Vladimír Roy

[thumb|Hrob na [Národný cintorín|Národnom cintoríne v Martine]]

**Vladimír Jozef Ján Roy** (pseudonymy **Aeneas Phyllon**, **Dúžavin**, **Havran**, **Jochanan** a i.) (* 17. apríl 1885, Kochanovce – † 6. február 1936, Nový Smokovec) bol slovenský básnik, prekladateľ a evanjelický farár, vnuk slovenského národného buditeľa Jozefa Miloslava Hurbana.

## Životopis
Pochádzal z rodiny evanjelického farára Petra Pavla Roya a dcéry Jozefa Miloslava Hurbana patriacej k zemianskemu stavu ktorej predkovia, francúzski hugenoti, podľa rodinnej tradície prišli na Slovensko pred náboženským prenasledovaním z Francúzska. 

Vzdelanie získaval v Kochanovciach, Modre a na gymnáziách v Skalici a v Bratislave, kde zmaturoval v roku 1905. V štúdiu pokračoval na teologickej fakulte v Bratislave, ktorú ukončil v roku 1909. Už počas štúdia pracoval ako spoluredaktor v časopisoch Prúdy a Dennica. Po ukončení štúdia pôsobil na viacerých miestach ako kaplán (Liptovský Mikuláš, Stará Turá, Pešť), v roku 1910 bol na študijnom pobyte v Anglicku, v roku 1912 sa stal farárom v Púchove., kde kedysi pôsobil aj jeho otec. Jeho pôsobenie v Púchove pripomína pamatná tabuľa na starej evanjelickej fare na Moravskej ulici. V Púchove ho navštívil aj Scotus Viator.  

Počas 1. svetovej vojny prešiel ruským a talianskym frontom, chvíľu pôsobil ako kaplán v Krajnom (1915) a po ukončení vojny bol od roku 1919 opäť farárom v Púchove. V rokoch 1925 – 1926 sa venoval iba literárnej tvorbe, no z existenčných dôvodov v roku 1927 začal znovu pôsobiť ako farár, no tentoraz v Bukovci, až bol napokon predčasne penzionovaný. V roku 1934 sa presťahoval do Martina, zomrel však v sanatóriu v Novom Smokovci. Pochovaný je v Martine.

Raz príde čas je názov dokumentárneho filmu o Vladimírovi Royovi, ktorý vznikol v produkcii Slovenskej televízie v roku 1993 /scenár a réžia Fedor Bartko/.

## Tvorba
Svoje prvé verše začal písať už počas vysokoškolských štúdií a uverejňoval ich v časopisoch Slovenské pohľady, Cirkevné listy a Národné noviny. Začiatky jeho tvorby boli poznačené vplyvom symbolizmu a impresionizmu, no taktiež ho ovplyvňovala tvorba Pavla Országha-Hviezdoslava či Svetozára Hurbana-Vajanského, z mladších autorov to boli Janko Jesenský, Ivan Krasko a iní. Neskôr ho ovplyvňovala romantická poézia slovenských (Janko Kráľ) i zahraničných autorov (Endre Ady, George Gordon Byron). Vo svojej tvorbe sa venoval vyjadreniu rozporov medzi svetom a srdcom, snom a skutočnosťou, no taktiež v nej vyjadroval smútok, bolesť, hrôzu, osamotenosť a boj za ľudskejší a spravodlivejší život. V neskoršej tvorbe sa venoval najmä národnej lyrike, kde využíval najmä motívy noci bez luny a hviezd, obrazy mrakov, súmraku, temna a beznádeje, ale taktiež sú pre jeho tvorbu z tohto obdobia typické motívy vzbury a odboja, zamerané nielen proti spoločnosti, ale i proti sociálnym pomerom. Po tomto období prichádza do jeho tvorby prevaha lyriky, a to ako ľúbostnej, tak i osobnej, reflexívnej a prírodnej. Ovládal šesť cudzích jazykov, a tak sa okrem vlastnej tvorby venoval i prekladom poézie, prózy i drámy. Prekladal najmä z angličtiny (George Gordon Byron, Edgar Allan Poe (napr. báseň *Havran*), Percy Bysshe Shelley, William Shakespeare, Oscar Wilde, Walter Scott, Charles Dickens), francúzštiny (Alexandre Dumas starší, z nemčiny (Heinrich Heine, Johann Wolfgang Goethe), Rainer Maria Rilke), maďarčiny (Endre Ady, Mór Jókai) a iných jazykov. Okrem toho tiež preložil libreto k prvej slovenskej opere Jána Levoslava Bellu *Kováč Wieland*. Jeho básnická tvorba ovplyvnila celý rad slovenských básnikov, ako boli Štefan Krčméry, Emil Boleslav Lukáč, Ján Smrek, Andrej Plávka a iní, ktorí čerpali z jeho poznatkov z práce s voľným veršom.

## Dielo
### Básnické zbierky

*1921 – *Keď miznú hmly*
*1921 – *Rosou a tŕním*
*1927 – *Cez závoj*
*1927 – *Peruťou sudba máva*
*1934 – *In memoriam*
**Zvlnený prameň*, posledná zbierka básní, ktorá však nevyšla; časť z nej bola publikovaná až vo výbere z roku 1963 – *Básne*

### Výbery

*1935 – *Výber z poézie Vladimíra Roya*
*1944 – *Lýra*
*1963 – *Básne*
*1980 – *Temné ľalie*

### Ostatné diela
*1919 – *Pavel Országh Hviezdoslav*
*1931 – *Alois Jirásek*
* 1932 – *Národný hrdina generál dr. M. R. Štefánik, a jeho mausoleum na Bradle*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Záznam o narodení a krste v matrike evanjelického zboru v Adamovských Kochanovciach; záznam číslo 24; pokrstený ako Vladimír Jozef Jan Roy
* Plné texty diel V. Roya

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Osobnosti z Adamovských Kochanoviec
Kategória:Slovenskí redaktori
Kategória:Slovenskí evanjelickí kňazi
Kategória:Príslušníci zemianskeho stavu
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Hlasisti
Kategória:Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine