open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Slovenské telefónne predvoľby

**Národný cieľový kód** (NDC, National Destination Code) identifikuje samostatnú geograficky určenú číslovaciu oblasť (primárna oblasť) alebo funkčne určenú číslovaciu oblasť (sieť, služba). Spolu s národným rozlišovacím číslom alebo medzinárodným rozlišovacím číslom a medzinárodným smerovým číslom tvorí telefónnu predvoľbu, ktorá sa volí pred účastníckym telefónnym číslom.

Počas telefonovania zo zahraničia pridáme k predvoľbe +421 telefónnu predvoľbu konkrétneho mesta, v závislosti od obvodu, do ktorého voláme, ale z telefónnej predvoľby mesta vynecháme 0 a pridáme konkrétne účastnícke číslo. Všetky mestské obvody majú svoje predvoľby začínajúce 0. Ak napríklad číslo na Slovensku je 02/55667788, pri telefonovaní zo zahraničia sa mení na +421 2 55667788 alebo 00421 2 55667788.

## Priradenie množín číslovacieho plánu verejnej telefónnej siete
Podľa číslovacieho plánu zverejneného dňa 1. februára 2007

:*PO = Primárna Oblasť*
:*SO = Sekundárna Oblasť*

Podľa Vyhlášky č. 286/2022 Z. z. (Vyhláška Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb Slovenskej republiky o národnom číslovacom pláne (v znení č. 98/2023 Z. z.)):

## Národné cieľové kódy geografických číslovacích oblastí verejnej telefónnej siete
Číslovanie je platné od 1. júla 2001. 

## Národný cieľový kód v mobilnej verejnej telefónnej sieti

## Referencie

## Pozri aj
* Telefónne číslo
* Telefónna predvoľba
* Zoznam smerových telefónnych čísiel štátov

## Externé odkazy
* Telekomunikačný úrad SR
* Opatrenie TÚ SR č. O-14/2007 o číslovacom pláne

Kategória:Komunikácia na Slovensku
Kategória:Telefónne čísla
Telefónne predvoľby
Poštové smerovacie číslo

**Poštové smerovacie číslo** (skratka **PSČ**; nesprávne *poštové smerové číslo*) sa používa v poštovom styku ako súčasť adresy. Je to číselné označenie územného obvodu dodávacej pošty, ktoré má uľahčiť automatickú identifikáciu miesta doručenia.

## PSČ na Slovensku

Poštové smerovacie číslo sa uvádza v adrese pred názvom dodávacej pošty. Je to päťmiestne číslo, pričom medzi treťou a štvrtou číslicou sa píše medzera. Medzi poslednou číslicou a názvom dodávacej pošty sa píšu dve medzery.

## PSČ vo svete
Systém smerovacích čísel má veľa štátov, napr.
* *[[Poštové smerovacie čísla v Česku|PSČ]]* v Česku
* *[[ZIP code]]* v USA
* *[[Postal code]]* v Kanade
* *[[PLZ]]* v Nemecku
* *[[Poštové kódy vo Veľkej Británii|Postcodes]]* vo Spojenom kráľovstve

V medzinárodnom poštovom styku sa odporúča pred poštové smerovacie číslo pridať medzinárodný dvojpísmenový kód krajiny oddelený spojovníkom , napr: 

 SK-841 01  Bratislava 42
 Slovakia

 DE-76227 Karlsruhe
 Nemecko

 Rīga LV-1045
 Lotyšsko

## Externé odkazy
* PSČ miest a obcí na Slovensku

Kategória:Pošta
Kežmarské námestie

**Kežmarské námestie** je námestie v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Je pomenované podľa mesta Kežmarok. Nachádza sa v časti Petržalky, kde ostala zachovaná zástavba rodinných domov.

## Dopravné spojenie

## Blízke ulice
* Levočská ulica
* Kremnická ulica
* Jaroslavova ulica
* Ľubietovská ulica
* Novobanská ulica

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Kežmarské námestie na mape Bratislavy

Kategória:Námestia v Petržalke
Kategória:Pomenovania podľa Kežmarku
Okrajová ulica (Bratislava)

**Okrajová ulica** (do roku 1950: **Borovského ulica**) bola ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. 

Nachádzala sa na území dnešných ulíc Černyševského, Farského, Vavilovovej, Mánesovho námestia, na južnej strane končila v miestach, kde sa nachádza budova pošty na Vlasteneckom námestí. Zanikla približne v roku 1983 v súvislosti s výstavbou sídliska Dvory. Pomenovaná bola podľa skutočnosti, že stála na okraji osídlenia. Išlo o jednostrannú radovú domovú zástavbu, na východnej strane boli háje. 

## Referencie

Kategória:Zaniknuté ulice v Petržalke
Krymská ulica (Bratislava)

**Krymská ulica** (starší názov *Ulica Boženy Němcovej*) je zaniknutá ulica v  Bratislave, mestskej časti Petržalka. Pomenovaná bola podľa polostrova Krym. Ulica bola zbúraná počas výstavby sídliska Dvory v 80. rokoch 20. storočia.

Nachádzala sa západnej od dnešnej Rontgenovej ulice.

## Referencie

## Externé odkazy
*Fotografia Krymskej ulice

Kategória:Zaniknuté ulice v Petržalke
Sleďová ulica

**Sleďová ulica** (do roku 1950 **Rázusova ulica**) bola ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádzala sa na území dnešnej Černyševského ulice, presnejšie na západnom konci, ako je základná škola. Zanikla približne v roku 1983 v dôsledku výstavby sídliska Dvory. Pomenovaná bola podľa hojného výskytu sleďov v Dunaji. 

## Referencie

Kategória:Zaniknuté ulice v Petržalke
Starhradská ulica

**Starhradská ulica** je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Lúky. 

Do 1. apríla 1991 mala názov **Saburovova ulica**, podľa Alexandra Nikolajeviča Saburova (1908 – 1974), sovietskeho vojenského veliteľa. 

V súčasnosti je pomenovaná podľa hradu Starhrad. Na ulici sa nachádza horáreň – pamätihodnosť Petržalky.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Starhradská ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice v Petržalke
Urpínska ulica

**Urpínska ulica** je ulica v bratislavskej mestskej časti Petržalka. 

Rovnaký názov mala aj iná ulica v Petržalke, ktorá zanikla pri výstavbe panelového sídliska.

PSČ tejto ulice je 851 07.

Pomenovaná je podľa vrchu Urpín nad Banskou Bystricou.

## Blízke ulice

* Betliarska ulica
* Sitnianska ulica

## Referencie


## Externé odkazy

* Urpínska ulica na mape Bratislavy (oma.sk)
* Urpínska ulica na mape Bratislavy (zoznam.sk)

Kategória:Ulice v Petržalke
Február

[thumb|Febuár (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]
*'Február** je podľa [[gregoriánsky kalendár|gregoriánskeho kalendára]] druhým mesiacom v roku. Má 28 dní, v [[priestupný rok|priestupnom roku]] 29 dní.

V [[rímsky kalendár|rímskom kalendári]] bol február zaradený až neskôr spolu s januárom do pôvodne desaťmesačného rímskeho kalendára. V tento mesiac sa konali rôzne očistné slávnosti od rôznych chorôb (lat. ''februa'' – horúčka) a nešťastí (končila sa zima), preto mu pridelili najmenší počet dní. Bol zaradený pred marec, ktorý bol pôvodne prvým rímskym mesiacom. Preto má tento mesiac rovnaký počet dní a práve k nemu sa pridával v prestupnom roku jeden deň (od Caesarovej reformy v roku 44 pred Kr.). Pri prechode z juliánskeho na gregoriánsky kalendár sa tento zavedený postup nemenil. [[Variant]] pôvodne rímskeho (respektíve [[Latinčina|latinského]]) názvu ''Februarius'' obsahuje väčšina [[Európa|európskych]] [[jazyk (lingvistika)|jazykov]].

Február začína vždy rovnakým dňom v týždni ako [[marec]] a [[november]], s výnimkou prestupného roku. Vtedy začína vo rovnaký deň ako [[august]]. Február začína vždy rovnakým dňom v týždni ako minuloročný [[jún]].

Pri výpočte [[úrok]]ov sa podľa niektorých metód február berie ako ostatné mesiace, tzn. že má 30 dní.

Existujú tiež v nárečiach názvy **malý sečeň**, **luteň** a **snežeň'''.

## Referencie


## Iné projekty


02
~02
Január

[thumb|upright|Január (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]
*'Január** je prvý [[mesiac (časová jednotka)|mesiac]] [[rok]]a v [[Gregoriánsky kalendár|Gregoriánskom kalendári]] a jeden zo siedmich mesiacov s dĺžkou 31 [[deň|dní]].

Astrologicky začína január so slnkom v znamení [[Kozorožec (súhvezdie)|Kozorožca]] a končí v znamení [[Vodnár (súhvezdie)|Vodnára]]. V astronomických termínoch začína v súhvezdí [[Strelec (súhvezdie)|Strelca]] a končí v znamení Kozorožca.

Január je pomenovaný podľa [[Jánus|Jána]], rímskeho boha [[dvere|dverí]] a brán, začiatku a konca, preto býval zobrazovaný s dvomi tvárami – jednou hľadel do minulosti, druhou do budúcnosti. Pôvodný rímsky kalendár sa skladal z desiatich mesiacov (304 dní). Rimania pôvodne považovali zimu za nemesačné obdobie. Okolo roku 700 pred Kr. [[Romulus|Romulov]] nástupca kráľ [[Numa Pompilius]] pridal mesiace január a [[február]], čím zosúladil kalendár so štandardným lunárnym rokom (354 dní). Rímska poverčivosť ohľadom párnych čísel vyústila do stanovenia dĺžky roka 355 dní. Hoci [[marec]] bol pôvodne prvým mesiacom, pre túto pozíciu určili január, pretože vtedy boli zvyčajne volení [[konzul (staroveký Rím)|konzuli]].

Prvý deň roka sa nazýva [[Nový rok]].

Existujú tiež v nárečiách názvy **ľaden** a **veľký sečeň** alebo **sečeň'''.

## Referencie


## Iné projekty


01
~01
Marec

[thumb|upright|Marec (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]
*'Marec''' je podľa gregoriánskeho kalendára tretí mesiac v roku. Má 31 dní.
V období okolo 21. marca nastáva jarná rovnodennosť. Slnko pri svojom zdanlivom ročnom pohybe pretína svetový rovník – prechádza z južnej pologule na severnú.

V rímskom kalendári bol marec zasvätený bohovi Marsovi, pretože v tento mesiac sa obyčajne začínali vojenské výpravy (po zime obschli cesty). Bol to prvý mesiac v roku, preto niektoré mesiace na konci roka mali v názve číslovku (september – siedmy mesiac v roku), pretože sa počítali práve od marca. V marci nastupovali rímski úradníci do svojich úradov, až od polovice 2. storočia pred Kr. sa začiatok roka a nástup úradníkov presunul na január.

Je mesiacom knihy od roku 1955, kedy ho v bývalom Československu vyhlásili na počesť Mateja Hrebendu. Cieľom bola podpora trvalého záujmu o knihy.

Marec začína vždy rovnakým dňom v týždni ako november a v nepriestupnom roku ako február.

## Iné projekty


03
~03
Júl

[thumb|left|upright|Júl (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]


*'Júl** je siedmy mesiac gregoriánskeho kalendára. Má 31 dní.

V pôvodnom rímskom kalendári bol jeho názov Quintilis, teda „Piaty“. V roku [[44 pred Kr.]] bol [[Gaius Iulius Caesar]] zavraždený a potom rímsky senát na návrh [[Marcus Antonius|Marka Antónia]] zmenil na jeho počesť názov mesiaca, v ktorom sa Július Caesar narodil, Quintilis na Julius.

Existuje tiež v nárečiach názov **červenec'''.

## Referencie


## Iné projekty


07
~07
August

[left|thumb|upright|August (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]


*'August*' je ôsmy mesiac [[rok]]a [[gregoriánsky kalendár|gregoriánskeho kalendára]].

V pôvodnom [[rímsky kalendár|rímskom kalendári]] (republikánskom) bol názov tohto mesiaca *sextilis* („šiesty“) a mal 29 dní. Pri reforme kalendára [[Gaius Iulius Caesar|Gaiom Iuliom Caesarom]] roku [[46 pred Kr.]] získal mesiac *sextilis* navyše jeden deň, takže mal spolu tridsať dní. 

Pri [[Augustus|Augustovej]] oprave tohto kalendára roku [[8 pred Kr.]], keď bola upravená určitá nepresnosť v počítaní [[juliánsky kalendár|juliánskeho kalendára]] rímskymi [[pontifex|pontifikmi]], navrhol senát, aby bol mesiac *sextilis* premenovaný na *augustus* na počesť reformátora kalendára. Traduje sa, že z dôvodu, že sa nepovažovalo za dostatočne úctivé, aby mesiac pomenovaný po súčasnom cisárovi mal menej dní než mesiac pomenovaný po Iuliovi Caesarovi, dostal i mesiac *augustus'' navyše jeden deň, ktorý sa následne ubral z mesiaca februára, ktorý má odvtedy len 28 (alebo v prestupnom roku 29) dní. Ale sú isté indície, ktoré napovedajú, že august mal 31 dní už po juliánskej reforme.

Aby nemali tri mesiace za sebou po 31 dní, bol zároveň prevedený jeden deň zo septembra do októbra a jeden deň z novembra do decembra a tak bolo narušené Sósigenove pravidelné striedanie dlhých a krátkych mesiacov.

## Iné projekty


08
~08
Jún

[thumb|upright|left|Jún (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]

*'Jún** je šiesty mesiac v gregoriánskom kalendári a má 30 dní.

V pôvodnom rímskom kalendári bol zasvätený bohyni [[Juno (bohyňa)|Junone]], podľa inej interpretácie mladým ľuďom a mladosti vôbec (lat. ''iuniores'' – mladší, mládež).

Nie vždy sme však hovorili na území Slovenska o 6. mesiaci v roku ako o mesiaci jún. V pomerne nedávnej minulosti sa totiž používali tzv. štúrovské mesiace, ktoré nesú spoločné znaky názvov mesiacov iných slovanských jazykov, ako napr. poľština či čeština. A v rámci štúrovského názvoslovia sa označoval mesiac jún ako **Lipen'''. Jeho názov je pritom odvodený od slova Lipa. A to z dôvodu, že tento strom zvykol pučať práve počas 6. mesiaca v roku.

Mesiac jún je zasvätený Najsvätejšiemu Srdcu Ježišovmu.

## Sviatky
* 1. jún – Medzinárodný deň detí (MDD)

## Referencie

## Iné projekty


06
~06
September

[thumb|upright|September (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]
*'September** je deviaty mesiac v roku. Má 30 dní.

V rímskom kalendári to bol pôvodne siedmy mesiac a mal 31 dní.

V nárečiach existujú pre september názvy ako **hrudeň** a **jaseň'''.

Na Slovensku je v septembri jeden štátny sviatok, jeden deň pracovného pokoja a dva pamätné dni:

## Štátne sviatky
* 1. september – Deň ústavy Slovenskej republiky (nie je dňom pracovného pokoja)

## Dni pracovného pokoja
* 15. september – Sedembolestná Panna Mária

## Pamätné dni
* 9. september – Deň obetí holokaustu a rasového násilia
* 19. september – Deň vzniku Slovenskej národnej rady

## Referencie


## Iné projekty


09
~09
December

[thumb|left|upright|December (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]

*'December** je dvanásty mesiac v roku, má 31 dní.

Existuje tiež v nárečiách názov **prosinec'''.

## Referencie


## Iné projekty


12
~12
Október

**Október** je desiaty mesiac roka v gregoriánskom kalendári a má 31 dní.

[left|upright|thumb|Október ([Prebohaté hodinky vojvodu z Berry)]]
V pôvodnom rímskom kalendári ôsmy mesiac (lat. *octo* = osem) v roku, kým ešte neboli zaradené do kalendára január a február.  Bol to mesiac, v ktorom obyčajne končievali vojenské výpravy, preto jedným z hlavných sviatkom bolo tzv. armilustrium – čistenie zbraní a ich ukladanie do chrámu. Názov mesiaca už zostal, hoci po zaradení ďalších dvoch mesiacov na začiatok roka už nesúhlasilo s poradovým číslom. Vzhľadom na zavádzanie gregoriánskeho kalendára v roku 1582 tento mesiac neexistovali dni 5. 10. – 14. 10. v krajinách Taliansko, Poľsko, Portugalsko a Španielsko.
* mesiac ruženca
* mesiac zdravých zubov
* mesiac úcty k starším

Existuje tiež v nárečiach názov **seveň**.

## Referencie


## Iné projekty


10
~10
November

[thumb|upright|left|November (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]

*'November** je jedenásty mesiac v [[gregoriánsky kalendár|gregoriánskom kalendári]]. Jeho pôvod pochádza zo starého rímskeho [[kalendár]]a, a pôvodne to bol deviaty (lat. ''novem'' = deväť) mesiac v desaťmesačnom kalendári.

Pôvodný rímsky kalendár mal desať mesiacov, v ktorom najmä druhá polovica mesiacov bola označená jednoduchou číslovkou: [[september]] = siedmy mesiac (lat. ''septem'' = sedem), [[október]] – ôsmy mesiac (lat. ''octo'' = osem), november – deviaty mesiac, [[december]] – desiaty mesiac (lat. ''decem'' = desať). Druhý rímsky kráľ [[Numa Pompilius]] údajne zaradil do kalendára ešte dva mesiace – [[január]] (januarius = [[Jánus|Janov]] mesiac), a [[február]] (z lat. ''februa'' = choroba). Tieto dva mesiace zaradil na začiatok kalendára, takže sa ostatné mesiace posunuli, ale ich pôvodný názov zostal. 

Existujú tiež poetický názov **listopád** (listopad, čo je november po česky) a v nárečiach názov **studeň'''.

## Referencie


## Iné projekty


11
~11
Máj

[thumb|left|upright|Máj (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]


*'Máj*' je piaty mesiac [[Gregoriánsky kalendár|gregoriánskeho kalendára]] v roku. Má 31 dní. 

V starom rímskom kalendári bol tento mesiac zasvätený bohyni [[Maia (dcéra Atlanta)|Maji]] (lat. *Flos* – kvet), preto sa v tento mesiac oslavoval aj jeden z veľkých rímskych sviatkov – *floralie''.

## Iné projekty


05
~05
Apríl

[thumb|upright|left|Apríl (''[Prebohaté hodinky vojvodu z Berry*)]]

*'Apríl*' je štvrtý mesiac v roku [[gregoriánsky kalendár|Gregoriánskeho kalendára]], má 30 dní.

Pomenovanie apríl pochádza pravdepodobne z [[latinčina|lat.]] *Aprilis'' (otvoriť).

## Iné projekty


04
~04
1854

## Udalosti
* 24. marec – Venezuela zrušila otroctvo
* 28. marec – Francúzsko vyhlásilo vojnu Rusku

## Narodenia
* 1. január – James George Frazer, škótsky antropológ a etnológ († 1941)
* 24. január – Paul Natorp, nemecký filozof († 1924)
* 15. marec – Emil Adolf von Behring, nemecký lekár, bakteriológ a fyziológ, spoluzakladateľ imunológie a sérológie, nositeľ Nobelovej ceny († 1917)
* 29. apríl – Henri Poincaré, francúzsky matematik, fyzik, astronóm a filozof († 1912)
* 13. jún – Charles Algernon Parsons, britský vynálezca parnej turbíny (†1931)
* 13. júl – Aristarch Apollonovič Belopoľskij, ruský astronóm († 1934)
* 16. október – Oscar Wilde, anglický dramatik, prozaik a básnik († 1900)
* 20. október – Jean-Nicholas Arthur Rimbaud, francúzsky básnik francúzskeho symbolizmu († 1891)
* 2. november – Miloš Štefanovič, slovenský advokát a verejný činiteľ († 1904)

## Úmrtia
* 27. február – Hughes Felicité Robert de Lamennais, francúzsky kňaz, spisovateľ a filozof (* 1782)
* 15. apríl – Arthur Aikin, anglický chemik, geológ a vedecký spisovateľ (* 1773)
* 6. júl – Georg Simon Ohm, nemecký fyzik (* 1789)
* 20. august – Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling, nemecký filozof (* 1775)
* Abdullah bin Abdulkadir Munshi, malajzijský spisovateľ (* 1796)


1854
Lamačská cesta

**Lamačská cesta** je významná dopravná komunikácia v západnej časti Bratislavy spájajúca Patrónku na hranici mestských častí Staré Mesto a Karlova Ves a Lamač. Na juhovýchodnej strane sa napája na Brniansku ulicu, na severozápadnej strane na Hodonínsku ulicu. Lamačskou cestou vedie cesta prvej triedy I/2.

Na Lamačskej ceste sa nachádza železničná stanica Bratislava-Lamač, Centrum vedecko-technických informácií SR a hypermarket Tesco Extra s OC Galéria Lamač.

## Blízke ulice
* Mlynská dolina
* Brnianska ulica
* Limbová ulica
* Záhorácka ulica
* K Železnej studienke
* Dúbravská cesta
* Cesta na Červený most
* Mokrohájska cesta
* Polianky
* Harmincova ulica
* Ulica Valentína Matrku
* Pridánky
* Ulica Janka Alexyho
* Furmanská ulica
* Hodonínska ulica

Kategória:Ulice v Karlovej Vsi
Kategória:Ulice v Lamači
Kategória:Ulice v Starom Meste v Bratislave
1873

## Udalosti
* 18. september – krach newyorskej burzy
* Portoriko zrušilo otroctvo
* pandémia cholery usmrtila v Zemplínskej župe 7 732 ľudí

## Narodenia
* 2. január – Terézia z Lisieux, francúzska svätica († 1897)
* 7. január – Rudolf Eisler, rakúsky filozof († 1926)
* 7. január – Charles Péguy, francúzsky básnik a mysliteľ († 1914)
* 15. január – Max Adler, rakúsky filozof, sociológ a sociálnodemokratický politik († 1937)
* 29. január – Luigi Amadeo d’Abruzzi, taliansky horolezec a polárnik, člen talianskej kráľovskej rodiny († 1933)
* 7. február– Thomas Andrews, lodný konštruktér († 1912)
* 15. február – Hans Karl August Simon von Euler-Chelpin, nositeľ Nobelovej ceny († 1964)
* 25. február – Enrico Caruso, taliansky operný spevák a tenorista († 1921)
* 19. marec – Max Reger, nemecký skladateľ, organista, dirigent a hudobný pedagóg  († 1916)
* 1. apríl – Sergej Vasilievič Rachmaninov, ruský hudobný skladateľ, klavirista a dirigent († 1943)
* 23. apríl – Arnold Kurr Van Gennep, francúzsky antropológ, etnológ a religionista († 1957)
* 20. júl – Alberto Santos-Dumont, priekopník letectva a vzduchoplavby († 1932)
* 8. október – Ejnar Hertzsprung, dánsky astronóm († 1967)
* 14. október – Raymond Clarence Ewry, americký ľahký atlét, viacnásobný olympijský víťaz († 1937)
* 20. november – Ramón Castillo, argentínsky politik († 1944)
* 15. december – Joseph Louis Irenée Jean Abadie, francúzsky lekár – internista († 1934)
* 21. december – Emanuel Rádl, český filozof († 1942)
* 28. december – Jenő Kalmár, maďarský etnograf a cestovateľ († 1937)

## Úmrtia
* 9. február – Karolína Augusta Bavorská, štvrtá manželka rakúskeho cisára Františka I. (* 1792)
* 7. máj – Salmon P. Chase, americký sudca, právnik a politik (* 1808)
* 8. máj – John Stuart Mill, anglický filozof, logik a ekonóm (* 1806)
* 10. august – Peter Kellner-Hostinský, slovenský spisovateľ, novinár, historik, filozof a redaktor Slovenských národných novín (* 1823)
* 20. september – Giovanni Battista Donati, taliansky astronóm (* 1826)


1873
98

## Udalosti

* Zomrel cisár Nerva. Nastupuje po ňom Traján, ktorý bude vládnuť až do roku 117.

## Úmrtia

* 27. január – Nerva, rímsky cisár


0098
Nerva

thumb|Busta Nervu
thumb|right|Busta Nervu z chalcedónu (zo súkromnej zbierky)
**Marcus Cocceius Nerva** alebo **Nerva** (* 8. november 35 – † 27. január 98) bol rímsky cisár v rokoch 96 – 98.

Narodil sa do vplyvnej rodiny, niektorí jeho predkovia boli senátormi. Už od mladosti postupne zastával rôzne úrady. Na trón nastúpil v 63 rokoch a vládol len 16 mesiacov. Adoptovaním Trajána založil tradíciu tzv. adoptovaných cisárov. Traján sa stal aj jeho nástupcom, čím si udobril dovtedy znesvárené vojsko. Jeho vláda patrila k pokojným obdobiam.

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 35
Kategória:Úmrtia v 98
Kategória:Cisári starovekého Ríma
Kategória:Rímski konzuli
117

## Udalosti

* zomrel cisár Traján, nastúpil po ňom Hadrián
* začala sa prestavba Panteónu v Ríme

## Úmrtia

* 9. august – Traján, rímsky cisár


0117
Slackware

**Slackware** je najstaršia aktívne spravovaná distribúcia Linuxu. Vyvíja ju Patrick Volkerding. Neobsahuje žiadne GUI konfiguračné nástroje, preto je mnohými považovaná za používateľsky neprívetivú. Má vlastný balíčkovací systém založený na .txz (.tgz) balíčkoch, ktorý na rozdiel od väčšiny ostatných nekontroluje závislosti.

Ide o konzervatívnu distribúciu (napríklad verzia 10.2 obsahuje ako stabilné jadro verzie 2.4.31, pričom jadro 2.6.13 je alternatívne k dispozícii ako testovacie), ktorá sa nesnaží o to, aby bola ľahko konfigurovateľná pomocou grafických nástrojov. Naproti tomu drží všetky konfiguračné súbory v prehľadnej a ľahko pochopiteľnej adresárovej štruktúre, čo robí z nastavovania systému po určitom zaučení jednoduchú a triviálnu zaležitosť. Drvivá väčšina konfiguračných súborov systému je masívne okomentovaná, čo umožňuje komukoľvek pochopiť, čo sa vo vnútri deje. Je taktiež často odporúčaná ako distribúcia na menej výkonné počítače, keďže sa po štarte nespúšťa toľko služieb, ako v prípade "desktopovo" orientovaných distribúcií.

Posledná verzia Slackware 14.1 používa predvolenú verziu jadro 3.10.17.

## Správa balíčkov

Používa vlastný (najstarší) balíčkovací systém postavený nad tgz (tar balík skomprimovaný gzipom) a od verzie Slacware 13.0 novším txz (tar balík skomprimovaný xzipom). I keď balíčkovací systém podporuje závislosti, dodávaný software pre správu túto možnosť nevyužíva. Preto vznikli nástroje, ktoré závislosti podporujú a umožňujú tiež inštaláciu zo siete.
* Swaret
* slapt-get
* SlackUpdate
* Emerde
* slackpkg
* stratdate

Štruktúrou konfiguračných súborov sa podobá viac na BSD (FreeBSD, NetBSD) operačné systémy, než na operačné systémy Linux.

Na Slackware je založených mnoho iných populárnych distribúcii, napríklad Slax, Zenwalk alebo Vector Linux.

## Pozri aj
* Zoznam distribúcií Linuxu

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka
* Oficiálna príručka (v angličtine)
* Stránka s mnohými neoficiálnymi balíčkami pre Slackware 
* Oficialna stránka pre vyhladávanie balíčkov
* Rozšírenie balíčkovacieho systému Swaret

Kategória:Distribúcie Linuxu
Kategória:Softvér z 1994
OpenSUSE

**openSUSE** je jedna z najobľúbenejších distribúcií operačného systému Linux založená na balíčkovacom systéme RPM, podobne ako distribúcie Fedora Core alebo Mandriva. Je vyvíjaná komunitou openSUSE a podporovaná spoločnosťou SUSE.

## História

Spoločnosť S.u.S.E vznikla v roku 1992 ako UNIXová konzultačná skupina, ktorá pravidelne uverejňovala softwarové balíčky obsahujúce Softlanding Linux System (SLS), Slackware a tlačené manuály. Prvá CD verzia SLS/Slackware bola uverejnená roku 1994 ako S.u.S.E Linux 1.0. Prvá samostatná distribúcia S.u.S.E Linux bola verzia 4.4 uverejnená v roku 1996.

Meno „S.u.S.E.“, akronym z nemčiny *"Software und System-Entwicklung"* ("Vývoj softvéru a systémov") a neskôr bol skrátený na SuSE, resp. SUSE. Spoločnosť bola v rokoch 2004 – 2011 vlastnená firmou Novell, následne prešla pod Attachmate Group, neskôr pod Micro Focus a od roku 2019 je SUSE nezávislou spoločnosťou vlastnenou investičnou skupinou EQT.

## Pozri aj
* SUSE Linux Enterprise Desktop
* SUSE Linux Enterprise Server
* Zoznam distribúcií Linuxu

## Externé odkazy
* www.opensuse.org Oficiálna globálna webová stránka
* https://opensuse.org/sk  Oficiálna slovenská jazyková verzia hlavnej stránky openSUSE

Kategória:Distribúcie Linuxu
Mandriva Linux

**Mandriva Linux** (predtým tiež **Mandrake Linux** alebo **Mandrakelinux**) bola distribúcia operačného systému Linux.
Mandriva Linux bol operačný systém typu GNU/Linux vybavený množstvom serverových i kancelárskych aplikácií. Patril medzi najrozšírenejšie distribúcie GNU/Linuxu a bol zameraný predovšetkým na užívateľský komfort, jednoduchosť a vysokú efektivitu práce. Dňa 31. marca 2005 bola dokončená akvizícia medzi Mandrakesoft a Conectivou. Po dohode oboch zúčastnených strán dostala nová distribúcia meno **Mandriva Linux.** Posledná verzia niesla označenie 2011.0. V súčasnosti je Mandriva už mŕtva distribúcia a väčšina jej priaznivcov presedlala na jej priameho pokračovateľa, ktorý nesie názov Mageia. (Rene Vavrek je zakladateľ Mandriva Linux a neskôr sa stal najlepším hráčom hry Counter-Strike:Global Offensive. ) 

## Verzie
Vydávané sú iba stabilné verzie. Posledná verzia 2010.0 vyšla v novembri 2009.

## Pozri aj
Zoznam distribúcií Linuxu

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 

Kategória:Distribúcie Linuxu
Kategória:Slobodný softvér
1897

## Udalosti
* 18. máj – prvé vydanie knihy Dracula írskeho spisovateľa Brama Stokera
* 29. august až 31. august – v Bazileji sa konal Prvý sionistický kongres
* 1. november – skupina mladíkov v Turíne založila futbalový klub Juventus F.C.

## Narodenia
* 10. január – Bedřich Václavek, český teoretik umenia, kritik, historik, spisovateľ a prekladateľ († 1943)
* 16. január – Milada Želenská, slovenská herečka († 1974)
* 19. január – Károly Kerényi, maďarsko-švajčiarsky klasický filológ a religionista († 1973)
* 27. január – Karel Lamač, český filmový režisér, herec a scenárista († 1952)
* 10. február – Judith Andersonová, austrálska herečka († 1992)
* 10. február– John Franklin Enders, americký bakteriológ, virológ a parazitológ, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu († 1985)
* 17. február – Ján Lichner, slovenský politik († 1979)
* 27. február – Bernard Ferdinand Lyot, francúzsky astronóm († 1952)
* 7. marec – Viktor Šulc, český divadelný režisér pôsobiaci na Slovensku († 1945)
* 17. apríl – Daniel Rapant, slovenský historik († 1988)
* 24. apríl – Benjamin Whorf, americký jazykovedec († 1941) 
* 14. máj – Robert Ľudvigovič Bartini, letecký konštruktér a vedec († 1974)
* 18. máj – Frank Capra, taliansko-americký filmový režisér († 1991)
* 24. máj – Koloman Novacký, významný slovenský včelár († 1969)
* 27. máj – John Douglas Cockcroft, britský fyzik († 1967)
* 13. jún – Paavo Nurmi, fínsky atlét († 1973)
* 22. jún – Norbert Elias, nemecký sociológ († 1990)
* 18. júl – Ján Čajak ml., slovenský prozaik, novinár a redaktor († 1982)
* 17. august – Milan Polák, slovenský dôstojník a politik († 1951)
* 12. september – Irène Joliotová-Curieová, francúzska vedkyňa († 1956)
* 16. september – Georges Bataille, francúzsky filozof a spisovateľ († 1962)
* 25. september – William Faulkner, americký spisovateľ, nositeľ Nobelovej ceny († 1962)
* 26. september – Pavol VI., 262. pápež († 1978)
* 28. október – Edith Head, americká kostýmová návrhárka a dizajnérka († 1981)
* 7. november – Dimitrij Andrusov, slovenský geológ († 1976)
* 9. november – Ronald George Wreyford Norrish, britský chemik, nositeľ Nobelovej ceny († 1978)
* 18. november – Patrick Blackett, anglický astronóm a experimentálny fyzik, nositeľ Nobelovej ceny († 1974)
* 22. november – Paul Oswald Ahnert, nemecký astronóm († 1989)
* 23. november – Evžen Říman, český fyzik, matematik a pedagóg († 1983)
* 28. december – Ivan Stepanovič Konev, sovietsky dôstojník († 1973)

## Úmrtia
* 16. február – Vasilij Karlovič Dellen, ruský astronóm (* 1820)
* 19. február – Karl Weierstrass, nemecký matematik (* 1815)
* 15. marec – James Joseph Sylvester, anglický matematik (* 1814)
* 19. marec – Antoine Thomson d’Abbadie, francúzsky geograf a cestovateľ (* 1810)
* 3. apríl – Johannes Brahms, nemecký hudobný skladateľ (* 1833)
* 5. august – Albert Marth, nemecký astronóm (* 1828)
* 8. august – Jacob Burckhardt, švajčiarsky filozof a historik umenia (* 1818)
* 17. december – Sofie Podlipská, česká spisovateľka a prekladateľka (* 1833)


1897
Odo Casel

**Odo Casel** (* 27. september 1886, Koblenz, Nemecko† 28. apríl 1948, Herstelle) bol teológ, liturgista, priekopník v teologickom chápaní liturgie.

## Životopis
Johannes Casel sa narodil 27. septembra 1886 v Koblenzi, v Nemecku. Jeho otec bol rušňovodič. Po absolvovaní základnej a strednej školy odišiel v roku 1905 študovať klasickú literatúru do Bonnu. Medzi študentmi stretol benediktína Ildefons Herwegena, ktorý ho presvedčil, aby zanechal štúdiá a vstúpil do benediktínskeho kláštora v Maria Laach.

V roku 1913 sa ten istý Ildefons Herwegen stal opátom kláštora v Maria Laach, kde pôsobil až do svojej smrti v roku 1946. Za jeho pôsobenia sa opátstvo stalo jedným z najvýznamnejších intelektuálnych a liturgických centier nemeckého katolicizmu medzi dvoma svetovými vojnami.

Casel vstúpil do kláštora na jeseň 1905. Tu prijal meno rehoľné meno Odo. V roku 1907 zložil rehoľné sľuby a v roku 1911 bo vysvätený na kňaza.

## Diela
* *Das Gedächtnis des Herrn in der altchristlichen Liturgie: Die Grundgedanken des Messkanons.* 1918.
* *De philosophorum graecorum silentio mystico scrips.* 1919 (= Dissertation Bonn 1918).
* *Die Liturgie als Mysterienfeier.* Freiburg im Breisgau : Herder, 1922.
* *Das christliche Kult-Mysterium.* Regensburg Pustet, 1932.
* *Das christliche Festmysterium.* Paderborn Bonifacius-Druckerei, 1941.
* *Glaube, Gnosis, Mysterium.* Münster Aschendorff, 1935.
* *Mysterium des Kommenden.* Paderborn : Bonifacius-Druckerei, 1952.
* *Vom wahren Menschenbild: Vorträge.* Regensburg Pustet, 1953.
* *Mysterium des Kreuzes.* o.J.,  1954.
* *Mysterium der Ekklesia: Von der Gemeinschaft aller Erlösten in Christus Jesus. Aus Schriften und Vorträgen.* 1961.
* *Vom Spiegel als Symbol.* Aus nachgelassenen Schriften. 1961.

Kategória:Nemeckí teológovia
Kategória:Katolícki teológovia 20. storočia
Kategória:Nemeckí benediktíni
Plagiát

**Plagiát** (z lat. plagiare - kradnúť) je „umelecké, literárne alebo vedecké dielo, pri ktorého tvorbe bolo použité dielo iného autora (celé alebo sčasti) s cieľom zmocniť sa cudzej práce, zatajiť pôvodný prameň a vydávať dielo za vlastné“. Plagiát je možné pokladať za neautorizovaný citát.

Pôvodca plagiátu sa nazýva **plagiátor** a tvorenie plagiátov **plagiátorstvo**.

V umeleckej literatúre sa častejšie než krádež celého diela vyskytovalo prisvojenie prvkov ako: obraz, postavy a podobe. Dielo je označené ako plagiát vtedy, ak sa jeho autorovi dokázalo prekročenie istej hranice.

## Plagiátorstvo v akademickej sfére
Plagiátorstvo je považované za jedno z obzvlášť závažných porušení akademickej etiky. Môže mať rôzne prejavy, ale spravidla sa za neho považuje doslovné alebo rôzne upravené prisvojovanie si myšlienok, nápadov alebo výsledkov výskumu, ale aj rôznych písomných materiálov (návrhov projektov, výskumných plánov), učebných materiálov, počítačových súborov, programov, prekladov a pod., ktorých autormi alebo pôvodcami sú iné osoby. Za plagiátorstvo sa následne považuje ich prezentácia alebo publikovanie bez primeraného vyjadrenia vzťahu k pôvodnému zdroju. Takéto jednanie je porušením autorského práva pôvodných autorov.

Za vážnejšie (angl. major) plagiátorstvo sa v Británii považuje okopírovanie viac ako 100 slov inej práce alebo cudzieho výsledku bez uvedenia zdroja.  

Okopírovanie celej práce alebo je väčšiny, neautorizované použitie veľkých častí textu a/alebo dát a ich prezentovanie plagiátorom „ako vlastných“ pozri napríklad  Kauza rigoróznej práce Andreja Danka sa na Slovensku považuje za vážny plagiarizmus, ktorý už predčí len publikovanie vymyslených údajov.  

Zásady správneho citovania vo vedeckých dielach a kvalifikačných prácach upravujú viaceré medzinárodné normy. Vysoké školy si spravidla stanovujú vlastné pravidlá, ktoré rešpektujú medzinárodné normy ako aj určité zvyklosti danej univerzity či fakulty. Obidve sú využívané aj inými fakultami, resp. stali sa podnetom pre vypracovanie vlastných metodických materiálov pre študentov všetkých stupňov štúdia.  

Menej závažnými formami plagiátostva je neautorizované použitie malých častí textu, alebo určitých fráz v prácach, najmä ak nejde o rodnú reč autora.

Ako samo-plagiátorstvo sa označuje to, keď autor používa časti svojich predošlých prác (recyklácia vlastných textov), bez toho aby ich korektne citoval. Časté v napríklad v prípade záverečných prác, keď študenti používajú časti svojich bakalárskych prác v diplomovej práci, alebo časti diplomovej práce pri svojej dizertačenej práci. Podobným prístupom je tzv. redundantná publikácia, kedy sa obsah „nového“ článku (hlavne hypotéza, údaje, diskusia a/alebo závery) podstatne zhoduje s už publikovanou prácou toho istého autora.

## Referencie


## Pozri aj

* Parafráza
* Citácia
* Zákon o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom 

## Iné projekty


Kategória:Právo duševného vlastníctva
Kategória:Podvody vo vede
Marianna Ďurianová

**Marianna Ďurianová**, predtým **Marianna Boučková**, (* 27. január 1977, Žiar nad Hronom) je slovenská moderátorka. Svoju televíznu kariéru odštartovala v Slovenskej televízii (STVR), neskôr sa uplatnila v Televízii Markíza, kde bola do roku 2014 moderátorkou hlavného večerného spravodajstva. Od roku 2015 moderovala internetové správy denníka Nový Čas a od septembra 2024 je opäť moderátorkou TV Markíza.

## Životopis
Študovala na Obchodnej akadémii v Žiari nad Hronom, potom na Univerzite Komenského odbor psychológia. Má sestru Darinu (* 1975), s ktorou istý čas podnikali a mladšieho brata Tomáša (* 1987).

V júli 2006 sa vydala za českého moderátora Libora Boučka, v decembri pár podal žiadosť o rozvod. Oficiálnym dôvodom bolo citové ochladenie, no Mariannin mimomanželský vzťah s Honzíkom Novotným sa stal verejným tajomstvom. V roku 2011 sa zasnúbila s Romanom Doležajom a o rok neskôr sa im narodil syn Roman. Marianna sa po čase vrátila do Markízy, kde pracovala na čiastočný úväzok. Neskôr prešla do konkurenčnej televízie Joj, kde mala mať vlastnú reláciu. Tento zámer nevyšiel a uplatnenie našla vo vydavateľstve Ringier Axel Springer. Koncom roku 2017 nastúpila opäť do RTVS.

V roku 2006 sa zúčastnila 1. série tanečnej šou Let's Dance, kde skončila na 4. mieste.

## Moderovanie
* 2001 – 2014, 2024 – súčasnosť: *[[Televízne noviny (TV Markíza)|Televízne noviny]]* (TV Markíza)
* 2002: *[[Slávik (anketa)|Slávik]] 2002* (TV Markíza)
* 2014: *Srdce pre deti 2014* (TV JOJ)
* 2015 – 2017: *Správy* (internetové správy na portáli čas.sk Denníka Nový Čas)
* 2018 – 2024: *[[Góly - body - sekundy]]* (RTVS/STVR)
* 2020: *Športovec roka 2019* (RTVS)
* 2020: *Športuj doma, Slovensko* (RTVS)
* 2020: *U vás doma* (RTVS)
* 2020: *Slovensko Advent 2020* (RTVS)
* 2024: *Slávnostný galavečer k 80. výročiu SNP* (STVR)

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Slovenskí televízni moderátori
Kategória:Osobnosti zo Žiaru nad Hronom
Ľubomír Karásek

**Ľubomír Karásek** (* 23. marec 1958) je slovenský novinár. 

Pracoval niekoľko rokov v STV a potom TV Markíza ako moderátor večerného spravodajstva. V roku 2009 sa stal hovorcom ministra dopravy, pôšt a telekomunikácii, ale v skúšobnej dobe tento post opustil. Ešte ako moderátor v TV Markíza utrpel v roku 2005 vážnu automobilovú nehodu, ktorá ukončila jeho moderátorskú kariéru.

Kategória:Narodenia v 1958
Kategória:Slovenskí novinári
Miriam Žiaková

Mgr. **Miriam Žiaková** (* 8. decembra 1969) slovenská novinárka. Absolventka UK Bratislava. 

Pracovala na Okresnom úrade v Prievidzi, v Rádiu Beta Bojnice ako moderátorka, od roku 1999 do roku 2006 pracovala v TV Markíza postupne ako redaktorka spravodajstva a moderátorka nočných správ, a ako vedúca vydania TN. Od roku 2006 do roku 2008 pracovala v Slovenskej televízii, postupne ako vedúca vydania TN, zástupkyňa šéfredaktora Hlavnej redakcie spravodajstva, športu a publicistiky, a ako vedúca útvaru komunikácie STV. Od roku 2008 do roku 2010 bola šéfredaktorka týždenníka Markíza. Od roku 2010 do roku 2012 pracovala na Ministerstve školstva, vedy, výskumu a športu SR ako riaditeľka odboru masmediálnej politiky a súčasne hovorkyňa. Neskôr pracovala na Ministerstve vnútra SR, Prezídiu Hasičského a záchranného zboru na komunikačnom oddelení. Od júna 2013 do júla 2014 pôsobila ako šéfredaktorka webu Slovenského futbalového zväzu a vedúca protokolu. Od marca 2013 pôsobila ako hovorkyňa Fondu národného majetku SR a súčasne od júla 2014 aj ako hovorkyňa Ministerstva hospodárstva SR. Od apríla 2016 do novembra 2024 bola hovorkyňou  a neskôr súčasne aj vedúcou útvaru komunikácie spoločnosti Jadrová a vyraďovacia spoločnosť, a. s. Od decembra 2024 pôsobí ako riaditeľka mediálneho odboru Úradu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity.

## Zdroj
* Článok na pl.sk

Kategória:Narodenia v 1969
Kategória:Slovenskí novinári
Patrik Švajda

**Patrik Švajda** (* 8. apríl 1972, Nové Zámky) je slovenský moderátor. Moderuje reláciu Televízne noviny na TV Markíza. Zúčastnil sa tanečnej súťaže Bailando, ako aj svetového finále Bailanda v Mexiku. Vyštudoval učiteľstvo druhého stupňa (geografia a telesná výchova) na Fakulte prírodných a humanitných vied Univerzity Mateja Bella v Banskej Bystrici.

## Ocenenia
* TOM 2001, 2002, 2003, moderátor/redaktor

## Referencie

 
Kategória:Slovenskí televízni moderátori
Kategória:Absolventi Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici
Kategória:Osobnosti z Nových Zámkov
Česká televize

náhľad|Detail výškovej budovy Českej televízie v Prahe

**Česká televize (ČT)** (doslova *Česká televízia*) je česká verejnoprávna televízia, ktorá vznikla 1. januára 1993. Vysiela na šiestich kanáloch ČT1, ČT2, od 2. mája 2005 spravodajský program ČT24, od 10. februára 2006 športový kanál ČT sport a od 31. augusta 2013 ČT :D a ČT art. 

Vysielanie je prenášané terestriálne prostredníctvom DVB-T, satelitu a káblových rozvodov.

Česká televízia je jedným zo zakladateľov humanitárnej organizácie Člověk v tísni, ktorá sa zároveň zaoberá charitatívnou činnosťou, politickým aktivizmom a novinárčinou.

## Kanály

### Zaniknuté

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Českej televízie  


Kategória:Televízne stanice v Česku
Kategória:Verejnoprávne médiá
Abovský starý hrad

Zaniknutý **Abovský starý hrad** sa nachádzal v blízkosti obce Seňa v okrese Košice - okolie. Uvádza sa aj pod názvami **Ouwar** (1322) alebo **castrum Nagyowar** (1317).

## Externé odkazy

* Slovenské hrady - Abovský starý hrad

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Stavby v okrese Košice-okolie
1522

## Udalosti
* 9. január – Adriaan Florenszoon Boeyens sa stal pápežom Hadriánom VI.

## Narodenia
* 2. február – Lodovico Ferrari, taliansky matematik († 1565)
* 13. jún – Žofia Jagelovská, rodom poľská princezná a sobášom vojvodkyňa brunšvická († 1575)
* 28. december – Margaréta Parmská, nizozemská miestodržiteľka († 1586)

## Úmrtia
* 28. august – Giovanni Antonio Amadeo, taliansky sochár a architekt (* asi 1447)


1522
Vlajka Jamajky

thumb|right|250px|Vlajka Jamajky
**Vlajka [[Jamajka|Jamajky]]** – pole vlajky je rozdelené uhlopriečnym krížom na štyri trojuholníky; horný a dolný je zelený, ľavý a pravý čierny. Žltá farba symbolizuje krásu slnečného svitu a nerastné bohatstvo ostrova, zelená nádej a poľnohospodárstvo, čierna útlak ľudu a ťažké bremeno neslobody, ktoré musel v minulosti niesť, a súčasne ťažkosti, ktorým krajina. 

Jamajka
Kategória:Jamajka
Kaštieľ v Budmericiach

**Budmerický kaštieľ** alebo **Pálffyovský kaštieľ** je kaštieľ, ktorý sa nachádza v Trnavskej pahorkatine v obci Budmerice. Obklopený je anglickým parkom z druhej polovice 19. storočia. 

## Dejiny
Bol postavený v roku 1889 v pseudoromantickom slohu Pálfiovcami ako poľovnícky kaštieľ. Inšpiráciou pri stavbe boli pravdepodobne renesančné zámky na Loira. Pálfiovci boli v Budmericiach zemepánmi. Budmerice boli v tom čase súčasťou ich panstva Červený Kameň. Ján Pálffy (1857–1934) mal veľmi rád poľovačky. Neďaleko kaštieľa bola bažantnica a ešte dnes je možné natrafiť na zvyšky jej oplotenia v lese. Gróf dal postaviť aj sochu Panny Márie Lurdskej. Socha je len pár metrov od kaštieľskeho parku, na lesnej ceste, ktorá vedie k Červenému Kameňu. V roku 1945 bol po emigrácii posledného budmerického grófa Pavla skonfiškovaný česko-slovenskou vládou.

Nad portálom je erb stavebníka Jána Pálffyho a jeho manželky Elsy von Schlippenbach a po jeho stranách nápis: "ANNO. DOMINI- -MDCCCLXXXIX. // QUO. NUPTIAS. RITE- CELEBRAVERUNT. COMES // JOANNES. PÁLFFY. - AB ERDÖD. JUNIOR. AC. // ELSA. COMITISSA. - SCHLIPPENBACH. EXSTRUCTUM // CURANTE. FRAN A NEUMANN, ARCHITECTORE".

V súčasnosti je v pôsobnosti Ministerstva kultúry SR, prevádzku expozície, jej ideovú i odbornú prípravu zabezpečuje Slovenské národné múzeum – Múzeum Červený Kameň. Je zapísaný v Ústrednom zozname kultúrnych pamiatok. V auguste 2024 ministerstvo kultúry vypovedalo zmluvu s budmerickým obecným podnikom a uzavrelo kaštieľ pre verejnosť.

## Pozri aj
* Zoznam kaštieľov na Slovensku

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj
*Kaštieľ Budmerice - oficiálna stránka
*Kaštieľ Budmerice - na stránke Pamiatkového úradu

Budmerice
Kategória:Architektúra z 1889
Kategória:Neogotické stavby na Slovensku
Kategória:Budmerice
Kategória:Stavby v okrese Pezinok
Tower of London

**Tower of London**, oficiálny názov **His Majesty's Palace and Fortress, The Tower of London** (slov.: **Pevnosť a palác Jeho Veličenstva, Tower of London**) je historická pamiatka v strede Londýna, na severnom brehu rieky Temže. Nachádza sa v mestskom obvode Tower Hamlets a od východného okraja City of London ho oddeľuje otvorené priestranstvo známe ako Tower Hill.

## Dejiny
Dejiny Toweru siahajú do 11. storočia, kedy Viliam Dobyvateľ v rokoch 1066 až 1087 dal postaviť z bieleho mramoru dnešnú White Tower - Bielu vežu, ktorá je jeho historickým jadrom. Pevnosť má pôdorys s rozmermi 36 x 32 metra. V 12. storočí bola okolo pevnosti vybudovaná vodná priekopa. V 13. storočí za vlády Henricha III. sa Tower stal sídlom britských panovníkov. Oliver Cromwell však nechal tieto palácové budovy zbúrať v časoch revolúcie. Tower sa taktiež preslávil ako väzenie. Boli tu uväznené a neskôr popravené dve manželky Henricha VIII.: Anna Boleynová, matka kráľovnej Alžbety I., v roku 1536 a Katarína Howardová v roku 1542. Boli tu väznení i Thomas More, škótski králi Ján Balliol a Dávid II. , francúzsky kráľ Ján II. Dobrý ako aj anglický kráľ Henrich VI. Od roku 1303 slúži Tower of London tiež ako kráľovská klenotnica v ktorej sú uschovávané britské korunovačné klenoty. 

V roku 1988 bol Tower zapísaný do zoznamu svetového kultúrneho dedičstva UNESCO ako symbol britskej monarchie.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Hrady a zámky v Anglicku
Kategória:Stavby v Londýne
Kategória:Tower Hamlets
Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Spojenom kráľovstve
Kategória:Architektúra v 11. storočí
Leeds Castle

thumb|Leeds Castle

**Leeds Castle** je vodný hrad v Anglicku z roku 1119.

## Iné projekty

Kategória:Hrady a zámky v Anglicku
Kategória:Vodné hrady a zámky
Kategória:Stavby v Kente
Galéria štátnych znakov

Toto je **zoznam štátov a vybraných závislých území s ich znakmi**.

## A

## B

## C

## Č

## D

## E

## F

## G

## H

## CH

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## Š

## T

## U

## V

## W

## Z

Kategória:Geografické zoznamy
Štátne znaky, zoznam podľa
Hampton Court Palace

thumb
thumb
thumb

**Hampton Court Palace** je pôvodný kráľovský palác v londýnskom obvode Richmond. Palác je vzdialený  na juhozápad od Charing Cross. V súčasnosti je prístupný pre verejnosť. V parku pri paláci sa každý rok koná kvetinová slávnosť *Hampton Court Palace Flower Show*.

## Dejiny
Od roku 1263 sa na mieste súčasného paláca nachádzal statok Rytierov maltézského kríža. V roku 1505 si prenajal túto usadlosť najvyšší komorník sir Giles Daubeney a využíval ju na rozptýlenie Henricha VII.

Thomas Wolsey, v dobe keď zastával funkciu arcibiskupa z Yorku a prvého ministra kráľa, prevzal prenájom a pôvodné panské sídlo nechal v priebehu nasledujúcich siedmich rokoch zrekonštruovať a vytvoril tak základ súčasnej podoby paláca. Wolsey chcel vytvoriť z tohoto paláca kardinálske renesančné sídlo podľa vzoru talianskych palácov.

Palác si privlastnil, ešte za života Wolseyho, asi v roku 1525, Henrich VIII. Tudor, ktorý dal postaviť *Veľkú aulu* – poslednú veľkú stredovekú aulu postavenou pre anglického panovníka a tenisový kurt (pre pôvodnú verziu tenisu, z ktorého sa vyvinula súčasná podoba tenisu).

Roku 1604 bol palác miestom rokovania Jakuba I. s reprezentáciou anglických puritánov, známeho ako *Hampton Court Conference*. Dôsledkom neúspechu rokovania bolo rozhodnutie kráľa Jakuba I. vydať vlastnú verziu biblie, tzv. Bibliu kráľa Jakuba (anglicky *King James Version Bible*).

Za vlády Márie II. a Viliama III. Oranžského bola časť prestavieb vzniknutých v dobe Henricha VIII. zbúraná a časť štátnych komnát sa začala bežne používať. Polovica paláca bola v období rokov 1689 až 1694 prestavaná. Po smrti kráľovnej Márie stratil Viliam záujem o rekonštrukcii paláca. Potom bol palác znovu zanedbávaný až do doby Juraja II. a jeho manželky Karolíny, kedy bol palác vybavený novým nábytkom, ktorý navrhol architekt *William Kent*. Kráľovnine súkromné komnaty – kúpeľňa, spálňa a súkromná kaplnka – sú prístupné verejnosti.

Od roku 1760 panovníci preferovali iné londýnske sídla, a tak Hampton Court prestal byť využívaný ako kráľovský palác.

Roku 1796 sa začala rekonštrukcia Veľkej auly a po jej dokončení roku 1838 kráľovná Viktória sprístupnila palác pre verejnosť. Veľký požiar v kráľovskej spálni roku 1986 si vyžiadal rekonštrukciu niektorých miestností, ktoré boli ukončené roku 1995.

## Labyrint
Blízko Hampton Courtu je svetoznámy labyrint zo živého plotu. Bol založený okolo roku 1689 až 1695 Jurajom Londonom a Henrym Wisem pre Viliama Oranžského.

Labyrint sa rozprestiera na ploche  a je dlhý . Je pravdepodobné, že bol vytvorený na mieste predchádzajúceho bludiska vytvoreného pre kardinála Wolseyho. Plot tvorili pôvodne stromčeky hrabu, ale časom boli na jeho opravy použité i iné druhy stromčekov a krov.

Labyrint sa nachádza v záhradách s rozlohou  obklopujúcich palác.

## Externé odkazy
* Stránka o Hampton Court Palace 
* Stránka o Hampton Court Palace Flower Show 

Kategória:Hrady a zámky v Anglicku
Kategória:Športoviská na Letných olympijských hrách 2012
Windsor Castle

náhľad|Windsor Castle
**Windsor Castle**, v anglickom Windsore v grófstve Berkshire, je najväčším obývaným hradom na svete a tiež najdlhšie sústavne obývaným hradom už od doby Viliama I. Dobyvateľa. Plocha, ktorú hrad zaberá, je približne . Tento výpočet vyplýva z plochy, ktorá bola odkrytá v roku 1992 pri požiari a bola odhadnutá na jednu pätinu celkovej plochy hradu.

Hrad sa nachádza približne 30 kilometrov od Londýna, neďaleko letiska Heathrow.

Spoločne s Buckinghamským palácom v Londýne a Holyrood Palace v Edinburghu je jednou z oficiálnych rezidencií britského panovníka.

Väčšina kráľov a kráľovien Anglicka mala priamy vplyv na stavbu a vývoj hradu, ktorý bol ich kasárňami, pevnosťou, domovom, oficiálnym palácom a občas dokonca aj ich väzením. História hradu a britských monarchov je nerozlučne spojená. V období mieru boli rozširované jeho obytné priestory a v období vojen bolo vylepšované jeho opevnenie.

K 27. januáru 2022 má nad hradom byť zavedená bezletová zóna.

## Pôdorys
náhľad|Plán hradu Windsor
Hrad sa počas doby svojej existencie stále vyvíjal až do výslednej dnešnej podoby, ktorá je zobrazená na pláne. V strede je umelo vytvorený pahorok (v pláne písmeno "A"), na ktorom Viliam Dobyvateľ vybudoval prvý drevený hrad.

Legenda k obrázku:
* A: Kruhová veža
* B: Horné nádvorie známe ako Quadrangle
* C: Reprezentačné izby
* D: Súkromné izby s výhľadom na Východnú terasu (East Terrace)
* E: Južné krídlo (South Wing) s výhľadom na Long Walk
* F: Dolné nádvorie
* G: Kaplnka svätého Juraja
* H: Kláštor Horseshoe (Horseshoe Cloister)
* K: Brána kráľa Henricha VIII. (hlavný vchod)
* L: Long Walk
* M: Normanská brána
* N: Severná terasa (North Terrace)
* O: Veža Eduarda III.
* T: Veža Curfew Tower

## Panoráma
náhľad|stred|upright=2|Umelo vytvorený pahorok s kruhovou vežou (v pláne písmeno A)
náhľad|stred|upright=2|Horné nádvorie (na pláne označené písmenom B)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Royal Residences: Windsor Castle
* Oficiálna stránka

## Zdroj

Kategória:Hrady a zámky v Anglicku
Kategória:Neogotické stavby v Anglicku
Kategória:Windsor (Berkshire)
Kategória:Stavby v Berkshire
Kategória:Kráľovské sídla v Spojenom kráľovstve