fotogrametrických snímok
*v psychológii: pozri interpretácia (psychológia)
*v literárnej vede: pozri interpretácia (literárna veda)
*v hudbe, divadle a filme: hercovo stvárnenie divadelnej, filmovej a pod. úlohy alebo podanie skladby výkonným umelcom, pozri napr. hudobná interpretácia
*vo výtvarnom umení: spôsob výkladu a vysvetľovania obsahu umeleckého diela v danom čase na danom mieste (kontext). Každý divák si dielo zároveň interpretuje sám. Interpretovaním výtvarných umeleckých diel sa živia kurátori a kritici, pozri napr. interpretácia (umenie) 
*v logickej sémantike: pozri interpretácia (logická sémantika)
*v informatike: (základná) práca interpretačného programu, pozri interpretácia (informatika)
Spisovná varieta

**Spisovná varieta** alebo **(celonárodná) spisovná forma (jazyka)** alebo **spisovný jazyk** je (v delení jazyka/slovenčiny podľa Horeckého a podobných deleniach) varieta/forma národného jazyka, ktorá je celonárodná a používa sa  vo verejnej a spoločensky záväznej komunikácii, v tvorbe umeleckej, vedeckej a publicistickej literatúry, v školách a masmédiách. Spisovná varieta slovenčiny je normovaná a kodifikovaná.

## Pozri aj
*spisovný jazyk
*štandardná varieta

## Externé odkazy
*https://web.archive.org/web/20090206022728/http://www.unipo.sk/files/docs/pf_katedry/svk/dokument_1195_613.pdf

Kategória:Jazyk
Interpretácia diela

**Interpretácia diela** je rekreovanie diela v jeho celistvej významovej integrite vo vedomí.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Interpretácia umeleckého diela

**Interpretácia umeleckého diela** je každé opakovanie diela, každý dotyk s ním, proces obsiahnutý v recepcii diela, v priebehu ktorého dielo vyrastá vo svojej celistvosti v inom vedomí, kde sa znovu buduje zo svojich zložiek.

## Externé odkazy

* 

Kategória:Umenie
Symbolický jazyk

**Symbolický jazyk**  je umelý jazyk, ktorý je postavený na prirodzenom jazyku a naspäť doň preložiteľný čiže neexistujúci nezávisle od neho, a v ktorom má každý výraz presne ten význam, ktorý mu je výslovne daný. Symbolické jazyky sú predstupňom pri výstavbe formalizovaného jazyka.

Podľa Fromma je symbolický jazyk skutočný jazyk, jediný univerzálny jazyk, ktorý ľudstvo vytvorilo. K chápaniu symbolického jazyka bz sa mládež mala viesť už na našich stredných školách a vysokoškolských prípravnych kurzoch práve tak, ako sa tam vyučujú ostatné *cudzie jazyky*. 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Umelé jazyky
Umelecká interpretácia

**Umelecká interpretácia** je jedna z troch základnych foriem umeleckej aktivity, uskutočňujúca sa napríklad vo forme hudobnej interpretácie.

## Pozri aj
*umenie

## Externé odkazy

* 

Kategória:Umenie
Intersubjektivita

**Intersubjektivita** alebo **intersubjektívnosť** je (prevažná) zhoda názorov, postojov, vnímaní a správaní u väčšieho počtu jedincov v rámci určitého sociokultúrneho prostredia. 

Termín sa používa najmä vo filozofii, psychológii a sociológii. Podrobnosti chápania pojmu sa rôznia podľa odboru.

Pojem zaviedol Edmund Husserl začiatkom 20. storočia.

## Fenomenológia a sociológia
Intersubjektivita je vo fenomenológii (a fenomenologickej sociológii) niečo, čo nie je viazané len na jeden subjekt, ale čo je vlastné, spoločné, čo je zdieľané veľa inými subjektami,
teda všetko to, čo neexistuje mimo týchto subjektov, ale v nich. 

V sociológii termín (v zmysle predchádzajúcej definície) zaviedol Alfred Schutz opierajúc sa o A. Husserla. Pojem intersubjektivity sa objavuje aj v iných filozofických a sociologických
kontextoch, napr. v textoch J. P. Sartra, M. Merleaua-Pontyho, vystupuje aj v analytickej filozofii u R. Carnapa, B. Russella a W. van O. Quinea. V sociológii napr. P. L. Berger a T. Luckmann vztiahli intersubjektivitu na procesy inštitucionalizácie, rutinizácie a habitualizácie. Tým sa intersubjektitia stala aj špecificky sociologickým termínom.

## Filozofia jazyka
Intersubjektivita je skutočnosť, že rôzni ľudia používajú istý jazykový výraz v tom istom význame.

## Psychológia
Intersubjektívna skúsenosť je taká, ktorú zdieľajú mnohé subjekty a je im spoločná. Nie je objektívna v zmysle predmetnej skutočnosti pozorovanej vo vonkajšom svete. Ale nie je ani subjektívna v tom zmysle, že by ju každý subjekt prežíval inak. Napríklad pri empatii a neverbálnej komunikácii ľudia intersubjektívne zdieľajú spoločný duševný stav. Niekedy sa dáva do protikladu k solipsistickej individuálnej skúsenosti.

## Teória vedy
V teórii vedy je intersubjektivita objektivita chápaná ako overiteľnosť každou osobou. Vedecké tvrdenie sa má považovať vtedy za objektívne, keď ho každý môže overiť. Intersubjektívne sú teda tzv. primárne kvality vecí.

## Referencie


## Pozri aj
* objektivita
* subjektivita

Kategória:Filozofický slovník
Kategória:Psychológia
Kategória:Sociológia
Interval

**Interval** môže byť:
* časová alebo iná medzera; časový alebo iný úsek; (medzi)obdobie
* v hromadnej doprave: skrátene časový interval
* v matematike: súhrn čísel ležiacich medzi dvoma danými číslami, pozri interval (matematika)
* v hudbe: pozri interval (hudba)
* v teórii relativity: časovopriestorový "odstup" medzi dvoma udalosťami, pozri interval (teória relativity)
* vo vojenstve zastarano: rozstup, medzera medzi dvoma mužmi alebo jednotkami, stojacimi či postupujúcimi bok po boku; priestor medzi pevnosťami, pozri interval (vojenstvo)
* v elektrotechnike: časový úsek od konca jedného impulzu k začiatku druhého, pozri interval (elektrotechnika)
* český internetový magazín, pozri Interval.cz
Intonácia

**Intonácia** môže byť: 
* v hudbe: 
**správne nasadenie výšky tónu hlasu alebo hudobného nástroja
**správne čítanie nôt a ich presná reprodukcia
**úvodná časť liturgického spevu, pozri intonácia (liturgický spev)
**odborná kontrola hudobného nástroja
**súhrn príznačných čŕt hudby určitého okruhu (národa, hudobného druhu)
* v jazykovede: zvukové vlnenie (klesanie, stúpanie) základného tónu pri rečovom prejave, pozri intonácia (jazyk)

## Externé odkazy
*
Intrinsecus

**Intrinsecus** (lat.) je vnútorný, vlastný prirodzenosti istého predmetu, opak extrinsecus.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Kategória:Latinské výrazy
Introjekcia (Avenarius)

**Introjekcia** vo filozofii poznania je pojem R. H. Avenaria. Podľa neho to je vkladanie predstáv ako vnútorných stavov o častiach okolia do človeka, čím dochádza k rozštiepeniu jednotného empirického sveta na svet vnútorný a svet vonkajší, na objekt a subjekt. Introjekcia je proces, ktorým vznikol pojem duše, nesmrteľnosti, ducha.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Epistemológia
Introspekcia

::o albume ***Introspekcia*** od skupiny Nocadeň sa dočítate na adrese *[[Introspekcia (album)]]*
**Introspekcia** ( = dovnútra, ) je sebapozorovanie, skúmanie vlastného duševného života, vnútorných zážitkov, procesov a stavov prebiehajúcich vo vedomí.

Introspekcii je dostupné iba to, čo si subjekt sám uvedomuje. Oblasť aplikácií introspektívnej metódy siaha/la aj za hranice sféry vlastného predmetu psychológie, uplatňovala sa napr. v ekonomickej analýze rakúskej ekonomickej školy.

## Pozri aj
* pozorovanie
* sebapoznávanie
* vedomie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Poznávanie
Intuicionizmus

**Intuicionizmus** je smer filozofického zdôvodňovania matematiky, ktorý vznikol na začiatku 20. storočia v súvislosti s polemikou o jej teoretických základoch a podľa ktorého presné matematické myslenie sa zakladá na racionálnej intuícii.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofia matematiky
Intuicionizmus
Invariant

**Invariant** môže byť:
* to, čo je stále, čo sa nemení,
* v matematike, pozri invariant (matematika)

## Pozri aj
* invariantnosť – nemennosť, najmä vlastnosť veličín, rovníc, zákonov ostať nezmenenými
 
## Externé odkazy
*
Invariantnosť

**Invariantnosť** je nemennosť, najmä vlastnosť veličín,
rovníc, zákonov ostať nezmenenými, zachovať sa pri určitých transformáciách sústavy súradníc a času.

## Pozri aj
* veta Emy Noetherovej

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Investitúra

**Investitúra** môže byť:
*všeobecne: slávnostný obrad uvedenia (vyššieho úradníka, funkcionára a pod.) do úradu
* historicky v lénnom systéme: symbolický akt uvedenia vazala (vrátane cirkevného hodnostára, napr. biskupa) do vlastníctva léna, pozri investitúra (lénny systém)
*v cirkvi: 
**uvedenie do vysokého cirkevného úradu
**historicky: právo vymenovať biskupov a dohľad nad voľbou pápeža, pozri investitúra (cirkev) a boj o investitúru
Involúcia (psychológia)

**Involúcia** v psychológii je obdobie od 50. roku života človeka, kedy dochádza k pozvoľným zmenám osobnosti, mení sa povaha, zvyšuje sa reaktvita, ľahšie môže dochádzať k
reakciám na pôsobenie vonkajších vplyvov, zvýrazňujú sa egocentrické prejavy, sú sklony k bilancovaniu vlastného života. Tieto zmeny postupne prerastajú do stareckých zmien.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Vedecký jazyk

**Vedecký jazyk** je znaková sústava, ktorá slúži pre internú komunikáciu a prezentáciu výsledkov vo vede.

Vedecký jazyk pozostáva z nejakého fragmentu prirodzeného jazyka a špeciálnej terminológie spolu s pravidlami pre ich používanie. Výber fragmentu prirodzeného jazyka i terminológia sú vždy špecifické pre tú ktorú vednú disciplínu.

Význam každého výrazu vedeckého jazyka musí byť jednoznačný; odborné termíny, ktoré spĺňajú tuto podmienku implicitne, a prevzaté prvky prirodzeného jazyka sa musia spravidla spresniť.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Jazyk vedy

**Jazyk vedy** je sústava komunikačných prostriedkov vedy, ktorá zahŕňa jazykové
prostriedky v tradičnom zmysle slova a všetky ďalšie prostriedky, ktoré sú schopné reprezentovať vedecky relevantné informácie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Inžinierstvo

**Inžinierstvo** je oblasť ľudskej činnosti spočívajúca v navrhovaní (konštruovaní), stavbe a používaní (prevádzke) vynálezov (techniky, technológií), ktoré transformujú fyzikálny svet okolo nás tak, aby spĺňal požadované potreby. Inžinierstvo predstavuje spôsob myslenia podobný vedeckému tým, že je tiež kreatívny a konštruktívny, ale na rozdiel od vedy nie je cieľom inžinierstva znalosť samotná. Inžinierstvo využíva aj výsledky vedy, ale spočíva hlavne v umení preklenúť medzeru medzi vedeckým výskumom a technickým výtvorom. Ak sa pojem technika používa v zmysle druhu ľudskej činnosti, myslí sa tým práve inžinierstvo. Ľudia vykonávajúci inžinierstvo sa nazývajú **inžinieri**. Oblasti vedy a inžinierstva sa často prelínajú, preto sa niekedy označujú združeným pojmom "veda a technika" alebo "výskum a vývoj" a pod.

## Inžinierske oblasti
V priebehu historického vývoja inžinierstva sa vydelili nezávislé oblasti inžinierstva, v ktorých sú aj dnes vzdelávaní budúci inžinieri. Ide hlavne o stavebné inžinierstvo, chemické inžinierstvo, strojné inžinierstvo, elektrické inžinierstvo. Oblastí inžinierstva je ale omnoho viacej, existujú napr. banské inžinierstvo, letecké inžinierstvo, biomedicínske inžinierstvo a i.

Okrem delenia podľa druhu technických diel je možné aj delenie podľa zamerania inžinierskej činnosti v živote diela (výrobné inžinierstvo, prevádzkové inžinierstvo), alebo podľa používaných nástrojov (napr. inžinierstvo pomocou počítača).

## Dejiny inžinierstva
Počiatky inžinierstva možno rozpoznať pri stavbách prvých veľkých civilizácií (Mezopotámia, Egypt), a menovite vieme identifikovať prvých inžinierov v antike (Imhotep, Archimedes zo Syrakúz, Herón) . Vtedy však ešte pojem inžinierstvo neexistoval. Archimedes napriek svojim úspechom, nepovažoval stavbu technických diel za veľmi ušľachtilú činnosť a svoj hlavný cieľ. Herón naopak považoval vedu za prostriedok k technike (nazývali ho mechanikom alebo aj divotvorcom). Technické výtvory v dobách antiky slúžili iba na vojenské účely (obliehacie stroje), alebo na náboženské účely (rôzne iluzionistické efekty). Rozvoj inžinierstva a nástup priemyselnej revolúcie bol umožnený až zánikom otroctva a nevoľníctva ako zdrojov lacnej pracovnej sily. Počiatok slova "inžinierstvo" v dnešnom význame treba hľadať práve v tejto dobe.

Pôvod slova "inžinierstvo" je v latinskom *ingenium* (nápaditosť), ktoré sa cez francúzštinu a zmenu významu (*engine* – obliehací stroj, neskôr motor) dostalo aj do iných slov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Jazyk výrokovej logiky

**Jazyk výrokovej logiky** je jazyk tvorený *[[premenná výroková výrokovej logiky|výrokovou premennou výrokovej logiky]], [[konštanta výrokovej logiky|logickou konštantou výrokovej logiky]] a zátvorkami*, ktoré sa používajú podobne ako v matematike.

Pretože pri definícii jazyka nejakej výrokovej logiky sú vždy určujúcim faktorom iba logické spojky, chápe sa niekedy pod jazykom výrokovej logiky zoznam logických spojok, ktoré sa vyskytujú v jej formulách, napr. jazyk klasickej výrokovej logiky.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Inžinierstvo pomocou počítača

**Inžinierstvo pomocou počítača** (CAE = computer-aided engineering) sú postupy CAD,
CAP, CAM a CAQ.

Ide o komplexnú podporu inžinierskych prác vo vývojovo-návrhových etapách a súbor výpočtových, modelovacích a simulačných prostriedkov. Najčastejšie využívajú metódu konečných prvkov (MKP). Typy softvérov: Cosmos, Femap, Ansys, Nastran, LS-Dyna a iné.

## Externé odkazy
*
Historicko-porovnávacia jazykoveda

**Historicko-porovnávacia jazykoveda** je jazykovedný smer založený na porovnávaní jazykov (najmä európskych a ázijských), ktorý dospel k záverom, že mnohé jazyky spolu súvisia tak, že sa podľa všetkého vyvinuli z jedného prajazyka. Budovala predovšetkým na štúdiu zvukovej a morfologickej stavby jazykov, na štúdiu zákonitostí jej vývinu.

## Pozri aj
*komparatistika
*porovnávacia jazykoveda

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Všeobecná jazykoveda

**Všeobecná jazykoveda** alebo **všeobecná lingvistika** je lingvistická disciplína, ktorá sa zaoberá výskumom jazyka na základe materiálu z čo najväčšieho počtu rozmanitých jazykov. Jej hlavným cieľom je odhaľovať najvšeobecnejšie zákony jazykových systémov, ich stavby, fungovania a vývinu.

Zovšeobecňovanie údajov z jednotlivých jazykov vyúsťuje do objavovania jazykových univerzálií, prípadne frekventálií v oblasti synchrónie a diachrónie.

Všeobecná jazykoveda teda formuluje všeobecné pravidlá a zákony, ktoré vo svojom súhrne opisujú jazyk s jeho formálnymi, sémantickými a komunikatívne pragmatickými štruktúrami. V tomto zmysle všeobecná lingvistika zhrňuje do všeobecnej teórie pravidlá a zákony platné pre jednotlivé prirodzené jazyky. 

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Jazykoveda
Ionizácia

**Ionizácia** je odtrhnutie jedného alebo viacerých elektrónov od atómu alebo molekuly.

## Ionizácia plynov
Plyny môžu byť elektricky vodivé iba za predpokladu, že obsahujú voľné nosiče náboja - ióny. Plyn, ktorý sa stal vodivým, sa nazýva ionizovaný. Prostriedok, ktorý spôsobí vznik iónov v plyne je ionizátor. Ionizátor je každý zdroj energie, ktorý poskytuje elektrónom v atómoch (molekulách) energiu, potrebnú na ich uvoľnenie.

Ionizácia plynu prebieha tak, že sa od atómu alebo molekuly plynu odtrhne elektrón. Energia na to potrebná je ionizačná energia. Zvyšok atómu je kladný ión. Naopak, ak atóm alebo molekula zachytí elektrón, vytvorí sa záporný ión. Schopnosť vytvárať záporné ióny majú najmä elektronegatívne prvky.

Elektrický prúd v plynoch je spôsobený usmerneným pohybom iónov a nazýva sa výboj. 

Kladné a záporné ióny v plyne sa môžu zrážať a zase spájať. Tým dvojica iónov zaniká. Príslušný dej sa nazýva rekombinácia iónov. Pri plynulom vznikaní a rekombinovaní iónov sa koncentrácia ustáli vždy na určitej hodnote, ktorá závisí od vonkajších podmienok.

Záporný ión sa nazýva anión zatiaľ čo kladný sa nazýva katión

## Pozri aj
* Ión (častica)

## Externé odkazy

* 

Kategória:Fyzikálna chémia
Kategória:Fázové prechody
Kategória:Hmotnostná spektrometria
Austronézske jazyky

**Austronézske jazyky** alebo staršie **malajsko-polynézske jazyky** je jedna zo základných jazykových rodín. 

Patrí sem okolo 500 jazykov rozšírených od Madagaskaru cez Indonéziu a Filipíny, na ázijskej pevnine zasahujúce Malajziu, sčasti Thajsko, Kambodžu a Vietnam a cez vnútrozemie Taiwanu siahajúce až do Oceánie. Východnú hranicu ich rozšírenia predstavuje Veľkonočný ostrov, severné Havajské ostrovy a južný Nový Zéland.

Hovorí nimi asi 296 mil. ľudí. Starší názov malajsko-polynézske jazyky sa dnes používa len pre časť týchto jazykov. Niekedy sa považujú za príbuzné a thajskými jazykmi alebo japonskými jazykmi, ojedinele s indoeurópskymi alebo s austroázijskými jazykmi (austrické jazyky).

## Referencie


## Externé odkazy
*
Ipso facto

**Ipso facto** (lat.) je závažnosťou faktu, samým faktom.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Iracionálnosť

**Iracionálnosť** alebo **iracionalita** môže byť:
*nepostihnuteľnosť rozumom, vlastnosť nepodriaďovať sa logickým zákonom myslenia
*protirozumovosť

## Pozri aj
*iracionálne číslo

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Indoiránske jazyky

**Indoiránske jazyky** (iné názvy: **[[árijské jazyky]]** v užšom zmysle, **[[árijské jazyky|árske jazyky]]** v užšom zmysle, zriedkavo: **[[indoárijské jazyky]]** v širšom zmysle) sú najvýchodnejšia vetva indoeurópskej jazykovej rodiny. Etniká hovoriace indoiránskymi jazykmi sa nazývajú **Indoiránci** (alebo '''Árijci'''/'''Árjovia''' v užšom zmysle).

Indoiránskymi jazykmi sa hovorí primárne od Iránu po Indiu a v okolitých štátoch, t. j. presnejšie: vo východnom Turecku, severnej Sýrii, severovýchodnom Iraku, v Kaukazsku, Iráne, v malej časti Turkménska a Uzbekistanu, v Tadžikistane, v malej časti Číny, v Afganistane, Pakistane, severnej Indii, v Nepále, Bangladéši, časti Bhutánu, na Srí Lanke a na Maldivách.  Rómčinou sa hovorí aj napríklad v Európe.

## Vznik
Indoiránske jazyky sa vyvinuli zo spoločného starého indoiránskeho jazyka (praindoiránčina/praárijčina) alebo z nárečového kontinua. Pôvodným sídlom ich najstarších používateľov, nazývaných Árijci (Árjovia), bolo možno územie dnes známe ako Turkestan, t. j. oblasť severne od súčasného Afganistanu.

## Delenie
Problém v členení indoiránskych jazykov predstavujú dardské jazyky. Keďže zrejme nejde o pravé (teda genetické) zoskupenie, klasifikujú sa rôzne. Predovšetkým sa od nich veľmi často oddeľujú núristanské jazyky (=káfirské jazyky, západodardské jazyky) a aj tie sa zadeľujú rôzne.

Základné delenia indoiránskych jazykov sú tieto: 

Delenie 1 (dnes najbežnejšie delenie):
* iránske jazyky
* núristanské jazyky
* indoárijské jazyky (vrátane dardských jazykov bez núristanských jazykov, pričom tieto dardské jazyky sú niekedy uvedené nie ako jeden celok, ale rozdelené na niekoľko samostatných menších skupín jazykov)

Delenie 2:
* iránske jazyky
* indoárijské jazyky (vrátane dardských jazykov zahŕňajúcich aj núristanské jazyky, pričom tieto dardské jazyky sú niekedy uvedené nie ako jeden celok, ale rozdelené na dve samostatné skupiny - dardské jazyky a núristanské jazyky)
Variantom tohto delenia 2 je systém, v ktorom sú iránske jazyky a indoárijské jazyky uvedené ako samostatné vetvy nezdružené do jednej skupiny, t. j. skupina indoiránske jazyky ako celok v takom systéme neexistuje.

Delenie 3:
* iránske jazyky
* dardské jazyky (vrátane núristanských jazykov)
* indoárijské jazyky (bez dardských jazykov)

Delenie 4:
* iránske jazyky
* núristanské jazyky
* dardské jazyky (bez núristanských jazykov)
* indoárijské jazyky (bez dardských jazykov)

Pre delenie 1 a delenie 4 platí, že občas sa iránske jazyky a núristanské jazyky uvádzajú združené do nadradenej skupiny nazvanej indo-núristanské jazyky. Alternatívne sa občas iránske a indoárijské jazyky (vrátane dardských jazykov bez núristanských jazykov) uvádzajú združené do nadradenej skupiny nazvanej **indoiránske jazyky** v užšom zmysle (indoiránske jazyky vrátane núristanských jazykov sa potom označujú názvom árijské jazyky).

## Referencie
Iránistika

**Iránistika** je súčasť orientalistiky. Tento vedný odbor sa zaoberá iránskou kultúrou.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Irán
Iránske jazyky

**Iránske jazyky** sú jedna z troch skupín indoiránskej vetvy indoeurópskej jazykovej rodiny. 

Hovorí sa nimi vo východnom Turecku, severnej Sýrii, severovýchodnom Iraku, v Kaukazsku, Iráne, v malej časti Turkménska a Uzbekistanu, v Tadžikistane, v malej časti Číny, v Afganistane a v Pakistane.

## Delenie
Nasleduje chronologické delenie iránskych jazykov. Alternatívne - geografické - delenie (západná a východná skupina, obidve sa ďalej delia na severnú a južnú) je zohľadnené pomocou skratiek SZ, JZ, SV, JV (= severozápadné, juhozápadné, sevrovýchodné a juhovýchodné):

* staroiránske jazyky (cca. zač. 1. tisícročia až 4./3. stor. pred Kr.)
** médčina SZ
** staroperzština JZ
** avestčina (=jazyk Avesty, avesta) SV
** skýtske jazyky SV
* stredoiránske jazyky (4./3. stor. pred Kr. až 8./9. stor. po Kr.)
** kurdčina SZ
** balúčtina SZ
** paštčina SZ
** osetčina SZ
** gurančina SZ
** zázá SZ
** talyština SZ
** gílačtina SZ
** mázandaránčina SZ
** semnáčina SZ
** balúčtina SZ
** paráčtina SZ
** órmurčina SZ
** jazyky a nárečia stredného Iránu SZ
** partčina SZ
** stredoperzština JZ
** sogdčina SV
** chórezmčina SV
** baktrijčina JV
** sačtina JV
* novoiránske jazyky (od 8./9. stor.)
** novoperzské jazyky JZ
** chazarčina JZ
** tatčina JZ
** lurské nárečia JZ
** kumzarské nárečie JZ
** jazyky a nárečia Fársu JZ
** osetčina SV
** jognóbčina SV
** paštčina JV
** mundžánčina JV
** šugnansko-rušánske jazyky JV
** vachančina JV
** jazgulamčina JV
** iškašimčina JV
Keltské jazyky

[right|thumb|175px|Mapa zobrazuje oblasti, kde žije v súčasnosti najviac [Kelti|Keltov, ktorí hovoria keltskými jazykmi]]
**Keltské jazyky** sú jedna z vetiev indoeurópskej jazykovej rodiny, jazyky Keltov. Na prelome letopočtu nimi hovorila veľká časť západnej, strednej a juhovýchodnej Európy, vrátane dnešného Slovenska. Dodnes však prežili len 6 z nich (írčina, gaelčina, bretónčina, waleština, a čiastočne mančina a kornčina), ktoré sa používajú ostrovkovito v Bretónsku a na Britských ostrovoch. Všetky štyri sú menšinovými jazykmi a sú vystavené veľkému tlaku angličtiny alebo francúzštiny. 

## Dejiny
Na začiatku letopočtu boli Keltoiberi aj Gali postupne romanizovaní a asimilovaní. V&nbsp;6. - 8. storočí sa stará britčina rozpadla na jednotlivé britské jazyky. V 12. - 13. storočí mala podobný osud goidelčina. Koncom 18. storočia zanikla kornčina, v 20. rokoch 20. storočia mančina.

## Charakteristika
Zložité hláskoslovie a zložité pravidlá výslovnosti, spôsobené archaickým pravopisom. Pôvodne flexívny charakter sa zachoval len v&nbsp;niektorých jazykoch, zostalo najmä zložité časovanie slovies. Slovosled je typu VSO, čiže prísudok - podmet - predmet.

## Písmo
Všetky keltské jazyky používajú latinku, írčina však charakteristicky oblo upravenú (už od 5. storočia). Ešte pred prechodom k&nbsp;latinke vyvinuli Kelti na Britských ostrovoch pod vplyvom latinky vlastné písmo ogam.

## Delenie

keltské jazyky:
*†prakeltčina
*† kontinentálna skupina
** †iberokeltská podskupina (keltoiberčina)
*** †bellerčina (jazyk Bellerov)
*** †ditančina (jazyk Ditanov)
*** †lusončina (jazyk Lusonov)
*** ...
** † stredoeurópska a východoeurópska podskupina
*** †galčina (jazyk Galov) - vrátane lepontčiny
*** †galatčina (jazyk Galatov)
*** †bójčina (jazyk Bójov)
*** ...
* ostrovná skupina
** goidelská podskupina (gaelská podskupina)
*** írčina
**** †praírčina
**** †stará írčina
**** †stredná írčina
**** nová írčina - jazyk Írska
*** (škótska) gaelčina - jazyk Škótska a Kanady
*** mančina - jazyk ostrova Man
** britská podskupina
*** †britčina
*** †kumbrijčina 
*** ?†piktčina - možno nepatrí medzi indoeurópske (a teda ani keltské) jazyky
*** waleština (kymerčina)
**** †prawaleština
**** †stará waleština
**** †stredná waleština
**** nová waleština - jazyk Walesu
*** juhozápadné britské jazyky:
**** kornčina - jazyk polostrova Cornwall
**** bretónčina - jazyk Bretónska

V niektorých deleniach ostrovná skupina neexistuje a rozlišujú sa tri skupiny: kontinentálna skupina, goidelská skupina (= hore goidelská podskupina) a britská skupina (= hore britská podskupina).


Kategória:Indoeurópske jazyky
Ireálnosť

**Ireálnosť** je opak skutočného existovania; neskutočnosť, nevecnosť, nezodpovedanie skutočnosti. Opak: reálnosť.

Kategória:Filozofické pojmy
Iredentizmus

**Iredentizmus** (z tal. *terra irredenta* - *zem neoslobodená*) bolo v druhej polovici 19. storočia talianske nacionalistické hnutie, ktorého cieľom bolo pripojenie území obývaných Talianmi, ale tvoriacich súčasť iných štátov (najmä Rakúsko-Uhorska), k talianskemu kráľovstvu; neskôr akékoľvek nacionálne hnutie, ktoré sa snaží pripojiť k určitému národnému štátu územie s národnostnou menšinou rovnakého pôvodu, žijúcou v inom štáte.

## Externé odkazy
* 

Iredentizmus
Iredentizmus
Satemové jazyky

**Satemové jazyky** sú skupina indoeurópskych jazykov, v ktorej sa indoeurópske palatálne guturály typu k' zmenili na spoluhlásku s.

Názov je utvorený podľa slova *kentum*, ktoré sa v avestčine zmenilo na *satem*. Touto zmenou sú charakterizované indické jazyky, arménčina, tráčtina, albánčina, baltské jazyky a slovanské jazyky.

## Pozri aj
* kentumové jazyky

## Externé odkazy
* 

Kategória:Indoeurópske jazyky
Íri

**Íri** sú keltský národ žijúci pôvodne v Írsku. Predstavujú jediné keltské etnikum v Európe, ktoré si zachovalo nielen vlastný jazyk - írčinu, ale vytvorilo aj moderný národ vo vlastnom štáte.

Pôvod Írov sa datuje do 4. storočia pred Kr., kedy ostrov osídlili Kelti. V 3. až 5. storočí tu vznikli malé keltské kráľovstvá. V 8. až 9. storočí začali útoky Vikingov, ktoré podnecovali obyvateľov k zjednoteniu a vytvoreniu Írskeho štátu, ktoré sa udialo okolo roku 1000. Od roku 1171 nasledovalo postupné podrobenie Írov Henrichom II. a ďalšími anglickými panovníkmi, ale aj početné povstania proti vládnucej anglickej šľachte a neskôr aj buržoázii.

V roku 1801 bolo Írsko násilne pripojené k Spojenému kráľovstvu, čo vyvolalo nové vlny odporu a masového politického hnutia za autonómiu, ktorú Íri dosiahli až roku 1914.

V rokoch 1919 až 1921 nasledovala partizánska vojna proti Britom, ktorí roku 1921 Írsko rozdelili na domínium nazvané Slobodný štát írsky a Severné Írsko (provincia Ulster).

Írska republika získala územnú nezávislosť v roku 1937.

Neskorší dlhoročný boj Írov v dobrovoľnej Írskej republikánskej armáde (IRA), založenej ako partizánska vojenská organizácia v roku 1919 a usilujúcej sa o pripojenie Ulsteru k Írsku a získanie úplnej nezávislosti celého ostrova od Spojeného kráľovstva.

## Pozri aj
* druidi
* druidizmus
* Írsko
* Kelti
* sv. Patrik
* umenie inzulárne

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Etniká, národy a národnosti
Irónia

**Irónia** je posun významu, pri ktorom kladný výraz či súd má pejoratívny zmysel. Je to výrazový prostriedok, v ktorom sa realizuje komické. V širšom zmysle je irónia akýkoľvek jemný, zastretý výsmech či posmech.

Pre Sokrata platónskych dialógov je irónia spôsob, ako sa postaviť voči druhému účastníkovi rozhovoru predstieraním vlastnej nevedomosti alebo obdivu k nemu: irónia tak tvorí súčasť maieutiky.

V nemeckom romantizme je irónia kritický pohľad tvorcu na vlastné dielo, ktorý mu dovoľuje ho komentovať alebo písať úsečne.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Literatúra
Oceánske jazyky

**Východoaustronézske jazyky** alebo **oceánske jazyky** sú vetva austronézskej jazykovej rodiny. Je to skupina asi 300 jazykov v Melanézii, Mikronézii a Polynézii.

## Externé odkazy
* 


Kategória:Austronézske jazyky
Ironizmus

**Ironizmus** je variant pragmatizmu vytvorený Richardom McKay Rortym: človek disponuje hraničným definičným slovníkom tvoriacim súbor používaných slov, ktorými ospravedlňuje svoje činy, presvedčenie a život; hraničným sa tento slovník stáva v okamihu jeho spochybnenia zvonku, vtedy, keď jeho používateľ stratí schopnosť argumentovať. Niet univerzálneho slovníka (vedy, filozofie, politiky), ktorý by obsahoval všetky hraničné definičné slovníky a filozofii neprináleží dajaký vysadný nárok na odhalenie takéhoto slovníka. Ironik sa snaží skôr minimalizovať utrpenie, deliť moc a čo najviac rehabilitovať solidaritu.

## Externé odkazy
* 

Ironizmus