open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valkovský potok (prítok Radomky)

**Valkovský potok** je potok v regióne Šariš, na území obcí Štefurov, Valkovce a Okrúhle  v okrese Svidník a na území obcí Marhaň a Lascov  v okrese Bardejov v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Ondavská vrchovina. Ústi do Radomky. Má dĺžku . Rád toku VII. 

## Prameň
Pramení v   na obecnej a zároveň aj okresnej hranici medzi obcou Štefurov v okrese Svidník a obcou Marhaň v okrese Bardejov v Prešovskom kraji, v lesnom extraviláne, v regióne Šariš, v lese *Lazy* (aj pole v *Štefurove*). 

## Opis toku
Od prameňa v  tečie juhovýchodovýchodným smerom sledujúc obecnú hranicu medzi Štefurovom v okrese Svidník a Marhaňom v okrese Bardejov, v  sa končí úsek toku po spoločnej hranici medzi obcou Štefurov a obcou Marhaň a vodný tok začína pretekať úsekom spoločnej hranice medzi obcami Lascov v okrese Bardejov a Štefurovom, tečie poľnohospodárskym extravilánom, mení smer na severovýchod, v  vteká na hranicu medzi obcami Valkovce a Štefurov obe obce v okrese Svidník a preteká po hranici, obmýva intravilán Štefurova, v  opúšťa obecnú hranicu a vteká na územie Štefurova, priberá bezmenný ľavostranný prítok, v  sa vracia na obecnú hranicu medzi obcami Štefurov a Valkovce a tečie po hranici, v  pokračuje po obecnej hranici medzi obcami Valkovce a Okrúhle, v  priberá ľavostranný prítok Šapinský potok pritekajúci z časti obce *Šapince* v obci Okrúhle, ľavým brehom obmýva v  vodohospodárske zariadenie na území obce Okrúhle v okrese Svidník, opúšťa obecnú hranicu a posledných 100 m toku tečie územím obce Okrúhle a ústi do Radomky v  ako jej pravostranný prítok.

*Valkovský potok* patrí do okresu Svidník a v menšom rozsahu do okresu Bardejov v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Ondavská vrchovina. Má jeden  dôležitejší prítok Šapinský potok.

## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Valkovský potok* má pôvod v názve obce Valkovce, územím ktorej potok preteká. Názov obce Valkovce má pôvod v domácej podobe *Valo, Valko* osobného mena *Valentín, Valerián, Valter, Valdemar*. Dochované písomné záznamy názvu obce *Valkovce* sa viažu k roku 1382 v podobe *Balkuagasa*, 1449 *Walkwagasa*, 1451 *Walinthwagasa*, 1773 *Walkowcze*. Z toponyma Valkovce bolo po rozšírení o formant *-ský*, po systémovej redukcii o hlásky *-ce* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Valkovský potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. 
Názov vodného toku bol štandardizovaný v roku 1975. V priestore slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Valkovský potok* nie je jedinečným hydronymom (august 2022).

## Referencie

 
Kategória:Vodné toky v okrese Svidník 
Kategória:Vodné toky v okrese Bardejov 
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Ondavskej vrchovine
Kategória:Lascov 
Kategória:Marhaň 
Kategória:Okrúhle 
Kategória:Štefurov 
Kategória:Valkovce
L-Fukulokináza

**<small>L</small>-Fukulokináza** je enzým, ktorý katalyzuje reakciu:

: ATP + L-fukulóza ⇌ ADP + L-fukulóza-1-fosfát

Substráty tohto enzýmu sú teda ATP a L-fukulóza a produktmi reakcie sú ADP a L-fukulóza-1-fosfát.

L-Fukulokináza patrí medzi transferázy, konkrétne tie, ktoré prenášajú fosfátovú skupinu (fosfotransferázy) na alkoholovú skupinu. Nazýva sa i **<small>L</small>-fukulózakináza**. 

Názov génu, ktorý kóduje L-fukulokinázu, je *fucK*. Tento enzým sa častní metabolizmu manózy a fruktózy.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Transferázy
Rivella

náhľad|Aktuálne logo
náhľad|Starší dizajn zeleného, červeného a modrého variantu nápoja Rivella
**Rivella** je nealkoholický nápoj pochádzajúci zo Švajčiarska. Vyrába sa z mlieka a mliečnej srvátky, a preto obsahuje prísady, ako laktóza, kyselina mliečna a minerálne látky. Má nízky obsah oxidu uhličitého.

## Meno
Názov „Rivella“ bol inšpirovaný lokalitou Riva San Vitale v švajčiarskom kantone Ticino a odvodením zo slova *rivelazione*, čo po taliansky znamená „zjavenie“.

## Varianty

## História
Rivella bola vytvorená Robertom Barthom v roku 1952 a odvtedy sa stala jedným z najobľúbenejších nápojov vo Švajčiarsku Dodnes je však Rivella rodinným podnikom so sídlom v Rothriste. Má asi 270 zamestnancov.

Vzhľadom na nasýtenie švajčiarskeho trhu sa spoločnosť Rivella SA pokúsila v roku 1999 o expanziu do Spojeného kráľovstva a v roku 2004 do USA, ale oba pokusy zlyhali, takže sa spoločnosť zameriava na susedné  krajiny. Asi 90 % zahraničného predaja pochádza z Holandska. Ide o 15 000 000 litrov ročne.

## Referencie

## Zdroj
*

Kategória:Nealkoholické nápoje
Kategória:Mliečne výrobky
Kategória:Švajčiarska kuchyňa
Sliačska Magura

**Sliačska Magura** () je vrch v Nízkych Tatrách. Leží nad Partizánskou Ľupčou, približne  juhovýchodne od Ružomberka.

## Poloha
Nachádza sa v severozápadnej časti Nízkych Tatier, v geomorfologickom podcelku Ďumbierske Tatry a časti Salatíny. Leží v Žilinskom kraji, na hranici okresov Liptovský Mikuláš a Ružomberok a zasahuje na katastrálne územie obcí Partizánska Ľupča a Liptovské Sliače. Najbližšími sídlami sú severne ležiace obce Liptovská Štiavnica, Partizánska Ľupča a Liptovské Sliače, južným smerom sú situované osady Magurka a Železnô. Vrcholovou časťou vedie severná hranica Národného parku Nízke Tatry.

## Opis
Sliačska Magura sa nachádza v rázsoche, vybiehajúcej severovýchodným smerom zo Sedla pod Malým Salatínom na Homôľku (). Východným smerom susedí Predná Magura () a Ľupčianska Magura (), južným Červený grúň (), Šlosiar (), Salatínka () a Malý Salatín (), západným Bohúňovo () a Príslop () a severným Makovica (), Kučová () a Homôľka. Oblasť patrí do povodia Váhu, kde vodu odvádza zo západnej časti potok Sliačanka a z východnej Ľupčianka. Vrcholom prechádza značený turistický chodník z Vyšného Sliača na Malý Salatín.

### Výhľady
Hrebeň i vrchol pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít s redšou vegetáciou je možné pozorovať okolité vrcholy Nízkych Tatier, no tiež Tatry, Chočské vrchy, Oravskú Maguru i Beskydy a Malú i Veľkú Fatru.

## Prístup
* po  modrej turistickej značke:
** od severu z Vyšného Sliača cez Vidovô
** od juhu zo Sedla pod Malým Salatínom cez Salatínku

## Referencie

## Pozri aj
* Salatíny
* Ďumbierske Tatry
* Zoznam vrcholov v Nízkych Tatrách

## Pozri aj

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Nízkych Tatrách
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Vrchy v okrese Ružomberok
Kategória:Partizánska Ľupča
Kategória:Liptovské Sliače
Algonquin Provincial Park

**Algonquin Provincial Park** je provinčný park v kanadskej provincii Ontário. Založený bol v roku 1893. Park obsahuje lesy, jazerá, močiare a rieky. 

## Príroda
Park je situovaný v Kanadskom štíte. Pramení tu päť riek: Petawawa, Bonnechère, Madawaska, l'Amable du Fond a Oxtongue-Muskoka. Park má rozlohu ,  alebo , z toho je 15% voda. V parku bolo zaznamenaných 53 druhov cicavcov, zvlášť ľahko sa tu dá vidieť los.

## Dejiny
Park bol prvým provinčným parkom v Ontáriu, vznikli tu viaceré metódy pre manažovanie parkov s viacerými cieľmi. V Algonquine boli v protiklade propagácia prírody vs. jej zachovanie, ochrana lesa vs. riadené lesníctvo. Pred zriadením parku na jeho mieste pracovali drevorubači, ktorí prichádzali hlavne za vysokými bielymi borovicami (White pine, *[[Pinus strobus]]*). Park priťahoval aj umelcov, medzi nimi bol napríklad maliar Tom Thomson. Park navrhol Alexander Kirkwood, z ontárijskej štátnej správy. V roku 1896 bola v parku vybudovaná železnica, Ottawa, Arnprior & Parry Sound Railway. Od roku 1958 je v parku múzeum. 10. júna 1992 bol vyhlásený za National Historic Site of Canada/Lieu historique national du Canada.

## Využitie
Interiér parku je dostupný len pešo a na vode. Popri provinčnej Ceste 60 existuje 8 kempov, 14 náučných ciest, centrum pre návštevníkov, múzeum lesníctva a centrum umenia. V ponuke je viac než  trás na kanoistiku, niekoľko bicyklových trás, viacero turistických chodníkov a iné aktvity vrátane zimných.

## Galéria

Súbor:ON - Algonquin Provincial Park.jpg|Vchod do parku
Súbor:Lake of Two Rivers Algonquin Park.jpg|Jazero Lake of Two Rivers
Súbor:"Barron Canyon" (37074339933).jpg|Kaňon Barron Canyon
Súbor:North American Beaver (Castor canadensis) - Algonquin Provincial Park, Ontario 02.jpg|Bobor kanadský v parku
Súbor:AlgonquinBeaverDam.JPG|Bobria hrádza
Súbor:Parque Provincial Algonquin 09.jpg|múzeum drevorubačstva *Algonquin Logging Museum*
Súbor:Algonquin 005 campsite (4939823714).jpg|Kempovanie v parku
Súbor:Lookout Trail - Algonquin Park - IMG 9729.jpg|Turistický chodník *Lookout Trail*


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka na Ontario Parks
* Parks Friends of Algonquin Park

Kategória:Provinčné parky v Ontáriu
Kategória:Nipissing District
Kategória:Haliburton County
Kategória:Vzniklo v 1893
Malý Chabenec

**Malý Chabenec** () je vrch v hlavnom hrebeni Nízkych Tatier. Leží nad obcou Jasenie, približne  severozápadne od Brezna. 

## Poloha
Nachádza sa v západnej časti Nízkych Tatier, v geomorfologickom podcelku Ďumbierske Tatry a časti Ďumbier. Leží na hranici Žilinského a Banskobystrického kraja, okresov Liptovský Mikuláš a Brezno a zasahuje na katastrálne územie obce Partizánska Ľupča a Jasenie. Najbližšími sídlami sú na západe situované osady Magurka a Železnô, južne leží obec Jasenie a Dolná Lehota, východne Demänovská Dolina a severne Partizánska Ľupča, Dúbrava a Liptovské Kľačany. Masív patrí do Národného parku Nízke Tatry.
 
## Opis
Malý Chabenec je súčasťou hlavného hrebeňa medzi Ďurkovou () a Chabencom (). Severne susedí Krámec () a Spálená (), východne dominuje Chabenec, Kotliská () a Skalka (), južne Žiarska hoľa (), Žiar () a Struhár () a západne Ďurková, Zámostská hoľa () a Mestská hora (). Severné svahy odvodňuje Veľký Oružný potok do Ľupčianky v povodí Váhu, voda z južných odteká potokom Lomnistá do Jasenského potoka a rieky Hron. Vrcholom prechádza Cesta hrdinov SNP a juhovýchodné svahy sú súčasťou Národnej prírodnej rezervácie Skalka.

### Výhľady
Hôľnato skalnatý hrebeň i vrchol umožňuje takmer kruhový rozhľad, obmedzený len východne situovanými vyššími susedmi. Pri vhodných podmienkach je možné pozorovať mnohé vrcholy Nízkych Tatier, no tiež Západné Tatry, Chočské vrchy, Oravskú Maguru i Beskydy, Malú a Veľkú Fatru, Štiavnické vrchy, Javorie, Poľanu a Veporské vrchy.

## Prístup
* po  červeno značkovanej hrebeňovke (Cesta hrdinov SNP):
** od západu z Hiadeľského sedla cez Veľkú Chochuľu a Ďurkovú
** od východu z Chopku cez Kotliská a Chabenec
* po  modrej značke z Jasenia Jasenskou dolinou okolo turistickej útulne Ďurková
* po  zelenej značke od západu z Magurky cez rázc. nad sedlom Ďurkovej

## Referencie

## Pozri aj
* Skalka (národná prírodná rezervácia)
* Ďumbier (geomorfologická časť)
* Ďumbierske Tatry
* Zoznam vrcholov v Nízkych Tatrách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Nízkych Tatrách
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Vrchy v okrese Brezno
Kategória:Partizánska Ľupča
Kategória:Jasenie
Armádna skupina (1941)

**Armádna skupina** bolo zoskupenie poľných jednotiek slovenskej brannej moci na začiatku ťaženia proti Sovietskemu zväzu. 

## Vznik
alt=Krycie názvy jednotiek Armádnej skupiny|náhľad|Krycie názvy jednotiek Armádnej skupiny
Armádna skupina bola vytvorená rozkazom ku 30. augustu 1941 a tvorili ju :
* Armádne veliteľstvo s krycím názvom *Ladislav* so sídlom v Humennom veliteľ gen. I. triedy Ferdinand Čatloš.
* 1. divízia s krycím názvom *Štefan* pod velením plk. del. Jozefa Turanca
** pešie pluky 1, 2 a 3
* 2. divízia s krycím názvom *Martin* pod velením plk. gšt. Augustína Malára
** pešie pluky 4, 5 a 6
* armádne jednotky:
** delostrelecké pluky 11 a 12
** pioniersky prápor 11
** spojovací prápor 11
** tanková rota 11
** rota pancierových automobilov 11
** rota kanónov proti útočnej vozbe 11
** 8. ťažká batéria delostreleckého protilietadlového pluku
** ďalšie jednotky.
Početný stav slovenskej armády na východnom fronte (Armádna skupina a Rýchla skupina) bol k začiatku júla 1941 50 689 mužov.

Od 28. júna 1941 zriadilo aj Veliteľstvo vzdušných zbraní poľné stanovište v Humennom.

## Pôsobenie
náhľad|Bunker pri Lesku zničený slovenskými vojakmi
Medzi 1. a 3. júlom 1941 sa Armádna skupina presunula do priestoru Sanok - Lesko - Chyrow. V Chyrowe bolo zriadené veliteľstvo skupiny. Do bojových akcií sa zapojili príslušníci pešieho pluku 5 z 2. divízie pod velením pplk. Jána Černeka. V dňoch 3. a 4. júla sa zúčastnili dobytia pohraničných bunkrov pri Lesku spolu s nemeckými jednotkami. Straty boli 3 mŕtvi a 2 ťažko zranení. 
Medzi 4. a 5. júlom 1941 sa Armádna skupina presunula do priestoru Dobromiľ - Chyrow - Staryj Sambor a medzi 8. a 10. júlom do priestoru Ľvov - Drohobyč. Časť motorizovaných jednotiek bola prevelená k Rýchlej brigáde.

Od 11. júla 1941 podliehala Armádna skupina veliteľstvu tylového priestoru 103. Jej úlohou bolo zabezpečiť priestor západne od komunikácie Ľvov - Stryj a vyčistiť územie južne od línie Razva-Russkaja - Ternopiľ. Veliteľstvo nasadzovalo vojakov Armádnej skupiny na značenie ciest, opravy ciest, mostov, telegrafných vedení a tratí. Bojová nečinnosť mala zlý vplyv na morálku mužstva. Generál Čatloš preto rozkazom z 25. júla 1941 zahájil formovanie dvoch nových divízií Rýchlej a Zaisťovacej v sile približne po 8 000 mužov. Vojaci, ktorí neboli pridelení k novým divíziám sa postupne vracali na Slovensko. Armádna skupina zanikla 12. augusta 1941, po vytvorení Poľného zboru, ktorý bol zložený z vyššie spomenutých nových divízií.

## Referencie


Kategória:Slovenské vojenské jednotky druhej svetovej vojny
Kategória:Vojsko v Slovenskej republike 1939 – 1945
Cesta III. triedy 2180 (Slovensko)

**Cesta III. triedy číslo 2180** (*III/2180*, staré číslo *III/065042*) je cesta III. triedy na Slovensku v okrese Turčianske Teplice. Jej celková dĺžka je 4,517 km. 

## Priebeh
Cesta začína v obci Malý Čepčín (na obrázku) na križovatke s cestami III/2178 a III/2176 a pokračuje smerom na západ do Veľkého Čepčína. Následne sa skrúca na sever a pokračuje na Ivančinú, kde končí na križovatke s cestou III/2182 pri osade Dvorec

## Stav
Cesta prekonáva vodné toky jedným mostom a troma priepustami. Podľa údajov z roku 2008 bola cesta na úseku dlhom 0,760 km (16,8 % priebehu) vo veľmi dobrom a na úseku 3,763 km (83,2 % priebehu) v nevyhovujúcom stave.

## Referencie

2180
Kategória:Doprava v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Stavby v okrese Turčianske Teplice
Remetský potok (prítok Porubského potoka)

**Remetský potok** je potok v regióne Dolný Zemplín, na území obcí Remetské Hámre, Vyšné Remety a Úbrež  v okrese Sobrance a na území obce Poruba pod Vihorlatom v okrese Michalovce v Košickom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Východoslovenská pahorkatina. Ústi do Porubského potoka, ktorý ďalej ústi v rámci medzipovodia do vodnej nádrže Zemplínska šírava, zo Zemplínskej šíravy vyteká kanalizovaný vodný tok Čierna voda. Má dĺžku . Rád toku VIII. 
## Prameň
Pramení v  na území obce Remetské Hámre v okrese Sobrance v Košickom kraji, v lesnom extraviláne, v regióne Dolný Zemplín, na svahu vrchu (aj lesa) *Čierna studňa* s 
## Opis toku
Od prameňa v  tečie južným smerom, po 1 km krátkom úseku v  vteká na územie lesného extravilánu obce Vyšné Remety, preteká cez pole *Rovina*, v  priberá bezmenný ľavostranný prítok, vteká do poľnohospodárskeho extravilánu, v  vteká do intravilánu obce Vyšné Remety,
v  opúšťa intravilán a pokračuje extravilánom obce Vyšné Remety, v  priberá bezmenný pravostranný prítok, v  priteká na obecnú hranicu medzi obcou Vyšné Remety a obcou Úbrež, v  priberá bezmenný ľavostranný prítok, stáča sa do západného smeru, tečie po obecnej hranici, pokračuje po hranici medzi obcami Úbrež a Poruba pod Vihorlatom, v  priberá ľavostranný prítok Karniansky potok, priamo na obecnej hranici v  ústi do  Porubského potoka ako jeho ľavostranný prítok.

*Remetský potok* patrí do okresu Sobrance a do okresu Michalovce v Košickom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Východoslovenská pahorkatina v geomorfologickom podcelku Podvihorlatská pahorkatina. Má jeden  dôležitejší prítok Karniansky potok.

## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Remetský potok* má pôvod v názve obce Remetské Hámre (mladá obec s najstarším záznamom viažucim sa k roku 1828 *Hámor*, 1927 *Remetské Hámre*) alebo pravdepodobnejšie v názve obce Vyšné Remety (najstarší záznam sa viaže k roku 1418 *Remethe*, 1920 *Vyšné Remety*, územím ktorých potok preteká. Jedna slovná zložka názvu oboch obcí má pôvod v staršom označení *remeta* vo význame *eremita, pustovník, rehoľník, mních*. Motivácia pomenovania obce Vyšné Remety je spojená s existenciou pustovníkov v priestore obce. Z toponyma Vyšné Remety bolo po rozšírení o formant *-ský* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Remetský potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. 
Názov vodného toku bol štandardizovaný v roku 1975.
V priestore slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Remetský potok* nie je jedinečným hydronymom (august 2022).

## Referencie

 
Kategória:Vodné toky v okrese Sobrance 
Kategória:Vodné toky v okrese Michalovce 
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky vo Východoslovenskej pahorkatine
Kategória:Remetské Hámre 
Kategória:Vyšné Remety 
Kategória:Úbrež 
Kategória:Poruba pod Vihorlatom
Cesta III. triedy 2182 (Slovensko)

**Cesta III. triedy číslo 2182** (*III/2182*, staré číslo *III/065044*) je cesta III. triedy na Slovensku v okrese Turčianske Teplice. Jej celková dĺžka je 0,99 km. 

## Priebeh
Cesta začína v obci Ivančiná križovatkou s cestou III/2181, pokračuje smerom na juh, kde sa odpája cesta III/2180 a zabáča západným smerom do bývalej obce Dvorec, kde končí.

## Stav
Podľa údajov z roku 2008 bola cesta na úseku dlhom 0,983 km (99,3 % priebehu) v nevyhovujúcom stave, zvyšok cesty bol v stave veľmi dobrom. V roku 2017 prebehlo zosilnenie povrchu vozovky na dĺžke 570 m, počínajúc od začiatku cesty po odbočku do Dvorca. 

## Galéria

Súbor:Ivančinský potok WF11.jpg|Most cez Ivančinský potok a križovatka s III/2181
Súbor:Dvorec WF11.jpg|Cesta v osade Dvorec


## Referencie

2182
Kategória:Doprava v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Stavby v okrese Turčianske Teplice
Sakkos

**Sakkos** môže byť:
* liturgické rúcho, pozri sakkos (rúcho)
* starogrécka ženská pokrývka vlasov, pozri sakkos (pokrývka vlasov)

## Zdroje
5-metyluridíntrifosfát

**5-metyluridíntrifosfát** (**m<sup>5</sup>UTP**) je nukleozidtrifosfát. Je to ribonukleozidtrifosfát tymidínu, ale používa sa názov „5-metyluridín“, pretože ako tymidíntrifosfát sa označuje *deoxy*ribonukleozidtrifosfát tymidínu.

5-metyluridín sa v cytozole premieňa na m5UTP pre ďalšie použitie. m5UTP patrí medzi najbežnejšie modifikované nukleotidy v bunke a Maf proteíny sú schopné ho premeniť na m<sup>5</sup>UMP a pyrofosfát.

## Referencie
Výnimočná Nikol

***Výnimočná Nikol*** je česko-slovenský komediálno-kriminálny seriál seriál TV Markíza. Ide o adaptáciu francúzskeho seriálu *HPI – Haut Potentiel Intellectuel* z roku 2021 vysielaného v televízii TF1. Kreatívnou producentkou a scenáristkou je autorka knižných bestsellerov Evita Twardzik. Hlavnú postavu stvárňuje Táňa Pauhofová. K júlu 2024 vyšli dve série po osem častí.

## Herecké obsadenie

Okrem vyššie uvedených postáv tam vystupuje veľa epizódnych postáv ako napríklad podozriví, obeť, manžel/ka obete, kamaráti, súrodenci obete a pod.

## Série

## Epizódy
### 1. séria (2022)

### 2. séria (2024)

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Slovenské televízne seriály
Kategória:Televízne seriály TV Markíza
Kategória:Televízne seriály z roku 2022
Kyselina akonitová

**Kyselina akonitová** je trikarboxylová organická kyselina. Existuje v podobe dvoch izomérov, a to ako kyselina *cis*-akonitová a kyselina *trans*-akonitová. Jej konjugovanou bázou je **akonitát**, ktorý tiež existuje v dvoch obdobných izoméroch. 

## Krebsov cyklus

*cis*-Akonitát je dôležitým medziproduktom v Krebsovom cykle. Vzniká ako medziprodukt v reakcii katalyzovanej akonitázou, ktorá ho takisto premieňa ďalej. Akonitáza premieňa citrát na *cis*-akonitát a potom na izocitrát:

: citrát ⇌ *cis*-akonitát + H2O ⇌ izocitrát

## Chemická syntéza
Kyselinu akonitovú je možné syntetizovať dehydratáciou kyseliny citrónovej pomocou kyseliny sírovej:

:(HO2CCH2)2C(OH)CO2H  → HO2CCH=C(CO2H)CH2CO2H  +  H2O

V procese vzniká zmes izomérov.

Prvýkrát bola kyselina akonitová pripravená tepelným rozkladom.

## Referencie

## Zdroj

Kategória:Trikarboxylové kyseliny
Kategória:Citrátový cyklus
Moosseedorf

[náhľad|Poloha obce (oranžovým) v rámci okresu [Bern-Mittelland]]

**Moosseedorf** [vyslov: múzidó(h)f] (v minulosti *Seedorf*, *Moos-Seedorf* alebo *Moos Seedorf*) je obec () v okrese Bern-Mittelland v kantóne Bern vo Švajčiarsku.

Nachádza sa južne od jazera Moossee a susedí s obcami Bolligen, Ittigen, Münchenbuchsee, Urtenen-Schönbühl a Wiggiswil. Medzi obcou a miestnou časťou Sand na kopci sa nachádza pamätník bitky pri Grauholzi.

## Galéria

Súbor:Moosbühl Moosseedorf.jpg|Miesto paleolitického osídlenia Moosbühl v roku 2023
Súbor:Grauholzdenkmal1_08.jpg|Pamätník bitky pri Grauholzi z roku 1886 na Sandstrasse
Súbor:Moosseedorf_Kirche_SW.jpg|Kostol z roku 1520
Súbor:ETH-BIB-Moosseedorf-LBS_H1-016928.tif|Pohľad z vtáčej perspektívy z roku 1954


## Pozri aj
* Železničná stanica Moosseedorf

## Referencie


Kategória:Obce v kantóne Bern
Radnovský potok

**Radnovský potok** je potok v regióne Gemer, na území obcí Radnovce a Vieska nad Blhom   v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Juhoslovenská kotlina. Ústi do Blhu. Má dĺžku . Rád toku VI. 
## Prameň
Pramení v  na hranici medzi obcou Radnovce a obcou Vieska nad Blhom v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji, v poľnohospodárskom extraviláne, v regióne Gemer, v severovýchodnej časti územia obce Radnovce severne od poľa *Branč*, v juhovýchodnej časti územia obce Vieska nad Blhom.

## Opis toku
Od prameňa v  tečie severovýchodovýchodným smerom, potok je lemovaný pásom príbrežnej vegetácie v poľnohospodárskom extraviláne, v  podteká cestu z Radnoviec do obce Vieska nad Blhom, obmýva severnú časť intravilánu Radnoviec (severné okrajové domy intravilánu ležia už na území Viesky nad Blhom), v  priamo na obecnej hranici ústi do  Blhu ako jeho pravostranný prítok.

*Radnovský potok* patrí do okresu Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Juhoslovenská kotlina v geomorfologickom podcelku Rimavská kotlina. Nemá prítoky.

## Pôvod názvu
Názov vodného toku *Radnovský potok* má pôvod v názve obce Radnovce, ktorej najstarší záznam sa viaže k roku 1332 *Radnotfalva*, 1427 *Rathoultfalwa, Radnothfalua*, 1430 *Radnolthfalwa*, 1920 *Radnovce*. Vodný tok na obecnej hranici medzi Radnovcami a Vieskou nad Blhom pramení, preteká aj ústi, celý jeho priebeh sa viaže k obecnej hranici. Motivácia pomenovania obce Radnovce je spojená s osobným menom *Radnold*. Z toponyma Radnovce bolo po rozšírení o formant *-ský*, po systémovej redukcii o hlásky *-ce* a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom *menší prirodzený vodný tok* utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena *Radnovský potok* ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. 
Názov vodného toku bol štandardizovaný v roku 1976.
V priestore slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum *Radnovský potok* je jedinečným hydronymom (august 2022).

## Referencie

 
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota 
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Juhoslovenskej kotline
Kategória:Radnovce 
Kategória:Vieska nad Blhom
Trikarboxylová kyselina

**Trikarboxylová kyselina** je organická kyselina, ktorá vo svojej štruktúre obsahuje tri karboxylové funkčné skupiny (–COOH). Najznámejšou trikarboxylovou kyselinou je kyselina citrónová.

## Citrátový cyklus

Kyselina citrónová, jedna z trikarboxylových kyselín, sa objavuje v citrátovom cykle, ktorý je takisto známy ako cyklus trikarboxylových kyselín (TCA cyklus). Tento metabolický cyklus je základom zisku energie všetkých aeróbnych organizmov. V tomto cykle sa kyselina citrónová postupne mení na niekoľko medziproduktov, z ktorých sa potom zase obnovuje. Počas cyklu sa tvoria látky potrebné na zisk energie (napr. FAD a NADH), ale v cykle sa takisto tvoria mnohé látky využívané v iných reakciách, napríklad v anabolických procesoch, pri syntéze aminokyselín, pri syntéze niektorých nukleotidov (purínových i pyrimidínových), a detoxifikácii proti reaktívnym formám kyslíku (ROS).

## Príklady

## Referencie

## Pozri aj
* Dikarboxylová kyselina
* Citrátový cyklus

## Zdroj

Kategória:Trikarboxylové kyseliny
Bielske jazero

náhľad|Satelitná snímka Bielskeho jazera
náhľad|Ligerzský kostol pri jazere
**Bielske jezero** (, , ) je jazero vo Švajčiarsku. Leží prevažne v kantóne Bern a južným koncom zasahuje do kantónu Neuchâtel. Na východe k nemu zasahuje predhorie Álp a na západe Jury. Má rozlohu 39,3&nbsp;km². Je 15&nbsp;km dlhé a maximálne 4,1&nbsp;km široké. Dosahuje maximálnu hĺbku 75&nbsp;m. Objem vody je 1,12&nbsp;km³. Rozloha povodia je 8&nbsp;305&nbsp;km². Leží v nadmorskej výške 429&nbsp;m.

## Ostrovy
Na juhu jazera sa od juhozápadu k severovýchodu tiahne Sankt Petersinsel (1,4 km²), ktorý je v súčasnej dobe spojený s južným koncom jazera a je teda vlastne polostrovom.

## Vodný režim
Na juhu privádza vodu z Neuchâtelského jazera kanál Zihl. Ďalšími prítokmi sú na západe Twannbach, na severe Schüss a na východe Aare-Hagneck-Kanal.  Na severovýchode odteká z jazera rieka Zihl a Nidau-Büren-Kanal do rieky Aare.  Priemerný odtok z jazera je 244 m³/s.

## Využitie
### Doprava
Na jezere je rozvinutá miestna lodná doprava.

### Osídlené pobrežie
Nejväčším mestom na brehu je Biel. Podiel severozápadného brehu vedie železnica Biel – Neuchâtel.

## Iné odkazy

## Zdroj
*

Kategória:Jazerá vo Švajčiarsku
Kategória:Bern (kantón)
Kategória:Neuchâtel (kantón)
Kategória:Biel/Bienne
Shoppyland Schönbühl

**Shoppyland Schönbühl** je najväčšie nákupné centrum v okrese Bern-Mittelland švajčiarskeho kantónu Bern. Má viac ako 80 obchodov.

Ide o nákupné centrum, ktoré sa – na rozdiel od názvu – z veľkej časti nachádza v obci Moosseedorf, obci asi 10 km severne od mesta Bern a susediacej s Urtenen-Schönbühl. Vlastní ho družstvo Migros Aare a bolo otvorené 6. marca 1975 ako jedno z prvých decentralizovaných nákupných centier vo Švajčiarsku. Dnes je Shoppyland piatym najväčším nákupným centrom vo Švajčiarsku a najväčším v regióne Espace Mittelland.

Družstvo Migros Aare má svoje sídlo a administratívu vedľa nákupného centra Shoppyland.

Shoppyland bol kompletne zrekonštruovaný v rokoch 2006 až 2010 a znovu otvorený na konci apríla 2010.

## Zdroj

Kategória:Nákupné centrá vo Švajčiarsku
Kategória:Urtenen-Schönbühl
Zákonník (rozlišovacia stránka)

**Zákonník** (staršie aj: *zákoník*) môže byť:
*v práve:
**rozsiahly zákon (ako jeden súvislý predpis), ktorý je výsledkom právnej kodifikácie (napr. Občiansky zákonník), synonymum: kódex, pozri zákonník
**najmä v historických kontextoch: zbierka zákonov, ktorá je aspoň čiastočne schválená či priamo vydaná zákonodarcom (čiže nie je čisto súkromná), a to (a) buď (spravidla chronologická) zbierka všetkých zákonov (a pod.) pre celé dané územie, napr. Slovenský zákonník, krajinský zákonník (maď. *országos törvénytár*)  a ríšsky zákonník (nem. *Reichsgesetzblatt*), a/alebo (b) zbierka pre určitú oblasť práva, napr. Justiniánov zákonník (=Justiniánov kódex) a Chammurapiho zákonník (=Chammurapiho kódex; Chammurapiho zákonník je ale na pomedzí medzi dlhým zákonom a zbierkou zákonov), čiastočné synonymum: kódex , pozri zbierka zákonov
**kniha obsahujúca buď vyššie uvedený zákon alebo vyššie uvedenú zbierku zákonov
**(často len obrazne:) súbor (spravidla nepísaných) ustálených pravidiel záväzných pre nejaký celok ľudí alebo určitú ľudskú činnosť
*v náboženstve: znalec a vykladač Mojžišovho zákona, pozri zákonník (vykladač)
*zastarano: odpadlík, heretik, zradca

## Pozri aj
*Slovenský zákonník
*Krajinský zákonník
*Ríšsky zákonník
*Justiniánov zákonník
*Chammurapiho zákonník

## Zdroje
Holica (vrch v Nízkych Tatrách; 1341 m n. m.)

**Holica** () je vrch v Nízkych Tatrách. Leží nad Hiadeľom, približne  severovýchodne od Banskej Bystrice. 

## Poloha
Nachádza sa na juhozápadnom okraji Nízkych Tatier, v geomorfologickom podcelku Ďumbierske Tatry a časti Prašivá. Leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Banská Bystrica a zasahuje na katastrálne územie obcí Hiadeľ a Brusno. Najbližšími sídlami sú juhozápadne situovaný Pohronský Bukovec, južne ležiaci Medzibrod, Hiadeľ a Moštenica, západne sa nachádzajú Donovaly a osada Korytnica-kúpele a severne Liptovská Lúžna. Masív patrí do Národného parku Nízke Tatry.

## Opis
Holica je súčasťou najzápadnejšej nízkotatranskej rázsochy, vybiehajúcej z Prašivej () južným smerom na Kochuľu (). Západným smerom susedí Kozí chrbát () a Hôrka (), južným je vrch Nad žliabkami () a Kochuľa, východným Bukový diel (), Mlynárová () a Chabenec () a severným Veľká () a Malá Chochuľa () a Prašivá. Oblasť patrí do povodia rieky Hron, kde vodu odvádza zo západnej časti potok Vážna a z východnej a južnej prítoky Sopotnice. Na vrchol nevedie značený chodník. 

### Výhľady
Hrebeň i vrchol Holice pokrýva súvislý lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z lokalít je ojedinele vidieť okolité vrcholy Nízkych Tatier, susedné Starohorské vrchy a Veľkú Fatru, no tiež Kremnické a Štiavnické vrchy, Javorie, Ostrôžky, Poľanu a Veporské vrchy.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, no západne sa nachádza Hiadeľské sedlo, kde sa križuje Cesta hrdinov SNP s chodníkmi z obce Hiadeľ a z osady Korytnice. Východným smerom vedie cez Sopotnickú dolinu značený chodník z Brusna na Veľkú Chochuľu.

## Referencie

## Pozri aj
* Prašivá (geomorfologická časť)
* Ďumbierske Tatry
* Zoznam vrcholov v Nízkych Tatrách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Nízkych Tatrách
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Banská Bystrica
Kategória:Hiadeľ
Kategória:Brusno (obec)
Červená (vrch v Nízkych Tatrách)

**Červená** () je vrch v Nízkych Tatrách. Leží nad Nižnou Bocou, približne  južne od Liptovského Hrádku. 

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti Nízkych Tatier, v geomorfologickom podcelku Ďumbierske Tatry a časti Ďumbier. Leží v Žilinskom kraji, v okrese Liptovský Mikuláš a zasahuje na katastrálne územie obcí Nižná Boca a Liptovská Porúbka. Najbližšími sídlami sú juhovýchodne situovaná Nižná Boca, južne ležiaca Vyšná Boca a severovýchodne obec Malužiná. Masív patrí do ochranného pásma Národného parku Nízke Tatry.

## Opis
Červená je súčasťou rázsochy, ktorá vybieha severovýchodným smerom z Rovnej hole, na východnom okraji Ďumbierskych Tatier. Severným smerom sa nachádza Skribňovo () a Hradište (), západným Ohnište () a Rovná hoľa (), južným Chopec (), Končisté () a Fišiarka () a východným Špíglové (), Otešková () a Milkovo (). Masív patrí do povodia Váhu, kde vodu odvádza riečka Boca. Na vrchol nevedie značený chodník. 

### Výhľady
Vrcholovú časť pokrýva nesúvislý lesný porast s viacerými holinami, ktorý umožňuje obmedzený rozhľad. Z vhodných miest je možné pozorovať okolité vrcholy Nízkych Tatier, no tiež Vysoké a Západné Tatry.

## Prístup
Na vrchol nevedie značený chodník, no na neďaleký hrebeň a Rovnú hoľu vedie  žlto značená trasa z Nižnej Boce. Severným úpätím vedie rovnako  žltý chodník z Malužinej Svidovskou dolinou do Svidovského sedla.

## Referencie

## Pozri aj
* Ďumbier (geomorfologická časť)
* Ďumbierske Tatry
* Zoznam vrcholov v Nízkych Tatrách

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Nízkych Tatrách
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Nižná Boca
Kategória:Liptovská Porúbka
Alana Smithová

**Alana Smithová** () môže byť:
* Alana Smithová (tenistka) (* 1999), americká tenistka
* Alana Smith (skateboarding) (* 2000), súťažiaca v skejtbordingu z USA

## Pozri aj
* Alan Smith

Smithová, Alana
Alana Smith (skateboarding)

**Alana Smith** (* 20. október 2000, Mesa, Arizona) je americká osoba s nebinárnou rodovou identitou reprezentujúca Spojené štáty americké v ženskej kategórii skejtbordingu. V roku 2013 sa stala najmladšou medailistkou na X Games. V roku 2020 reprezentovala USA sa Letných olympijských hrách v Tokiu.

## Športová činnosť
V roku 2013 sa Smith ako dvanásťročnej maloletej osobe podaril trik 540° McTwist na X Games 2013 v Barcelone. Smith sa zároveň stala najmladšou osobou, ktorá na súťaži získala medailu (striebro). V roku 2015 získala prvé miesto v Girls Combi Pool Classic na Svetovom pohári v skejtbordingu .

V roku 2021 súťažila za USA v ženskom pouličnom skejtbordingu na Letných olympijských hrách v Tokiu, kde skončila na poslednom (20.) mieste v kvalifikácii. Smith bola jednou z prvých otvorene nebinárnych osôb súťažiacich na olympijských hrách. Na skejtborde mala napísané zámená „they/them“. Viacero športových komentátorov však tento rod neuvádzalo, vrátane BBC Sport a NBC Sports.

## Osobný život
Smith je bisexuálna, nebinárna osoba, ktorá sa sama prezentuje zámenami they/them. Nie je veriacou osobou. V mladosti uvažovala o samovražde, no po účasti na olympiáde vyhlásila, že je po prvýkrát v živote hrdá na osobu, na ktorej pracovala, aby sa ňou stala.

## Poznámky

## Referencie

## Externé odkazy
* Alana Smith  na stránke X Games
* Alana Smith na The Boardr

## Zdroj

Kategória:Skateboardisti USA
Kategória:Olympionici USA
Kategória:Súťažiaci na X Games
Kategória:Skateboardisti na Letných olympijských hrách 2020
Kategória:LGBT osobnosti USA
Kategória:LGBT športovci
Kategória:Nebinárne osobnosti
Kategória:Osobnosti z Arizony
Kostol Panny Márie Lurdskej (Plovdiv)

**Kostol Panny Márie Lurdskej** () je rímskokatolícky kostol zo začiatku 20. storočia ležiaci v južnej časti mesta Plovdiv v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku.

## Lokalita
Budova leží v južnej časti Plovdivu v štvrti „Kiučiuk Pariž“ () na ulici „Christo Matev“ () č. 9.

## Dejiny a charakteristika
Je jedným z niekoľkých rímskokatolíckych kostolov v Plovdive. Kostol bol postavený pre potreby rímskokatolíckej farnosti, ktorú vytvorilo na začiatku 20. storočia v štvrti Kiučiuk Pariž približne 25 rodín, ktoré sa v tom období do tejto štvrti prisťahovali.

Socha Panny Márie umiestnená na hlavnom oltári bola do kostola privezená z francúzskych Lurd a z Francúzska pochádzajú ešte dve sochy nachádzajúce sa v kostole, a to socha svätej Genovévy a svätého Františka. Na balkóne sa v kostole nachádza busta Pia X., umiestnená na znak vďaky tomuto pápežovi, ktorý výstavbu kostola duchovne, ako aj materiálne podporil.

Kostol bol dokončený a vysvätený v roku 1909. V roku 1996 bol chrám vyhlásený za tzv. Národnú rímskokatolícku svätyňu.

Pri kostole pôsobí kláštor Sestier Matky Terezy.

## Galéria

OurLadyOfLourdesChurch-Plovdiv06.jpg|celkový pohľad na kostol z juhozápadu
OurLadyOfLourdesChurch-Plovdiv01.jpg|celkový pohľad na kostol zo severozápadu
OurLadyOfLourdesChurch-Plovdiv05.jpg|celkový pohľad na kostol zo severovýchodu
OurLadyOfLourdesChurch-Plovdiv08.jpg|pohľad na kostol z juhozápadu
OurLadyOfLourdesChurch-Plovdiv07.jpg|pohľad na časť západnej fasády
OurLadyOfLourdesChurch-Plovdiv03.jpg|detailný pohľad na severnú fasádu
OurLadyOfLourdesChurch-Plovdiv02.jpg|pohľad na kostolnú vežu z juhozápadu


## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Rímskokatolícke kostoly v Bulharsku
Kategória:Stavby v Plovdive
Kategória:Kostoly zasvätené Panne Márii Lurdskej
Kategória:Kostoly postavené po oslobodení Bulharska
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Architektúra z 1909
Olympic Studios

náhľad|Pohľad na exteriér Olympic Studios
**Olympic Studios** je hudobné nahrávacie štúdio, ktoré sa nachádza v londýnskej štvrti Barnes. Budova bola vystavaná v roku 1906 a najprv tu sídlilo divadlo. Po druhej svetovej vojne bola prestavaná na kino a v 50. rokoch tu začalo sídliť televízne štúdio; nedlho potom tu vzniklo hudobné nahrávacie štúdio. Nahrávali tu napríklad hudobníci John Cale, Cat Stevens, Richard Thompson alebo skupiny Pink Floyd, Soft Machine alebo Hawkwind. Štúdio zaniklo v roku 2009, ale o štyri roky neskôr bolo v menšom rozsahu opäť otvorené.

## Referencie

## Zdroj
*

Kategória:Nahrávacie štúdiá
Kategória:Londýn
Lassi Sinkkonen

**Lassi Juhani Sinkkonen** (* 1. apríl 1937, Vyborg† 3. február 1976, Helsinki) bol fínsky spisovateľ. K jeho hlavným dielam patria okrem básní *Sumuruisku* (1968), *Solvežina pieseň* (1970) a *Sirkkelisirkus* (1975). Sinkkonen sa charakterizoval ako proletársky spisovateľ na základe toho, že popri písaní robil aj fyzickú prácu a predmety si vyberal zo svojho okolia. Predtým, ako sa Sinkkonen stal spisovateľom na voľnej nohe, pracoval v práčovni, stavebný robotník a ako maliar.

Prvý román *Sumuruisku* opísal fínsku spoločnosť okupovanú Sovietmi, život robotníkov a konflikty.

*Solvežina pieseň*, odohrávajúca sa vo vojnových Helsinkách, je analýzou proletárskeho rodinného života upravenou do podoby televíznej hry. Rozprávačom je Solveig, mladé dievča, ktorého príbeh vytvára obraz o živote troch generácií robotníkov. Saara je Solveigina matka, ktorá pre ťažký život zatrpkla. Famu je Solveigina babička, ktorá miluje, keď Saara citu nie je schopná. Pokračovaním knihy je *Solveig a Jussi* (1973).

## Diela
* Túlavé ráno, zbierka básní 1965
* Voľné oblečenie, zbierka poézie 1966
* Od vás do zajtra, zbierka básní 1967
* Smerom k nám, básnická zbierka 1968
* Moja krajina vo svete, zbierka básní 1969
* Rozprašovač hmly, román 1968
* Solvežina pieseň, román 1970
* Ale ja by som nemal lásku, román 1972
* Solveig a Jussi, román 1973
* Smerom k nám: Básne z rokov 1965–1973, zbierka básní 1974
* Cirkelicircus, román 1975

## Zdroje

* Ylen Elävä arkisto: ”Kommunistirunoilija Sinkkosen” kestoaihe oli rakkauden puute
* Ylen Elävä arkisto: Solveigin laulu
* Ylen Elävä arkisto: Näin syntyi Solveigin laulu

Kategória:Obete samovrážd
Kategória:Fínski spisovatelia
Dub Tamme-Lauri

**Dub Tamme-Lauri** () je veľký dub letný (*Quercus robur*). Je najširší a najstarší strom v Estónsku. Nachádza sa v obci Antsla, v kraji Võrumaa.

## Parametre
Výška stromu je 17 metrov a obvod vo výške 130 cm je 831 cm. Podľa výskumníkov bol strom zasadený okolo roku 1326. Dub bol viackrát zasiahnutý bleskom, čo poškodilo konáre a vyprázdnilo stred stromu. Počas reštaurácie v 70. rokoch 20. storočia sa v dutine našla stará skrýša protisovietskych partizánov. Sedem ľudí mohlo stáť v strome než ho napustili ôsmimi tonami spevneného betónu. Strom stále žije aj keď kvôli bleskom stratil vrch svojej koruny.

## Dejiny a legendy
Názov Tamme-Lauri pochádza od názvu farmy Tamme-Lauri, ktorá získala názov podľa bytosti ducha čo mala v strome prebývať a občas prinášať šťastie a inokedy nešťastie. Bol to duch ohňa zvaný Laurits. Pozemok na ktorom strom stojí bol zakúpený Ministerstvom životného prostredia v roku 2006 a dub je chránený od roku 1939.

Dub bol vyobrazený na bývalej estónskej desaťkorune. V roku 2016 sa strom ako reprezentant Estónska zúčastnil súťaže Európsky strom roka. Priniesol legendu podľa ktorej začal rásť z časti vozu, ktorú do zeme zapichol švédsky kráľ.

## Galéria

Súbor:Tamme Lauri tamm.jpg| 
Súbor:Tamme-Lauri tamm suvepäeval.jpg|
Súbor:Tamme-lauri tamm õhtuvalguses.jpg|
Súbor:Tamme-Lauri tamm.jpg| 
Súbor:Tamme-Lauri tamm2.JPG| 
Súbor:Tammelauri Tamm..JPG| 
Súbor:10-1991b.jpg|Dub na bývalej estónskej desaťkorune


## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Chránené stromy v Estónsku
Kategória:Võrumaa
Struhár (vrch)

**Struhár** () je vrch v Nízkych Tatrách. Leží nad obcou Jasenie, približne  severozápadne od Brezna.

## Poloha
Nachádza sa v juhozápadnej časti Nízkych Tatier, v geomorfologickom podcelku Ďumbierske Tatry a časti Prašivá. Leží v Banskobystrickom kraji, v okrese Brezno a na katastrálnom území obce Jasenie. Najbližšími sídlami sú južne situované Jasenie a Dolná Lehota, severozápadne leží osada Magurka. Masív patrí do ochranného pásma Národného parku Nízke Tatry.

## Opis
Struhár je súčasťou rázsochy, vybiehajúcej južným smerom z Ďurkovej () na Obrštín (). Západne susedí Latiborská hoľa (), Veľká hoľa (), Košarisko (), Ráztocká hoľa () a Ráztocké poľany (), južne Obrštín (), východne Žiar () a Žiarska hoľa () a severným smerom Chabenec (), Ďurková () a Zámostská hoľa (). Masív patrí do povodia Hrona, kde vodu odvádza Jasenský potok, odvodňujúci západné (Prostredný potok) i východné (Lomnistá) svahy hrebeňa. Juhozápadným smerom sa svahy zvažujú do Jasenskej doliny, severozápadné do doliny Šifrová a východné do Lomnistej doliny. Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

### Výhľady
Vrcholovú časť pokrýva nesúvislý, miestami riedky porast s čistinami, umožňujúci obmedzený rozhľad. Z vhodných miest je možné pozorovať okolité vrcholy Nízkych Tatier, pri priaznivých podmienkach aj Kremnické a Štiavnické vrchy, Javorie, Poľanu a Veporské vrchy.

## Prístup
Na vrchol nevedie značená turistická trasa, no úbočím vedú chodníky:

*  modrá značka západným úbočím Jasenskou dolinou z Jasenia cez Struhárske sedlo na Ďurkovú
*  zelená značka z rázc. Pod Obrštínom Lomnistou dolinou do Struhárskeho sedla

## Referencie

## Pozri aj
* Prašivá (geomorfologická časť)
* Ďumbierske Tatry
* Zoznam vrcholov v Nízkych Tatrách

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Nízkych Tatrách
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Brezno
Kategória:Jasenie
Dermot Mulroney

**Dermot Patrick Mulroney**  (* 31. október 1963,  Alexandria, Virgínia, USA) je americký herec a hudobník. 

## Detstvo a mladosť
Jeho otec vyučoval právo na univerzite a jeho matka bola regionálnou divadelnou herečkou. Má írsky a nemecký pôvod a narodil sa ako tretí z piatich detí. Na vysokej škole škole študoval na Northwestern University.

## Kariéra
Od roku 1986 sa objavoval vo filmoch s rôznymi ťažkými témami. V roku 1988 stvárnil jednu z vedľajších úloh vo filme *Mladé pušky*, kde hral po boku hercov ako Kiefer Sutherland či Charlie Sheen. O rok neskôr, si zahral vo filme *Spoločník na druhej trati*, ktorý sa zaoberal homosexuálnou témou a vývoju ochorenia AIDS. Vo filme si zahrali tiež Campbell Scott, či Mary-Louise Parker. 

V roku 1995 si zahral v dráme *Vraždy podľa predlohy* a o rok neskôr, hral v dráme *Bastard Out of Carolina* po boku Jennifer Jason Leigh. V roku 2003 hosťoval v televíznom seriály *[[Priatelia (seriál)|Priatelia]]*. 

V roku 2006 si zahral v dramatickom filme *Griffin a Pheonixová*, kde sa objavil v hlavnej úlohe spoločne s Amandou Peet. 

## Súkromný život
Od roku 1990 bol ženatý za herečku Catherine Keener, s ktorou má jedného syna, narodeného v roku 1999. Ich manželstvo skončil rozvodom, v roku 2007. Z druhého manželstva, má Mulroney ďalšie dve deti. 

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Filmoví herci USA
Kategória:Televízni herci USA
Kategória:Absolventi Northwestern University
Kategória:Osobnosti z Virgínie
Kategória:Osobnosti USA írskeho pôvodu
Kategória:Osobnosti USA nemeckého pôvodu
Králica

**Králica** môže byť:
*samica králika (ako hlodavca), pozri králik
*zastarano: kráľovná

## Zdroje
Ambient (album)

***Ambient*** je druhý štúdiový album amerického elektronického hudobníka Mobyho, ktorý bol vydaný 17. augusta 1993 v Spojených štátoch cez Instinct Records a v októbri toho istého roku v Spojenom kráľovstve cez Equator Records. Album na rozdiel od debutu obdržal len priemerné recenzie.

## Zoznam skladieb
# My Beautiful Blue Sky – 5:19
# Heaven – 8:16
# Tongues – 5:37
# J Breas – 2:47
# Myopia – 4:46
# House of Blue Leaves – 6:20
# Bad Days – 2:27
# Piano & Strings – 1:35
# Sound – 1:11
# Dog – 7:35
# 80 – 2:05
# Lean on Me – 3:51

## Zdroj

Kategória:Hudobné albumy z 1993
Králička

**Králička** môže byť:
*malá králica
*starší názov vrchu Besná v Nízkych Tatrách, pozri Besná (vrch v Nízkych Tatrách)
Moby (album)

***Moby*** je debutový študiový album amerického elektronického hudobníka Mobyho, ktorý bol vydaný v júli 1992 cez Instinct Records. V auguste 1993 bol vydaný v Anglicku s názvom *The Story So Far* cez Ecuator Records s pozmeneným zoznamom skladieb.

## Zoznam skladieb

Bonusová iTunes skladba

## Zdroj
* 

Kategória:Moby
Nocadeň (album)

***Nocadeň*** je názov debutového štúdiového albumu slovenskej kapely Nocadeň. Tento album dňa 27. marca 2000 vydalo hudobné vydavateľstvo BGM Ariola.

## Zoznam skladieb

## Výroba albumu
* Rasťo Kopina - spev, klávesové nástroje (4, 6, 8, 10)
* Róbert Kopina - klávesové nástroje (2), gitara
* Boris Mihálik - basová gitara
* Peter Gufrovič - bicie nástroje, klávesové nástroje (7)
;Hostia
* Martin Migaš - tamburína (4)
* Jaroslav Šarišský - viola (3)
* Miroslav Starják - husle(3)
* Vladimír Gnepa - programovanie (12)
;Produkcia
* Rasťo Kopina - produkcia, dizajn
* Miroslav Širáň, Vladimír Gnepa - zvuk
* Martin Migaš, Oskar Rózsa - zvuk, mixovanie
* Ivan Minárik - mastering
* Jana Szücsová - fotografie
* Vladimír Eliáš - dizajn

## Referencie

Kategória:Albumy Nocadeň
Kategória:Hudobné albumy z 2000
Kategória:Debutové albumy
Slová už nevravia nič

***Slová už nevravia nič*** je názov druhého štúdiového albumu slovenskej kapely Nocadeň. Tento album dňa 24. septembra 2001 vydalo hudobné vydavateľstvo BGM Ariola.

## Zoznam skladieb

## Referencie

Kategória:Albumy Nocadeň
Kategória:Hudobné albumy z 2001
Škvor

**Škvor** môže byť:
*staršie alebo ľudovo: ucholak
*priezvisko, napr.:
**Benedikt Škvor
**Karel Škvor
**Maximilián Škvor
**Václav Škvor
Ucháľ

**Ucháľ** môže byť:
*ľudovo alebo staršie: ucholak
*expresívne: (veľké) ucho
*pejoratívne: neskúsený človek, synonymum: ucháň
*vo vojenskom slangu: nováčik (synonymum: ucháň)

## Zdroje
Ušiak

**Ušiak** môže byť:
*ušaté zviera, najmä zajac, pozri ucho a zajac
*prenesene: nadávka (najmä chlapcovi, ktorí sa hrá na dospelého)
*staršie alebo ľudovo: ucholak
*slovenský názov hubieho rodu *Gyromitra*, pozri ušiak (huba)
*fotel so zvýšenými bočnými operadlami hlavy, pozri ušiak (fotel)
*v telocviku: lopta s uchom, pozri ušiak (lopta)
*nárečovo: dva hrnce spojené veľkým uchom, synonymum: dvojačky, pozri dvojačky (hrnčeky)
*priezvisko, napr.:
**Ján Ušiak
**Jaroslav Ušiak

## Zdroje
Ucháč

**Ucháč** môže byť:
*slovenský názov netopierieho rodu *Plecotus*, synonymum: netopier, pozri ucháč (rod)
*ľudovo: ucholak

## Zdroje
Mikoláš

**Mikoláš** môže byť:
*česká podoba mena Mikuláš, pozri Mikuláš (krstné meno)
*ľudovo: ucholak
*priezvisko, napr.:
**Josef Mikoláš
**Robert Mikoláš
Sakkos (pokrývka vlasov)

[náhľad|[Triptolemos a Koré (Koré má na vlasoch, upravených do drdola, sfendoné, menšiu verziu sakkos), tondo atického červenofigúrového taniera, 5. stor. pred Kr. ]]
**Sakkos** () bola starogrécka ženská ozdobná pokrývka vlasov.

Grécke ženy si v klasickom období nechávali narásť dlhé vlasy, no nosili ich rôzne navrstvené na temene hlavy, hoci pri formálnych príležitostiach mali vlasy voľne spustené na chrbte alebo vpredu na prsiach.

Koncom 5 stor. pred Kr. mali vlasy často zopnuté alebo zviazané do drdolov či upevnené pomocou zložitej úpravy vlasových pások. Možno len okrem ofiny sa takmer všetky vlasy mohli ovinúť sakkosom t. j. kusom pásu tkaniny či šálom okolo hlavy a zaistiť. Sakkos mohla byť aj mäkká tkaná „čiapka“ so strapcom visiacim v strede. V oboch prípadoch sakkos úplne zakrýval vlasy, ktoré boli zväčša zviazané do drdola, s výnimkou ofiny alebo kučier pri ušiach. *Sfendoné* (široká čelenka, menšia verzia sakkos) nezakrývala vlasy úplne.
 
Grécke ženy si so sakkos alebo sfendoné zakrývali hlavy rôznymi spôsobmi. Dôkazy o tejto pokrývke hlavy sa našli na plastikách a v písomnostiach z tohto obdobia. Typ čiapky (pokrývky) zvanej sakkos nosili mnohé grécke ženy. V helenistickom období sa sakkos a sfendoné pravdepodobne prestali používať. Ženy ešte stále nosili vlasy vyčesané nahor (upravené hlavne do drdola), ale mali ich aj natočené a zvlnené v rôznych účesoch.
 
## Referencie

  
Kategória:Spoločnosť v starovekom Grécku
Kategória:Pokrývky hlavy
Brachycera

**Brachycera** môže byť iný latinský názov:
*najčastejšie: podradu Brachocera v rámci dvojkrídlovcov, po slovensky: muchy, pozri muchy (Brachycera)
*(pod)radu Caelifera v rámci rovnokrídlovcov, po slovensky: koníky, pozri koníky (podrad)