Aratos zo Soloi

**Aratos zo Soloi** (*Aratos ho Soleus*; * cca 315 pred Kr., Soloi – † cca 240 pred Kr., Pella) bol významný starogrécky didaktický básnik, predstaviteľ raného helenizmu. Jeho najslávnejšie dielo, astronomická báseň *Javy na nebi* (*Fainomena*), patrilo v antike k najčítanejším literárnym dielam a stalo sa kánonom pre opis súhvezdí v európskej kultúre.

## Biografia
Podľa životopisca Asklépiada z Myrleie sa narodil v kilickom meste Soloi (niektoré zdroje uvádzajú Tarsos) ako syn Mnasea a Letofily. Pochádzal z vznešenej rodiny a mal troch bratov: Myria, Kallondu a Aténodóra (ktorého básnik nazýval „Eufranór“ – esilarujúci).

Aratos, ktorého antickí autori titulovali ako „kozmického filozofa a homérskeho básnika“, študoval v Efeze u Menekrata a na ostrove Kos u Filéta. Neskôr v Aténach nadviazal blízky vzťah so stoickým filozofom Zenónom z Kitia a básnikom Kallimachom.

Väčšinu života strávil na dvore macedónskeho kráľa Antigona II. Gonatata, kde pôsobil ako dvorný básnik. Tu sa pod vedením Dionýzia z Herakleie venoval aj filológii – kritickej revízii textov Homérových eposov *[[Ilias]]* a *[[Odysea (Homér)|Odyssea]]*. Istý čas pôsobil aj v Sýrii u kráľa Antiocha I., no napokon sa vrátil do Pelly, kde zomrel. V roku 2021 bola v Turecku objavená jeho monumentálna hrobka. Jeho fyzická podoba sa zachovala vďaka soche uloženej v múzeu Louvre.

## Dielo
Aratos bol veľmi plodným autorom, no z jeho rozsiahlej tvorby sa zachovali len zlomky, s výnimkou jeho hlavného diela.

### Menšie a stratené diela
Jeho tvorba odrážala alexandrijský vkus a zahŕňala rôzne žánre:
* *Iatriká* (Ἰατρικά): Báseň s medicínskou tematikou, v ktorej opisoval anatómiu ľudskej lebky.
* *Hymny*: napríklad *Hymnus na Pana*, napísaný okolo roku 276 pred Kr.
* *Epigramy a listy*: Zbierka epigramov známa ako *Miscellaneé* (Katà leptón) a list adresovaný stoikovi Zenónovi.
* *Filologické práce*: Kritické vydanie Odysei, známe aj ako „Arateia“.
 
## Javy na nebi (Fainomena)
náhľad|Aratos a symboly zverokruhu na stredovekej ilustrácii.
náhľad|Vydanie diela ''Phaenomena'' z roku 1600.
 
Didaktická báseň pozostáva z 1154 veršov rozdelených na dve časti: samotné *Javy na nebi* (*Phainomena*) a *Predpovede počasia* (*Diosemeîa*). Aratos v nej prebásnil astronomické teórie Eudoxa z Knidu na žiadosť kráľa Antigona, ktorý mu údajne povedal: „robíš Eudoxa vznešenejším tým, že odievaš jeho slovo do veršov.“

### Štruktúra a obsah
* *Proém (vv. 1 – 18):* Báseň otvára slávne vzývanie Dia a Múz. Autor zdôrazňuje, že Zeus napĺňa všetky miesta, cesty i moria a že ľudia sú jeho potomkami. Zeus určuje ročné obdobia a dáva ľuďom znamenia na prácu.
* *Opis súhvezdí (vv. 19 – 450):* Podrobný katalóg hviezdnej oblohy:
** *Severná obloha:* Dve Medvedice (*Kynosúra* a *Heliké*), Drak, Kľačiaci, Koruna, Hadonos so Hadom, Pastier (*Boótés*) s hviezdou Arktúr, Panna (stotožňovaná s bohyňou Diké).
** *Zverokruh a okolie:* Blíženci, Rak, Lev, Povozník s hviezdou Capella, Býk s Hyádami, Kefeus, Kasiopeja, Andromeda, Pegas, Baran, Ryby, Perzeus a sedem Plejád.
** *Južná obloha:* Oriónov pás, Lýra, Labuť, Vodnár, Kozorožec, Strelec, Orol, Delfín, Veľký pes so Síriom, Zajac, loď Argó, Veľryba, Eridanus, Kentaur, Hydra, Pohár, Havran a Malý pes.

náhľad|Nebeské sféry podľa Arata na ilustrácii Andreasa Cellaria (1661).

* *Nebeské kruhy (vv. 462 – 558):* Opis Mliečnej cesty, obratníka Raka, obratníka Kozorožca, rovníka a zvieratníkového kruhu. Tieto kruhy slúžili na určovanie ročných období a kalendára.
* *Meteorologická časť (vv. 773 – 1154):* Aratos rozoberá slnečný rok, lunárny mesiac a Metonov cyklus. Prináša predpovede počasia založené na správaní zvierat a nebeských úkazoch, užitočné pre roľníkov a námorníkov.

## Literárny vplyv a dedičstvo
Aratovo dielo malo v staroveku nesmierny ohlas. Hoci astronóm Hipparchos z Nikáie kritizoval jeho vedecké nepresnosti, literárni kritici oceňovali Aratovu schopnosť umelecky spracovať technickú a „suchú“ matériu podľa princípov alexandrijskej školy (stručnosť a vycibrenosť).

* *Rímska literatúra:* Jeho proém (úvod) inšpiroval Lucretia pri písaní *De rerum natura*. Druhá časť básne (predpovede počasia) poslúžila ako vzor pre Vergíliove *Georgiky*. Do latinčiny dielo preložili Cicero, Germanicus a Avienus. Ovidius prorokoval, že „Aratova sláva bude žiť dovtedy, kým budú svietiť slnko a mesiac“.
* *Kresťanstvo:* Aratos je jedným z mála pohanských autorov citovaných v Novom zákone. Apoštol Pavol vo svojej reči na Areopágu v Aténach cituje *piaty verš* Aratovho diela: „Lebo sme aj jeho rod“ ().
* *Stredovek a arabský svet:* V 9. storočí nechal chalífa Al-Ma’mún vyhotoviť arabský preklad diela. Aratov katalóg súhvezdí prenikol cez latinskú a arabskú tradíciu do moderných názvov súhvezdí.

## Pamiatka
Jeho meno nesie mesačný kráter Aratus a planétka 12152 Aratus.

## Referencie

## Literatúra
* 
* 
* 
* 

## Externé odkazy
* Phaenomena et prognostica (Leiden, 1600) (digitalizované dielo)

Kategória:Básnici starovekého Grécka
Kategória:Narodenia v 4. storočí pred Kr.
Kategória:Úmrtia v 3. storočí pred Kr.