open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plutvové plávanie

**Plutvové plávanie** (Finswimming) je šport, pri ktorom plavec používa špeciálne plutvy, konkrétne tzv. monoplutvu a silu svojich svalov. Disciplíny sa plávajú na hladine, pod vodou alebo na nádych. Ide o vzdialenosti od  až po .

## Disciplíny
* plávanie na hladine (Surface) sú: , , , , , .
* plávanie pod vodou (Immersion) sú: , , .
* plávanie na nádych (Apnea): .
* plávanie s krátkymi plutvami (Bifins) sú: , , , 400m.

## História

Prvýkrát plutvy použil Francúz Lieutenant Collier v roku 1927. Boli vyrobené z gumy a použité na armádnej súťaži v Marne.
Prvá súťaž v plutvovom plávaní konaná v bazéne sa uskutočnila vo Francúzsku v roku 1936.
Plutvové plávanie získalo popularitu až po roku 1967, keď plutvy nadobudli nový dizajn, podobný dnešnému. Boli vyvinuté v Rusku, obsahovali laminátový list často dopĺňaný kovovou výstužou a gumenými papučkami.
Prvé Majstrovstvá Európy sa konali v roku 1967. Plutvové plávanie zastrešuje Confédération Mondiale des Activiés Subaquatiques (CMAS), organizácia založená v roku 1959.

## Plutvové plávanie na Slovensku

Ako prvý na Slovensku sa začal plutvovému plávaniu venovať Vladimír Jendek a založil klub športových potápačov Neptún.
V roku 1966 vznikol v Žiline Manta Klub, ktorého zakladateľmi boli Peter DERKITS a Andrej DVORECKÝ. V roku 1973 došlo k zmene názvu, Manta klub Žilina sa premenoval na Klub športového potápania Delfín Žilina.
Postupne vznikali ďalšie kluby. V súčasnosti ich ja na Slovensku 9, a to v Bratislave – 4 kluby, vo Zvolene – 2 kluby, v Šali, v Banskej Bystrici a v Žiline - 2 kluby, v Senci - 1 klub.

## Externé odkazy
* http://www.cmas.org/
* https://archive.is/20121208175350/delfin.zilina.googlepages.com/plutvov%C3%A9pl%C3%A1vanie
* http://www.ksp-neptun.sk

Kategória:Potápanie
Ján Pável

**Ján Pável** alebo **János Pável** (* 31. december 1842, Oradea, Rumunsko – † 15. jún (júl) 1901, Záhreb, Chorvátsko) bol menej známy maďarský entomológ – hlavne lepidopterológ a muzeológ - preparátor. Známy je hlavne ako jeden zo spoluautorov entomologickej – (lepidopterologickej) časti práce: "Fauna regni Hungariae", ktorú spracoval spoločne s Lajosom 
Abafi-Aignerom a Dr. Ferdinandom (= Nándorom) Uhrykom.

## Biografia
Narodil sa v rumunskom meste Oradea v župe Bihor] v Sedmohradsku, pri hranici s Maďarskom. Po skončení svojich štúdií pôsobil od roku 1864 ako preparátor a zberateľ v Maďarskom národnom múzeu v Budapešti. 

## Entomologické aktivity
Zaoberal sa hlavne zberom a výskumom motýľov (Lepidoptera). Okolo 15 rokov spolupracoval s Imrem Frivaldským a neskôr i s Jánosom Frivaldským. Počas svojho 37–ročného pôsobenia v múzeu bol známy ako veľmi aktívny a svedomitý lepidopterológ. Svoje zbery prevádzal predovšetkým na území Uhorska, hlavne v Mehádii, kde bol viac ako dvadsaťkrát. Okrem toho navštívil i oblasť Malej Ázie (spoločne s Imrem Frivaldským) a opakovane zbieral i na území Chorvátska. V svojej dobe bol autorom zbierky veľkej časti maďarských motýľov, ktoré boli umiestnené v Maďarskom národnom múze], ako i skupiny denných motýľov (Rhopalocera) všeobecnej lepidopterologickej zbierky tohto múzea. 
Zomrel pri spiatočnej ceste na jednej zo svojich zberateľských exkurzií v Chorvátsku v meste Záhreb v roku 1901. 

Jeho zbierka hmyzu (hlavne motýle z územia Uhorska a Malej Ázie) sa nachádzajú v Maďarskom národnom múzeu v Budapešti.

## Bibliografia
* Abafi-Aigner, L. et Pável, J. et Uhryk, F.: 1900, Fauna Regni Hungariae. Ordo. Lepidoptera. Regia Societas Scientarium Naturalium Hungarica. Budapest. 82 pp. 

## Zdroje
* Aigner-Abafi, L.: 1901, [Pável, J.]. Rovart. Lapok, 8, p. 132 - 136 + portrét.   
* Nonveiller, G.: 1999, The Pioneers of the research on the Insects of Dalmatia. Zagreb, Hrvatski Pridodoslovni Muzej: p. 231. 
* Okáli, I.; Országh, I.; Matoušek, B. & Hrabovec, I.: 1996, *[[Slovník slovenských zoológov a zoológov so vzťahmi k územiu Slovenska]]*. Stimul, Bratislava, p. 91 - 92. 
* Groll, E. K. [ed.]: 2006, Entomologen der Welt (Biografien, Sammlungsverbleib). Datenbank, DEI Eberswalde im ZALF e. V.: „Pável, Johann (= Janos)“: (internet).

Kategória:Maďarskí entomológovia
Kategória:Lepidopterológovia
Clou

**Clou** bola česká rocková skupina.

Vznikla v roku 2001 zo skupiny *Unsized Upkids*. Jadro tvorili členovia Lukáš Vyhnal a Radek Tomášek (predtým pôsobiaci v skupine Stepson), neskôr sa k ním pripojil gitarista Petr Vaško (predtým skupina Amity) a neskôr basgitarista Brian B. (Bugsy), ktorý kapelu v júli 2006 opustil s dôvodom, že pre kapelu nemá zápal. Clou si neskôr našli basgitaristu na záskok, neskôr sa k ním Štěpán pridal ako nový člen.

## Členovia skupiny
* Lukáš Vyhnal – spev
* Petr Vaško – gitara
* Radek Tomášek – bicie
* Štěpán Farkaš – basgitara

## Diskografia

### EP
* *[[First]]*

### Štúdiové albumy
* *[[Postcards]]*
* *[[Clou (album)|Clou]]*
* *[[Clou (album)|For Tonight]]*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Internetová prezentácia skupiny
* clouspace na MySpace

Kategória:České rockové hudobné skupiny
Kategória:České punkrockové hudobné skupiny
Kategória:Hudobné skupiny z Prahy
Kategória:Hudobné skupiny z 2001
Kategória:Hudobné skupiny ukončené v roku 2014
Kostol Ducha Svätého (Dúbravka)

**Kostol Ducha Svätého** je rímskoaktolícky kostol v Bratislave, v mestskej časti Dúbravka.

## Opis
Ide o atypický objekt s kruhovým pôdorysom s netradične riešenou strechou s výškou 30 metrov. Obsahuje chrámovú a pastoračnú časť. Kostol je dielom architektov Ing. arch. Ľudovíta Režuchu a Ing. arch. Mariána Luptáka. Namiesto oltárneho obrazu visí na stene kovová podoba Ducha Svätého – holubice. Ide o dielo majstra Jurovatého. Celkovo sa do chrámového priestoru zmestí okolo 600 návštevníkov.

## História
Základný kameň kostola posvätil v roku 1995 pápež Ján Pavol II. pri svojej návšteve Slovenska v Šaštíne. Kostol Ducha Svätého bol požehnaný 26. októbra 2002.

Pravdepodobne v noci zo 16. na 17. októbra 2021 neznámi páchatelia výstrelmi zo strelnej zbrane poškodili sklenené výplne okien a dverí kostola. Podľa dekana a farára Miroslava Bederku spôsobili škodu vo výške 2500 až 3000 eur. Trestný čin je v štádiu vyšetrovania.

## Iné projekty

## Referencie

## Externé odkazy
* Rímskokatolícka farnosť Bratislava-Dúbravka 

Dúbravka
Kategória:Dúbravka (Bratislava)
Bratislava Dúbravka
Bratislava Dúbravka
Čremošniansky tunel

**Čremošniansky tunel** (alebo nesprávne aj **Harmanecký tunel**; v rokoch 19361939 aj v roku 1946 *Tunel Dr. Edvarda Beneša*, v rokoch 1939-1945 *Tunel Andreja Hlinku*) je jednokoľajný tunel ležiaci na trati Vrútky – Zvolen. Je to najdlhší železničný tunel na Slovensku a bol najdlhším aj v Česko-Slovensku. Dĺžka tunela je . Prekonáva najvyšší bod horského sedla Malý Šturec medzi Veľkou Fatrou a Kremnickými vrchmi, spája Harmanec a Čremošné.

Tunel bol postavený v rokoch 19361940 rakúskou tunelovacou metódou. Slávnostné začatie prác na stavbe trate Banská Bystrica-Dolná Štubňa sa uskutočnilo 28. septembra 1936 za účasti prezidenta Edvarda Beneša, ktorý vykonal aj prvý vrt smerovej štôlne. Smerová štôlňa bola dokončená 28. augusta 1938. Pri stavbe sa ako veľký problém ukázala voda, pri razení sa objavovali stále nové výtrysky. Najväčšie výtrysky vody boli zo strany tunela od Harmanca, kde maximum dosahovalo až 760 l/s. Aj rok po dokončení odtekalo z tunela vyše 0,5 m³/s vody. Tunel bol dokončený v roku 1940 počas Slovenskej republiky za účasti bývalého bulharského cára Ferdinanda Coburga a pomenovaný po Andrejovi Hlinkovi.

Približne uprostred tunela je mohutná zvislá vetracia šachta. Pôvodne bola osadená ventilátormi, ktoré mali zabezpečiť dostatočnú cirkuláciu vzduchu, potrebnú na prevádzku parnej trakcie. Dnes zabezpečujú odvetrávanie spalín z rušňov s dieselovými motormi. Ventilačný systém tvoria motory s výkonom 130 HP (približne 100 kW), ktoré ovláda výpravca v stanici Čremošné.

V evidencii objektov v sieti ŽSR je tento tunel pomenovaný ako Čremošniansky 14, poloha 27,847 km a dĺžka 4 697 m. Tunel je jednokoľajný a neelektrifikovaný.

## Referencie

## Literatúra
* 

Kategória:Železničné tunely na Slovensku
Kategória:Doprava v okrese Banská Bystrica
Kategória:Doprava v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Stavby v okrese Banská Bystrica
Kategória:Stavby v okrese Turčianske Teplice
Hybridizácia

**Hybridizácia** môže byť:
* všeobecne: miešanie, kríženie, vytváranie hybridu
* v klasickej genetike a biológii: kríženie geneticky odlišných jedincov, vytváranie hybridov, pozri kríženie a hybrid
* v molekulovej genetike: skrátene hybridizácia nukleových kyselín
* v jazykovede: 
** miešanie jazykových variet, pozri hybridizácia (jazykové variety)
** vytváranie hybridných slov, pozri pod hybridné slovo
* v atómovej fyzike: skrátene hybridizácia elektrónových dráh
* v geológii: zmena zloženia vyvretých hornín ich zmiešaním alebo asimiláciou cudzorodého materiálu, pozri hybridizácia (geológia)
* v automobilovej technike: zmena pohonu vozidla na hybridný pohon, pozri hybridný pohon
Stenopterygiidae

**Stenopterygiidae** je čeľaď ichtyosaurov s (v súčasnosti) jediným rodom **Stenopterygius**. Z tohto rodu sa nám zachovali nielen úplné kostry, ale aj obrazy mäkkých časti tela v podobe tmavých obrysov okolo kostí. Preto poznáme dokonale ich tvar a mnohé iné vlastnosti. Nájdený bol v Európe (Anglicko, Francúzsko, Nemecko, Luxembursko a Švajčiarsko). Predpokladá sa, že jeho maximálna dĺžka sa pohybovala okolo 4 metrov.

## Poznávacie znaky
Príslušníci rodu Stenopterygius boli jaštery vyslovene vodné a ich prispôsobenie vodnému živlu bolo tak dokonalé, že tvarom pripomínali ryby. Ich koža však bola holá, bez šupín. Čeľuste boli zobákovito pretiahnuté a vyzbrojené početnými zubami — zrejme najvýhodnejšie utváranie tlamy pre rybolov, lebo podobne majú ešte dnes upravené čeľuste zdatní lovci rýb — ozubené veľryby. Končatiny boli celkom premenené v plutvy. Chvost bol zakončený mohutnou, kolmo stojacou polmesiačitou kožnatou plutvou a dokonca bola vyvinutá plutva chrbtová v podobe kožného záhybu podobne ako u delfínov. Všetky tieto znaky ukazujú, že Stenopterygius žil podobným spôsobom ako dnes žijúce delfíny. Prakticky celý život trávil na šírom mori, kde lovil ryby, hlavonožce a iné živočíchy. Ostatky tejto potravy sa často nachádzajú v brušných dutinách skamenelých kostier. Okrem potravy sa tam niekedy objavujú aj zvyšky mláďat (embryí), čo dokazuje, že Stenopterygius, ako plaz, bol živorodý. Klásť vajcia do vody, ako to robia ryby alebo obojživelníky, nemohli, pretože novorodené mláďa, dýchajúce vzduch, by sa utopilo. Pohyb na súši im však nedovoľovali silno premenené končatiny.

## Druhy
* †*Stenopterygius hauffianus*
* †*Stenopterygius megacephalus*
* †*Stenopterygius megalorhinus*
* †*Stenopterygius longipes*
* †*Stenopterygius macrophasma*
* †*Stenopterygius cuneiceps*
* †*Stenopterygius longifrons*
* †*Stenopterygius acutirostris*
* †*Stenopterygius quadriscissus*

## Galéria

Súbor:Stenopterygius quadriscissus.jpg|*Stenopterygius quadriscissus*.
Súbor:Stenopterygiusscale.png|Veľkostné porovnanie rodu Stenopterygius s človekom.


## Referencie

## Iné projekty
 

Kategória:Ichtyosaury
Kategória:Ichtyosaury žijúce v jure
Monoclonius

**Monoclonius** (doslova "jednorožec") je rod vymretého rohatého dinosaura. Bol približne 5 metrov dlhý a pred 75 miliónmi rokov obýval západ dnešnej Severnej Ameriky. Meno dostal podľa jedného mohutného rohu, ktorý sedel na nosných kostiach. V súčasnosti zahŕňa jediný druh **Monoclonius crassus**.

## Preradené druhy
V minulosti sa do rodu Monoclonius radilo mnoho druhov neskôr priradených iným rodom:
**M. albertensis* (Lambe, 1913/Leahy, 1987) - dnes *[[Styracosaurus]] albertensis*.
**M. apertus* (Lambe, 1904/Kuhn, 1964) - dnes *[[Centrosaurus]] apertus*.
**M. belli* (Lambe, 1902) - dnes *[[Chasmosaurus]] belli*.
**M. canadensis* (Lambe, 1902) - dnes *[[Chasmosaurus]] canadensis*.
**M. cutleri* (Brown, 1917)- dnes *[[Centrosaurus]] apertus*.
**M. dawsoni* (Lambe, 1902; vrátane *[[Brachyceratops]] dawsoni* a *[[Centrosaurus]] dawsoni*) - dnes *[[Centrosaurus]] apertus*.
**M. fissus*  (Cope, 1889) - nomen nudum.
**M. flexus* (Brown, 1914) - dnes *[[Centrosaurus]] apertus*.
**M. longirostris* (Sternberg, 1940/Kuhn, 1964) - dnes *[[Centrosaurus]] apertus*.
**M. lowei* (Sternberg, 1940) - ? Brachyceratops.  
**M. montanensis* (Gilmore, 1914) - dnes *[[Brachyceratops]] montanensis*.
**M. nasicornis* (Brown, 1917) - dnes časť *[[Centrosaurus]] apertus* a časť *[[Styracosaurus]] albertensis* (podľa Dodsona samica Styracosaura)
**M. recurvicornis*  (Cope, 1889) - nomen nudum dnes *[[Ceratops]] recurvicornis*.
**M. sphenoceras*  (Cope, 1890) - nomen nudum, zahŕňa druhy *[[Agathaumas]] sphenoceras*, *A. monoclonius* a *[[Styracosaurus]] sphenoceras*).

## Klasifikácia
Jedinci, predtým popisovaní pod týmto rodovým menom, sú zvyčajne nedospelé exempláre alebo mláďatá iných ceratopsov, ako bol *Centrosauru*s a *Styracosaurus*. Je však možné, že niektorí z týchto jedincov skutočne patria medzi doteraz nepopísané a teda vede neznáme rohaté dinosaury.

## Poznávacie znaky
Zadný okraj lebky vybiehal do zvláštneho kosteného goliera, vzniknutého predĺžením temenných kostí. Tento golier chránil najzraniteľnejšie miesta na tele zvieraťa, šiju a krk. Trup bol krátky, okrúhly a v lopatkách dosahoval výšku približne 2 m. Nízke nohy boli silné a nie príliš dlhý chvost zviera pri chôdzi držalo nad zemou. Koža, ktorú poznáme zo zachovaných pseudomúmií, pripomínala nosorožiu, bola hrubá a rozpadala sa na množstvo nepravidelných poličiek. Lopatkovité zuby v hustých radoch boli umiestnené v zadnej časti tlamy, predné okraje hornej aj dolnej čeľuste boli premenené v zobákovitý útvar. 

## Spôsob života
Monoclonius bol typickým suchozemským bylinožravcom, ktorý potravu nežuval, ale len na drobno strihal. K oddeľovaniu výhonkov a vetvičiek mu slúžil práve zobákovitý okraj čeľustí. Jeho domovom boli oblasti neveľkých jazier s vyššie položenými suchými plošinami s porastmi stromov a krov, ktoré sa vtedy rozkladali v severnej časti terajších Spojených štátov amerických a v južnej časti dnešnej Kanady.

## Iné projekty

Kategória:Prehistorické plazy
Kategória:Ceratopsidae
Lada (automobil)

right|thumb|Lada 2101
right|thumb| Lada Kalina
right|thumb| Pretekárska Lada revolution
right|thumb| Lada Granta Sport

**Lada** alebo **VAZ** je označenie motorových vozidiel vyrábaných v ruskom meste Toľjatti vo Volžskom automobilovom závode (VAZ). Značka VAZ vznikla v roku 1966 po dohode o spolupráci s talianskou automobilkou FIAT. Prvý sériovo vyrábaný VAZ 2101 vyrobili v roku 1970. Tieto automobily boli na vtedajšom sovietskom trhu predávané pod značkou Žiguli (rusky *Жигули*), čo je odvodené od názvu pohoria a mesta ležiaceho oproti výrobnému závodu v Toľjatti. Takéto "Žiguláky" ešte stále môžeme stretnúť na cestách. Pre exportné trhy sa používal názov Lada a od 80. rokov toto označenie nahradilo Žiguli úplne. Automobilka, v súčasnosti ako AutoVAZ (súčasť francúzskej skupiny Renault), stále ešte vyrába motorové vozidlá Lada, popri výrobe vozidiel materskej skupiny.

## Súčasné modely
### 2016 – LADA XRAY
* LADA XRAY

### 2015 – LADA Vesta
* LADA Vesta sedan
* LADA Vesta SW
* LADA Vesta SW Cross

### 2012 – LADA Largus
* LADA Largus wagon
** LADA Largus Cross
* LADA Largus van

### 2013 – LADA Kalina 2

* LADA Kalina hatchback
** LADA Kalina Sport
* LADA Kalina wagon
** LADA Kalina Cross

### 2011 – LADA Granta
* LADA Granta sedan
** LADA Granta Sport
* LADA Granta liftback

### 2014 – [[LADA 4x4]]
* LADA 4x4 3D
** LADA 4x4 3D Urban
*  LADA 4x4 5D
** LADA 4x4 5D Urban

## Predchádzajúce modely
### 1970 – «Класика» («Жигули»)
* Lada 2101 (ВАЗ-2101)
* Lada 2102 (ВАЗ-2102)
* Lada 2103 (ВАЗ-2103)
* Lada 2106 (ВАЗ-2106)
* LADA 2105 (ВАЗ-2105)
* LADA 2104 (ВАЗ-2104) 
* LADA 2107 (ВАЗ-2107)

### 1987 – Oka
* LADA Oka (ВАЗ-1111)

### 1984 – Samara
* LADA Samara (ВАЗ-2108)
* LADA Samara (ВАЗ-2109)
* LADA Samara (ВАЗ-21099)

### 1996 – 110
* LADA 110 (ВАЗ-2110)
* LADA 111 (ВАЗ-2111)
* LADA 112 (ВАЗ-2112)
* LADA 112 Coupe (ВАЗ-21123)

### 1997 – Samara 2
* LADA Samara (ВАЗ-2113)
* LADA Samara (ВАЗ-2114)
* LADA Samara (ВАЗ-2115)

### 1998 — Nadezhda
* LADA 2120 (ВАЗ-2120)

### 2004 — Kalina
* LADA Kalina sedan
* LADA Kalina hatchback
** LADA Kalina Sport
* LADA Kalina universal

### 2007 — [[Lada Priora|Priora]]
* LADA Priora sedan
* LADA Priora Coupe
* LADA Priora universal

## Iné projekty
Koloman Šándor

**Koloman Šándor** (* 23. marec 1905, Prešov – † 15. február 1984, Trenčianske Teplice) bol slovenský technik, múzejný pracovník a entomológ – hlavne lepidopterológ, menej koleopterológ. Bol členom Slovenskej entomologickej spoločnosti pri SAV.

## Biografia
Narodil sa v v Prešove. Po skončení štúdií sa v svojom aktívnom veku venoval povolaniu zememerača. Neskôr, už ako dôchodca, dlhé roky pracoval ako zamestnanec *Vlastivedného múzea Spiša* v Spišskej Novej Vsi. Zomrel v roku 1984 v Trenčianských Tepliciach.

## Entomologické aktivity
V entomológii sa ako amatér zameral na zber a faunistiku motýľov (Lepidoptera). V menšej miere sa zaoberal tiež radom chrobákov (Coleoptera). Svoje zbery prevádzal na rôznych miestach Slovenska, hlavne v okolí Spišskej Novej Vsi. Zbieral i na iných miestach na území Slovenska, ako napr. v Malej Fatre: (Štefanová, Rozsutec), Veľkej Fatre: (Gaderská dolina, Dedošová, Široká, Ostrá). Ďalšie svoje zbery vykonával tiež na území Slovenského raja v Suchej Belej, v okolí Margecan v Rolovej Hute, v okolí obce Mlynky na Slovenskom raji, ale i inde. Svoje lepidopterologické údaje poskytol viecerým autorom k publikovaniu: napr. Andrejovi Reiprichovi, A. Čaputovi, alebo i Iľjovi Okálimu. Jeho zbierka hmyzu sa nachádza vo Vlastivednom múzeu Spiša v Spišskej Novej Vsi.

## Zdroje
* Okáli, I.: 1984, Súpis entomologických zbierok v múzeách na Slovensku. ÚSMaG Bratislava, p. 39
* Koleška, Z.: 1995, Seznam biografii čs. entomologů. 15. [Šafr, E. - Žoha, S.]. In: Klapalekiana, Supplementum, 31, p. 564 - 775: (Koloman Šandor, p. 567)
* Okáli, I.; Országh, I.; Matoušek, B. & Hrabovec, I. 1996: *[[Slovník slovenských zoológov a zoológov so vzťahmi k územiu Slovenska]]*. Stimul, Bratislava: 1 - 137, p. 114
* Groll, E. K. [ed.]: 2006, Entomologen der Welt (Biographien, Sammlungsverbleib). Datenbank 2. Version, DEI im ZALF e. V.: „Šándor Koloman“

Kategória:Lepidopterológovia
Kategória:Koleopterológovia
Kategória:Slovenskí entomológovia
Kategória:Osobnosti z Prešova
Avimimus

**Avimimus** je rod vyspelého vtákovitého dinosaura zo skupiny Oviraptorosauria. Dosahoval dĺžku približne 1,5 metra a pravdepodobne predstavoval všežravca alebo bylinožravca. Dosiaľ je známy len z neúplných pozostatkov nájdených na území dnešného Mongolska. Žil približne pred 70 miliónmi rokov a obýval okolie vodných tokov v polopúštnych oblastiach. Jediný druh je **Avimimus portentosus**.

## Stavba tela
Zástupcovia rodu Avimimus boli ľahko stavaní, s dlhými nohami prispôsobenými na beh. Mali guľatú lebku a skrátené čeľuste s bezzubým, no v prednej časti vrúbkovaným zobákom. Krk bol pohyblivý, esovito prehnutý, ako u dnešných vtákov ale aj iných dinosaurov. Na kostiach pomerne dlhých predných končatín sa zachovali náznaky prítomnosti peria. Živočích sa nikde nezachoval ucelený, preto sa s istotou nevie, ako vyzeral jeho chvost. Telo bolo pravdepodobne kryté perím, ktoré je doložené u príbuzných rodov ako napríklad Caudipteryx.

## Galéria

Súbor:Avimimus SIZE.png|Veľkostné porovnanie s človekom.
Súbor:Avimimus skull new.png|Lebka rodu Avimimus.


## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Oviraptorosauria
Kategória:Kriedové dinosaury
Kategória:Dinosaury z Ázie
Kategória:Operené dinosaury
Klavírna sonáta č. 14 (Beethoven)

**Klavírna sonáta č. 14 cis-mol "Quasi una fantasia", Op. 27 č. 2** známa aj ako **"Sonáta mesačného svitu"** je dielo nemeckého skladateľa Ludwiga van Beethovena.

Sonáta, ktorú skladateľ dokončil v roku 1801, bola vydaná spolu s menej známou *Klavírnou sonátou č. 13 Es-dur* pod jedným opusovým číslom. Skladbu Beethoven venoval svojej žiačke, iba sedemnásťročnej Giuliette Guicciardi, ku ktorej ho viazali okrem učiteľských povinností i hlbšie city. Tu možno hľadať aj skutočné mimohudobné pozadie skladby, zatiaľ čo vžitý a odborníkmi často kritizovaný prívlastok "mesačného svitu" dostalo dielo až neskôr, na základe subjektívneho dojmu hudobného kritika a básnika Ludwiga Restallba, ktorému prvá veta skladby pripomínala svetlo mesiaca nad Luzernským jazerom. Pôvodný podtitul diela pochádzajúci od Beethovena je *"quasi una fantasia"*, čo naznačuje odklon od tradičnej pevne zviazanej stavby sonáty.

Prvá veta diela *Adagio sostenuto* je voľne plynúca a melancholická. Začína triolami pravej ruky s prvými dobami zdôraznenými basovými tónmi ľavej ruky:

506x506pixelů

Po týchto štyroch taktoch triolové frázy, ktoré tvoria základ celej vety, preberá ľavá ruka. Pravá ruka hrá tému založenú na osamotených tónoch, ktorá netypicky tvorí skôr akýsi sprievod k triolovej melódii. Druhá veta *Allegretto* v 3/4 takte je krátka a predstavuje akési intermezzo, ktoré rozjasňuje celú skladbu a neutrálne prepája ostro odlišujúce sa okrajové vety. Hlavná téma je nasledovná:

525px

Záverečné *Presto agitato* je zvyčajne najdlhšou časťou skladby. Reflexívne trioly z prvej vety sú tu transformované na rýchle šesnástinové figúry. Objavujú sa už v prvých taktoch búrlivej hlavnej témy. Vedľajšia téma skôr vhodne doplňuje hlavnú, akoby s ňou kontrastovala. Vynikajúco vystavaná veta dnes rovnako ako za čias Beethovena vyvoláva v poslucháčovi veľké pohnutie a vzrušenie, no jej úspech závisí predovšetkým od technických a výrazových dispozícií interpreta. Dĺžka skladby je približne 15 minút.

Napriek tomu, že sám Beethoven si cenil mnohé svoje ďalšie sonáty viac, stala sa sonáta č. 14 už za jeho života veľmi populárnou a dnes ju môžeme označiť dokonca za akési synonymum klavírnej skladby. Prvá veta patrí medzi najznámejšie melódie klasickej hudby vôbec.

Kategória:Klavírne skladby
Kategória:Sonáty
Kategória:Ludwig van Beethoven
Liška

**Liška** môže byť:

* vrch v českom pohorí Hřebeny, pozri Liška (Hřebeny)
* priezvisko, pozri Liška (priezvisko), napr.:
**Alois Liška (1895 – 1977), český generál, protifašitstický bojovník
** Antonín Liška (1924 – 2003), český rímskokatolícky biskup
** Emanuel Krescenc Liška (1852 – 1903), český maliar a ilustrátor
** Jan Kryštof Liška (~ 1650 – 1712), český barokový maliar
** Jaroslav Liška, viac osôb
** Jiří Liška (* 1949), český politik, senátor (ODS)
**Jozef Liška (1917-1982)
**Juraj Liška, viac osôb
**Ondřej Liška (* 1977), český politik, predseda Strany zelených
**Pavel Liška, viac osôb
**Zdeněk Liška (1922 – 1983), český hudobný skladateľ, autor filmovej hudby
**Eliška Lišková (1906 – 1991), česká herečka
**Hana Lišková (* 1952), česká gymnastka
* postava z českého filmu Což takhle dát si špenát

## Pozri aj
* Líška
* Liska
Klosterneuburg

**Klosterneuburg** je mesto v rakúskej spolkovej krajine Dolné Rakúsko v okrese Tulln. 

Leží na rieke Dunaj, v nadmorskej výške ,  severozápadne od Viedne. Má rozlohu  a 25 686 obyvateľov (1. január 2010) a je tak štvrtým najväčším mestom Dolného Rakúska. 

## Partnerské mestá
*  Göppingen (Bádensko-Württembersko), Nemecko 1971

## Významné osobnosti
* Otto z Freisingu (* asi 1112 – † 1158), biskup vo Freisingu a stredoveký kronikár
* Johann Georg Albrechtsberger (* 1736 – † 1809), skladateľ a hudobný teoretik
* Hans Ledwinka (* 1878 – † 1967), automobilový konštruktér
* Franz Kafka (* 1883 – † 1924), český po nemecky píšuci spisovateľ židovského pôvodu
* O. W. Fischer (* 1915 – † 2004), herec

## Iné projekty

 
## Externé odkazy
*Oficiálna stránka
*Na vinicích starých 900 let

Kategória:Okresné mestá v Rakúsku
Vyznamenania Sovietskeho zväzu

**Vyznamenania Sovietskeho zväzu** boli významnou formou uznania zásluh občanov ZSSR, ale aj občanov iných štátov. Ide o morálne a spoločenské ocenenie vynikajúcich jednotlivcov, vojenských útvarov a vojenských zväzkov, ktoré majú zástavu.

## Rady
* Rad Lenina
* Rad červenej zástavy
* Rad Suvorova
* Rad Alexandra Nevského
* Rad Bohdana Chmelnického
* Rad Vlasteneckej vojny
* Rad červenej hviezdy
* Rad slávy

## Medaily
* Zlatá hviezda Hrdinu ZSSR od 1. augusta 1939
* Medaila "Za odvahu"
* Medaila "Za bojové zásluhy"
* Medaila "Za obranu"
* Medaila "Za dobytie"
* Medaila "Za oslobodenie"

## Externé odkazy
* Rady a vyznamenania ZSSR - Informáce o titule Hrdina ZSSR, vrátane obrazovej dokumentácie (rusky)
Profesijné združenie

**Profesijné združenie** (nesprávne *profesné združenie*) je slobodné a nezávislé, spravidla neziskové, združenie (organizácia) príslušníkov – fyzických alebo právnických osôb – nejakej profesie, ktoré má za cieľ sledovať a zastupovať spoločné profesijné, kultúrne a ekonomické záujmy danej profesie, a ktoré nie je odborovou organizáciou (niekedy sa však profesné združenie chápe ako odborová organizácia).

Obvykle sa zakladajú s cieľom podporovať záujmy členov nejakej profesie, poskytovať výmenu informácií medzi členmi alebo vydávať pravidelné publikácie vo vzťahu k príslušnej profesii. 

## Externé odkazy
* Zoznam profesijných združení na Slovensku

Kategória:Združenia
Priama daň

**Priama daň** je daň, pri ktorej sú platiteľ dane a daňovník tá istá osoba, teda daň platená "priamo" osobou, ktorej sa týka. 

Na Slovensku existujú v roku 2024 tieto priame dane:

a) štátne:
* daň z príjmov
* daň z motorových vozidiel (v rokoch 2005 - 2014 to bola miestna daň; do roku 2005 to bola štátna daň a volala sa cestná daň)
Zrušené štátne priame dane: daň z darovania (zrušená k 1. 1. 2004), daň z dedičstva (zrušená k 1. 1. 2004), daň z prevodu a prechodu nehnuteľností (zrušená k 1. 1. 2005). Tieto zrušené dane v iných (najmä európskych) štátoch stále bežne existujú.

b) miestne: 
* daň z nehnuteľností (do roku 2004 to bola štátna daň):
** daň z pozemkov
** daň zo stavieb
** daň z bytov
* daň za psa
* daň za užívanie verejného priestranstva
* daň za ubytovanie
* daň za predajné automaty
* daň za nevýherné hracie prístroje
* daň za vjazd a zotrvanie motorového vozidla v historickej časti mesta
* daň za jadrové zariadenie

Kategória:Dane
Orlik

**Orlik** môže byť:

* sídlo v Poľsku:
** v Pomoranskom vojvodstve, pozri Orlik (Brusy)
** vo Varmsko-mazurskom vojvodstve, pozri Orlik (Łukta)
* poľské cvičné lietadlo, pozri PZL-130 Orlik
* poľská letecká akrobatická skupina používajúca lietadlá Orlik, pozri Zespół Akrobacyjny "Orlik"
* mesto v Buriatsku, pozri Orlik (Rusko)

## Pozri aj
* Orlík
Tatra Beta

thumb|Tatra Beta v roku 2005 na skúšobnom polygóne v Kopřivnici
thumb|Tatra Beta v roku 2010, ako vozidlo mestskej polície v Uherském Hradišti

**Tatra Beta** (1996-1999) bol ľahký dvojmiestny úžitkový automobil s nosnosťou 600 kg, vyrábaný v pobočnom závode Tatra Kopřivnice v Tatra Příbor.

Vozidlo, pôvodne plánované ako elektromobil s pohonom na akumulátory NiCd, bolo vyvinuté začiatkom 90-ych rokov 20. storočia vo firme Škoda Elcar Ejpovice v spolupráci s Liaz Jablonec a Tatra Kopřivnice. Rozpracovaný projekt prevzala neskôr Škoda Plzeň pre svoju divíziu užitkových vozidiel Škoda Truck.

Prvé prototypy s elektrickým pohonom mali dojazd 140 km a boli určené prevažne pre mestskú rozvážkovú službu. Neskôr sa objavila aj požiadavka na flexibilnejší pohon benzínovým motorom. V rokoch 1994-1995 sa do vozidiel Beta montoval agregát zo Škoda Favorit a vozidlo malo názov Škoda Beta, od roku 1996 modernejší a výkonnejší agregát z juhokórejskeho vozidla Hyundai Accent s objemom 1341 ccm a výkonom 62kW pri 5700 ot/min, ktorý už vozidlu zabezpečoval vyhovujúce dynamické parametre. Výroba sa premiestnila do pobočného závodu Tatry, kde predtým vyrábali Tatru 613 a vozidlo zmenilo názov na Tatra Beta. Vozidlo malo rám z oceľových rúrok v prednej časti s deformačnou zónou a s bezpečnostným oblúkom nad prednými sedadlami. Na tento rám bola montovaná panelová karosériu z prefarbeného laminátu, ktorá sa dodávala v troch farbách českej trikolóry, teda biela, modrá a červená. Uzavretá karoséria s oddeleným priestorom pre posádku mala užitkový objemom 2,25 m3. Tatra Beta existovala taktiež v otvorenom prevedení pick up. 

Predná náprava bola typu McPherson, zadná náprava bola tuhá jednoduchej konštrukcie s odpružením listovými pružinami a doplnená teleskopickými tlmičmi.
S benzínovým motorom kombinovaným s 5-stupňovou prevodovkou dosahovalo vozidlo rýchlosť 145 km/h pri priemernej spotrebe okolo 8l /100 km.
Brzdy boli dvojokruhové, vpredu kotúčové a vzadu bubnové, s podtlakovým posilňovačom. Diskové kolesá 4,5xJ13 s pneumatikami 165/70 R 13.

Elektrický pohon bol uvažovaný aj do budúcna, dokonca sa uvažovalo aj o jeho kombinácii so spaľovacou turbínou, k realizácii však už nedošlo. Uvažovalo sa taktiež s montážou vozidla v Bulharsku, Poľsku a Číne.
Rozmery kompaktného vozidla DxŠxV boli 3890x1660x1740 s rázvorom náprav 2465 mm a celkovou hmotnosťou 1570 kg.
Výroba bola v roku 1999 ukončená predovšetkým z dôvodov nedostatočných investičných schopností výrobného závodu, chýbajúcej homologizácie, nevybudovaného servisného zázemia a hlavne, nízkej kvality výroby v Příbore. 

Aj keď toto vozidlo konštrukčne nevzišlo z dielne Tatrovky, stalo sa posledným vozidlom tohoto výrobcu v segmente osobných a ľahkých úžitkových automobilov. Po ukončení jeho výroby sa Tatra venuje už iba výrobe ťažkých nákladných automobilov a o obnovení výroby osobných vozidiel sa v Kopřivnici neuvažuje.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://www.tatraklub.sk  Tatra Auto Klub Slovakia
* http://www.tatra-beta.webnode.cz

Beta
Kategória:Dodávkové automobily
Symbol eura

## Symbol
right|thumb|Symbol eura

**Symbol eura** (€) je symbol meny, ktorý sa používa pre euro. Verejnosti ho predstavila Európska komisia 12. decembra 1996. Medzinárodný trojpísmenový kód podľa štandardu ISO 4217 je EUR.

### Dizajn
Pôvodne bolo 32 návrhov na to, ako by euro malo vyzerať. Návrhy boli následne redukované na 10 a tie boli predložené hlasovaniu, z ktorého napokon vzišiel súčasný symbol eura za najlepší.

Predpokladá sa, že dizajnérom znaku eura je belgický grafik Alain Billet.

### Písanie znaku eura
Mena Euro sa označuje znakom, ktorý sa na bežnej klávesnici nenachádza. Euro má znak €, ktorý však treba vedieť napísať. Vieme ho napísať rôznymi spôsobmi. Niektoré sú univerzálne a vieme ich použiť v akejkoľvek situácii, niektoré už tak univerzálne nie sú.

Kategória:Euro
Kategória:Symboly Európskej únie
Kategória:Typografia
Hainburské vrchy

**Hainburské vrchy** starší názov **Hundsheimské vrchy** (nem. *Hainburger Berge* alebo *Hundsheimer Berge*) sú vrchy v Rakúsku, ktoré tvoria niekoľko prevažne zalesnených kopcov na pravom brehu Dunaja pri meste Hainburg an der Donau. Geologicky a geomorfologicky tvoria pokračovanie Malých Karpát, teda patria ku Karpatskej sústave, nie k Alpskej sústave. Hranicu medzi Karpatmi a Alpami tvorí Karnuntská brána južne od Hainburských vrchov. 

## Pozri aj
* Hindlerberg
* Braunsberg

## Iné projekty

Kategória:Malé Karpaty
Pakt stability a rastu

**Pakt stability a rastu** je dohoda medzi členmi eurozóny o koordinácii ich rozpočtových politík tak, aby prípadnými vysokými schodkami štátnych rozpočtov alebo vysokými verejnými dlhmi neohrozovali stabilitu eura a nezvyšovali infláciu v eurozóne. Táto dohoda sa čiastočne vzťahuje aj na krajiny EÚ, ktoré neprijali euro.

Súčasné zásady:
* schodok verejných financií nesmie prekročiť 3 % HDP
* verejný dlh musí byť menší ako 60 % HDP alebo sa musí znižovať

Kategória:Ekonomika Európskej únie
Kategória:Euro
Petroeuro

**Petroeuro** je označenie eura, ktoré sa používa na priamu platbu za ropu a zemný plyn. Je to novotvar vytvorený podľa široko používaného pojmu petrodolár, ktorý fungoval v podstate ako jediné platidlo na obchod s týmito komoditami. Určujúcimi faktormi pre menu používanú na platbu za ropu je prístup najväčších svetových exportérov tejto suroviny, predovšetkým na Blízkom východe.

Kategória:Euro
Zavedenie eura

náhľad|
**Zavedenie [[Euro|eura]]** je oficiálne nahradenie určitej meny ako zákonného platidla v štáte menou euro. V pôvodných krajinách eurozóny sa uskutočnilo 1. januára 1999 (bezhotovostný styk) ako aj 1. januára 2002 (bankovky a mince), na Slovensku sa uskutočnilo 1. januára 2009.

Predpokladom na zavedenie eura je splnenie tzv. konvergenčných kritérií.

## Termín
V pôvodných krajinách eurozóny prebehlo zavedenie eura v dvoch časových okamihoch: 31. decembra 1998, kedy boli určené konverzné kurzy v eurozóne, a 1. januára 2002, kedy boli uvedené eurobankovky a euromince a pôvodné meny boli stiahnuté. V krajinách, ktoré do eurozóny vstúpili neskôr zavedenie eura prebieha v jeden časový okamih - formou takzvaného Veľkého tresku, napr. na Slovensku 1. januára 2009.

1. januára 2026 sa euro stalo platidlom v Bulharsku, nahradilo bulharský lev.

## Legislatíva
Zavedenia eura sa riadi predovšetkým troma nariadeniami Rady (ES): č. 1103/97, č. 974/98 a č. 2866/98. 

Na Slovensku sa zavedenie eura navyše riadi predovšetkým zákonom č. 659/2007 Z.z. o zavedení meny euro na Slovensku a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tzv. [slovenský] generálny zákon) a Národným plánom zavedenia eura. Zmena súm uvedených v korunách na eurá sa však skôr či neskôr bude týkať prakticky každého slovenského zákona obsahujúceho sumy uvedené v korunách.

## Referencie

## Pozri aj
* konverzný kurz
* duálny obeh (euro)
* duálne zobrazovanie cien
* Veľký tresk (euro)
* štartovací balíček

## Externé odkazy
* predpisy a dokumenty k zavedeniu eura na stránkach NBS (v slovenčine) 

Kategória:Financie
Kategória:Euro
Mena naviazaná na euro

thumb|right|Krajiny používajúce euro, americký dolár a meny na ne naviazané

**Meny naviazané na euro** sú meny, ktoré majú s eurom pevný alebo takmer pevný výmenný kurz z rôznych ekonomických, historických alebo iných dôvodov.

V roku 2007 bolo na euro naviazaných 16 mien, pričom niektoré mali pevný výmenný kurz, iné mali povolenú určitú odchýlku od stredného výmenného kurzu.

Dôvodom naviazanosti domácej meny na euro môže byť napríklad snaha niektorých štátov so slabšou ekonomikou zaistiť si väčšiu ekonomickú stabilitu, prípadne zaistiť si aspoň menovú stabilitu v prípade krízy ich ekonomiky.

Ďalšie štáty môžu mať svoje meny naviazané na euro napríklad preto, že už pred vznikom eura mali svoje meny naviazané na nejakú inú menu, ktorá bola predchodkyňou eura, najčastejšie to bol francúzsky frank alebo nemecká marka.

Na euro sú v súčasnosti (2007) naviazané meny 22 nezávislých štátov alebo autonómnych území mimo európskej únie a 9 štátov Európskej únie, z ktorých 7 je v ERM II, čo znamená, že ich kurzy sa smú pohybovať v rozpätí 15 alebo menej percent od stredného kurzy k euru a že sa snažia o zavedenie eura na svojom území s výnimkou Dánska. Meny niektorých z týchto krajín boli na euro naviazané už pred ich vstupom do ERM II.

Mnoho mien je neoficiálne naviazaných na euro a snaží sa sa udržiavať približne rovnaký výmenný kurz. Napríklad švajčiarsky frank má niekoľko rokov kurz okolo 1,55 CHF za euro, ďalším príkladom je chorvátska kuna s kurzom 7,35 HRK za euro. Dôvodom je hlavne snaha o zaistenie nízkej inflácie a stabilného a predvídateľného prostredia pre zahraničný obchod a zahraničné investície.


Kategória:Euro
Hainburg (Nemecko)

left|50px|Erb mesta
thumb|Hainburg
**Hainburg** je obec v nemeckej spolkovej krajine Hesensko. Má rozlohu 15,95 km² a žije tu do 15-tisíc obyvateľov.

## Geografia
Hainburg je jedno z 13 miest a obcí v krajinskom okrese Offenbach. Mesto leží na brehu rieky Mohan, východne od Frankfurtu nad Mohanom. Na severe susedí s mestom Hanau.

## Partnerské mestá
* Alberndorf im Pulkautal, Rakúsko
* Retz, Rakúsko
* Trumau, Rakúsko
* Vernouillet,  Francúzsko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

Kategória:Obce v Hesensku
Ondatra pižmová

**Ondatra pižmová** (zastarano **krysa pižmová, potkan pižmový**, hovorovo **pižmovka**; lat. *Ondatra zibethicus*) je veľký vodný hlodavec. Jej pôvodnou domovinou je Severná Amerika, kde sa vyskytuje hlavne v nížinách. V Európe a na slovenskom území sa začala rozširovať začiatkom 20. storočia. Pôvodne bola importovaná ako kožušinové zviera. Pravdepodobne sa do voľnej prírody rozšírila z chovov v Čechách. Výskyt na Slovensku bol doložený na 68 % územia.

## Veľkosť
Dorastá do veľkosti 2540 cm, chvost má dlhý 20 až 30 cm. Dosahuje hmotnosť 12 kg.

## Opis
Farba povrchu tela je gaštanovohnedá, na brušnej časti je kožušina bledšia. Je výborným plavcom, pri plávaní využíva predovšetkým zadné nohy, kde má tuhú srsť a náznaky plávacích blán. Predné nohy má pri plávaní uložené vo zvláštnych priehlbinách na hrudi. Dlhý silný a z bokov sploštený chvost je pokrytý drobnými šupinami. Pri plávaní slúži ako kormidlo. Má silné predné zuby. Ondatru ľahko spoznáme podľa pižmového zápachu, ktorý vytvára žľaza pri análnom otvore.

## Spôsob života
vľavo|náhľad|Ondatry pižmové
Ondatra obýva brehy vôd rozličného typu, najradšej stojaté alebo pomaly tečúce, kde je dostatok pobrežnej vegetácie. Živí sa totiž predovšetkým rastlinnou potravou. Obľubuje koreňové časti rastlín, ktoré hryzie dlátovitými zubami bez toho, aby jej do úst vnikla voda. Doplnkovú potravu tvoria mäkkýše a menšie živočíchy. Je dobrým plavcom a vie sa výborne potápať. V brehoch si vyhrabáva hlboké nory. Na zimu stavia z rákosia plávajúce hrady.

## Rozmnožovanie
Ondatra máva tri až štyri vrhy ročne. Doba rozmnožovania začína v marci. Samica rodí po troch – štyroch týždňoch 514 mláďat, ktoré sú 3 týždne závislé na jej mlieku. Po 10 dňoch vedia plávať. Pohlavne dospievajú po 45 mesiacoch. 

## Výskyt na Slovensku
Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 293 (68 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 215, 49,9 %) v nadmorských výškach 97 (Vojka) –  (Štrbské Pleso vo Vysokých Tatrách). Vhodné biotopy sú v nadmorských výškach do 

Na Slovensku sa ondatra pižmová vyskytuje napríklad v Slatine a na Malom Dunaji, na farme v Kotešovej – Oblazov v prítoku Váhu. Tiež bola pozorovaná vo Vrútkach v rieke Turiec ale aj pri obci Strečno na rieke Váh a na Vodnom diele Žilina, pri Žiline v Lietave v potoku Lietavka, v Trnave, v Senici, vo Veľkých Kostoľanoch, na potoku Blava v Malženiciach a v Bučanoch,v časti Štrky v rieke Trnávka, v potoku Lužianka v Leviciach, Pavlov dvor, v Piešťanoch v potoku Dubová, v potoku Cajlok z Pezinku a najnovšie v Chorvátskom ramene v Bratislave.

Ondatra sa tiež vyskytuje aj v priesakovom kanáli dunajskej hrádze v obci Šuľany - Horný Bar.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Chrčkovité
Kategória:Invázne živočíchy
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Cicavce na Slovensku
Edelstal

**Edelstal** (doslova , , ) je obec v Rakúsku v spolkovej krajine Burgenland v okrese Neusiedl am See.

Žije tu  obyvateľov ().

## Dejiny
Početné objavy dokladajú osídlenie v dávnych dobách. V roku 1884 objavil maďarský bádateľ István Söter časť starorímskej vily a avarského cintorína.

V obci sa nachádza aj *farský kostol svätého Štefana*, ktorý je vo svojom základe v barokovom štýle, ale vo vnútri nebol úplne dokončený. Je zasvätený svätému Štefanovi, prvému kráľovi Uhorska. Barokový oltár pochádza z kostola Bergkirche v Eisenstadte. Kazateľnica na ľavej strane je dielom neznámeho majstra z obdobia baroka. Organ bol vyhotovený v bratislavskej dielni začiatkom 19. storočia a bol zreštaurovaný v r. 1993/1994.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*  Oficiálna stránka

Kategória:Obce okresu Neusiedl am See
Expo Aréna

thumb|Expo Aréna

**Expo Aréna** (často písané aj ako **€XPO ARENA**) je multifunkčná hala v Bratislave, v mestskej časti Petržalka, v areáli najväčšieho bratislavského výstavného komplexu Incheba. Nachádza sa na východnom okraji komplexu, v blízkosti Petržalského korza a komunikácie Panónska cesta pri napojení na estakádu Nového mosta južne od Viedenskej cesty.

Používa sa na najrôznejšie športové a kultúrne podujatia, napríklad na tenisové zápasy, hudobné koncerty a iné.

Kategória:Športové haly na Slovensku
Kategória:Šport v Bratislave
Kategória:Petržalka
Zoznam ulíc a námestí v Liptovskom Mikuláši

Toto je zoznam ulíc a námestí v Liptovskom Mikuláši.

## Ulice

## Námestia

## Externé odkazy
* oficiálny zoznam ulíc Liptovského Mikuláša

Kategória:Námestia na Slovensku

Kategória:Námestia v Liptovskom Mikuláši
Kategória:Zoznamy ulíc miest na Slovensku
Írske euromince

**Írske euromince** sú euromince s írskym národným motívom. Írsko je členom Európskej únie od roku 1973 a tiež je členom Európskej menovej únie. Vláda Írska sa rozhodla pre jednotný motív na minciach všetkých nominálnych hodnôt, ktorý navrhol Jarlath Hayes. Na minciach je vyobrazená keltská harfa, ktorá je tradičným symbolom Írska od stredoveku. Harfa sa tiež vyskytuje na štátnom znaku, ako úradnú pečat a na taoiseach ju používajú ministri a prezident Írska. Jedná sa o harfu kráľa Briana Boru v súčasnosti uskladnenú v Trinity College v Dubline. Na minciach je zobrazený rok emisie mince, slovo „Éire“ (írsky Írsko) a 12 hviezd Európskej únie.

V Írsku sa mince v hodnotách 1 cent a 2 centy nepoužívajú. Ceny sú matematicky zaokrúhľované na najbližšiu hodnotu s presnosťou 5 centov.

## Vzhľad írskych euromincí

## Emisný náklad obehových euromincí

## Dvojeurové pamätné mince
* 2007 - 50 rokov od podpísania Rímskych zmlúv
* 2009 - 10. výročie hospodárskej a menovej únie
* 2012 - Desať rokov eurových bankoviek a mincí
* 2015 - 30. výročie vzniku vlajky Európskej únie
* 2016 - 100. výročie Veľkonočného povstania v Írsku
* 2019 - 100. výročie prvého stretnutia v írskom parlamente - Dáil Éireann

Detaily sa nachádzajú v príslušnej sekcii.

## Identifikačné značky

## Zberateľské neobehové mince
### 5 eurové pamätné mince
Typ A: Materiál: meď-nikel; Priemer mince: ; Hmotnosť: 14,19 g 

Typ B: Materiál: 92,5% striebro; Priemer mince: ; Hmotnosť: 8,525 g 

### 10 eurové pamätné mince

Materiál: 92,5% striebro; Priemer mince: ; Hmotnosť: 28,28 g 

### 15 eurové pamätné mince
Typ A: Materiál: 92,5% striebro; Priemer mince: ; Hmotnosť: 28,28 g 

Typ B: Materiál: 92,5% striebro; Priemer mince: ; Hmotnosť: 24 g 

### 20 eurové pamätné mince
Typ A: Materiál: 99,9% zlato; Priemer mince: ; Hmotnosť: 1,24 g 

Typ B: Materiál: 99,9% zlato; Priemer mince: ; Hmotnosť: 0,5 g 

### 50 eurové pamätné mince

Materiál: 99,9% zlato; Priemer mince: ; Hmotnosť: 7,8 g 

### 100 eurové pamätné mince

Materiál: 99,9% zlato; Priemer mince: ; Hmotnosť: 15,5 g 

## Referencie


Euromince
Kategória:Euromince podľa krajín
Francúzske euromince

**Francúzske euromince** sú euromince s francúzskym národným motívom. Do platnosti vstúpili 1. januára 2002. Francúzsko je zakladajúcim členom Európskej únie a tiež členom Európskej menovej únie.

Dizajn mincí bol vybraný zo súťaže, do ktorej bolo odoslaných 1200 návrhov. Komisia na čele s Ministrom hospodárstva a financií, expertov na numizmatiku, umelcov, riaditeľa mincovne a hlavného rytca vybrali 3 dizajny, každú pre jednu sadu mincí. Mince s hodnotou 1, 2 a 5 centov boli navrhnuté Fabrienne Courtiadovou a nchádza sa na nich portrét Marianne, ako symbolu Francúzskej republiky stelesňujúci slobodu. Mince 10, 20 a 50 centov navrhol Laurent Jorio a je na nich rozsievačka, čo je motív prevzatý z bývalého franku. Mince 1 a 2 eurá navrhol Joaguim Jimanezom a je na nich zobrazený štylizovaný strom v šesťuholníku a francúzske motto „Liberté Egalité Fraternité“ (francúzsky Sloboda, rovnosť, bratstvo).

Všetky mince obsahujú 12 hviezd symbolizujúcich Európsku úniu, písmená RF – *République Française* (po francúzsky Francúzska republika) a rok vyrazenia mince.

## Vzhľad francúzskych euromincí

## Vzhľad druhých francúzskych euromincí
*od roku 2022

## Emisný náklad obehových euromincí

## Dvojeurové pamätné mince
* 2007 - 50 rokov od podpísania Rímskych zmlúv
* 2008 - Francúzske predsedníctvo Rade Európskej únie
* 2009 - 10. výročie hospodárskej a menovej únie
* 2010 - 70. výročie Výzvy generála de Gaulla z 18. júna
* 2011 - 30. výročie Festivalu hudby - Fete de la Musique
* 2012 - Desať rokov eurových bankoviek a mincí
* 2012 - 100. výročie narodenia Abbé Pierra
* 2013 - 50. výročie podpisu zmluvy francúzsko-nemeckého priateľstva v Élysée zo dňa 22.1.1963
* 2013 - 150. výročie narodenia Pierra de Coubertina
* 2014 - 70. výročie dňa "D" - vylodenie spojencov v Normandii
* 2014 - Svetový deň boja proti AIDS
* 2015 - 70. výročie mieru v Európe
* 2015 - 225. výročie sviatku Federácie
* 2015 - 30. výročie vzniku vlajky Európskej únie
* 2016 - Majstrovstvá Európy vo futbale 2016 vo Francúzsku
* 2016 - 100. výročie narodenia a 20 rokov od úmrtia Françoisa Mitterranda
* 2017 - 100 rokov od úmrtia Augusta Rodina
* 2017 - 25. výročie ružovej stužky, symbolu boja proti rakovine prsníka
* 2018 - Nevädza, symbol veteránov, obetí vojny, vdov a sirôt
* 2018 - Simone Veil
* 2019 - 60. výročie publikovania prvého komiksu Asterixove dobrodružstvá
* 2019 - 30. výročie pádu Berlínskeho múru  
* 2020 - 50 rokov od úmrtia Charlesa de Gaulla, 80. výročie Výzvy generála de Gaulla z 18. júna
* 2020 - lekársky výskum
* 2021 - 75. výročie založenia Detského fond OSN - UNICEF
* 2021 - Letné olympijské hry 2024, Paríž: ?
* 2022 - 20. výročie prechodu na Euro - Jacques Chirac
* 2022 - Letné olympijské hry 2024, Paríž: ?
* 2023 - Letné olympijské hry 2024, Paríž: ?
* 2024 - Letné olympijské hry 2024, Paríž: ?

Detaily sa nachádzajú v príslušnej sekcii.

## Identifikačné značky

## Referencie


 

Kategória:Euromince podľa krajín
Kategória:Ekonomika vo Francúzsku
Zoznam ulíc a námestí v Martine

Toto je zoznam ulíc a námestí v Martine. Ostatné pomenovanie ulíc v Martine sa uskutočnilo 18. decembra 2017, kedy bolo mestským zastupiteľstvom schválené Všeobecne záväzné nariadenie č. 118 o určení názvu ulíc na území mesta Martin, ktorým sa pomenovali ulice v lokalitách Priekopa, Stred a Tomčany. Ostatné premenovanie existujúcich ulíc prebehlo v roku 2004 a týkalo sa premenovania ulíc v mestských častiach Ľadoveň-Jahodníky-Tomčany, Podháj-Stráne a Stred. 

## Ulice

Do roku 2017 existovala v názvoch martinských ulíc rarita - bola pomenovaná ulica, ktorá fakticky neexistovala. Pôvodný názov ulice „Ul. pri kostole Sv. Martina“ sa v roku 2004 zmenil na názov „Sv. Martina“. V decembri 2017 bolo mestským zastupiteľstvom schválené Všeobecne záväzné nariadenie č. 118, ktoré zrušilo názov tejto ulice.

## Námestia

## Referencie

## Externé odkazy
* Mapový portál mesta Martin
* Oficiálna stránka mesta Martin 

Martin
Zoznam
Martin
Zoznam ulíc a námestí v Novom Meste nad Váhom

Toto je zoznam ulíc a námestí v Novom Meste nad Váhom.

## Ulice

Zoznam ulíc podľa OpenStreetMap ku dňu 16. júna 2009.

## Námestia

Kategória:Námestia na Slovensku
Kategória:Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Zoznamy ulíc miest na Slovensku
Zoznam ulíc a námestí v Nitre

Toto je zoznam ulíc a námestí v Nitre podľa mestských častí.

## [[Čermáň]]

## [[Diely]]

## [[Dolné Krškany]]

## [[Dražovce]]

## [[Horné Krškany]]

## [[Chrenová]]

## [[Janíkovce]]

## [[Klokočina]]

## [[Kynek]]

## [[Mlynárce]]

## [[Párovské Háje]]

## [[Staré Mesto (Nitra)|Staré Mesto]]

## [[Zobor (mestská časť)|Zobor]]

Kategória:Námestia v Nitre

Nitra