Tematín

**Tematín** (normovaný názov)  [vyslov: ťemaťín] alebo **Tematínsky hrad** je zrúcanina hradu na západnom Slovensku v pohorí Považský Inovec. Od jeho vzniku v 13. storočí vystriedal mnoho majiteľov. Začiatkom 18. storočia bol ťažko poškodený a pustol. V okolí chránené územie Tematínske vrchy.

## Poloha
Hrad bol vybudovaný v juhozápadnej časti Považského Inovca na vápencovo-dolomitovom podloží temena bočnej rázsochy vybiehajúcej západne od Bezovca medzi Lúčanskou a Hrádockou dolinou. S nadmorskou výškou 564 metrov patrí medzi vyššie položené hrady a je výraznou dominantou Stredného Považia. Patrí do katastra obce Lúka.

## Dejiny
Tematínsky hrad vznikol pravdepodobne bezprostredne po Mongolskom vpáde  v roku 1242 na mieste staršieho hradiska, o ktorého slovanskom pôvode by mohol napovedať rozbor názvu zloženého pravdepodobne zo slov „temä“, označujúceho temeno, a staroslovanského slova pre ohradené miesta „týn“. Niektorí maďarskí historici odvodzujú pôvod mena od slova „temetö“ – cintorín, avšak v zápisoch z poslednej tretiny 13. storočia je zachytený názov *Temetyn*.

Hrad už od svojho vzniku plnil signalizačnú a strážnu funkciu a spolu s Trenčianskym, Beckovským a Čachtickým hradom bol súčasťou ochrany severozápadných priesmykov Uhorska. Chránil aj dôležitý brod cez Váh, spomínaný v listine z roku 1453.

Prvá písomná zmienka o hrade pochádza z roku 1270 v súvislosti s pokusom dobyť hrad Belom IV., avšak jeho útok odrazil vtedajší majiteľ hradu *Michal*, syn *Ondreja*, blízky spoločník *Belovho* najstaršieho syna a budúceho panovníka Štefana V. Ten, už ako kráľ, potvrdzuje v roku 1272 *Michalovi* listinu z roku 1270, v ktorej mu za vernosť a poskytnuté služby daroval niekoľko dedín a v ktorej sa mimo iného spomína ako majiteľ *Tematínu*.

Po jeho smrti sa stal kráľovským majetkom, ale už začiatkom 14. storočia ho získava Matúš Čák Trenčiansky, ktorý ovládal Považie až do svojej smrti v roku 1321, po ktorej sa hrad stal opäť kráľovským. V druhej polovici 14. storočia hrad stratil svoj pôvodný strategický význam a prešiel do súkromných rúk.

Za vlády Ľudovíta I. sa v rokoch 134850 Uhorsko zaplietlo do vojny o neapolské dedičstvo, v ktorom sa vyznamenal *Vavrinec Tóth* (Sclavus, Slovák). Jeho syn Mikuláš Kont, kráľovský čašník a Tekovský župan, od roku 1352 uhorský palatín, dostal v roku 1348 od Ľudovíta hradné panstvo *Tematín* (s obcami Hrádok    (Harstnuk), Piešťany (Pessen), Horná Streda (Zerdahel), Lúka (Rety), Modrová (Madro), Modrovka (alia Madro), Moravany nad Váhom (Marwan), Banka (Banya), Ducové (Duchreuy), Hôrka (Harka), Mošovce (Mosoch), Lehota (Lehota) a Ratnovce (Ratun)). V roku 1349 žiada *Mikuláš* potvrdenie spoluvlastníctva aj pre svojich mladších bratov *Leukuša* (Levka) a *Bartolomeja*. Po jeho smrti v roku 1367 spravovala majetky nielen jeho žena *Klára* a jeho syn *Mikuláš*, ale aj synovia *Bartolomeja* *Ladislav* a *Imrich*. V roku 1395 sa súdili o lesy s *Henrichom*, opátom kláštora sv. Hippolyta v Nitre na Zobore. Vdova po *Mikulášovi Kontovi* žila ešte v roku 1406. Po jej smrti prešiel majetok do rúk jej syna *Mikuláša*, ktorý získal šľachtický predikát z Ujlaku a založil rod Ujlakiovcov, ktorej členovia vlastnili hrad a panstvo *Tematín* až do vymretia v roku 1521. Posledný ujlakiovský majiteľ bol od roku 1511 *Vavrinec*, ktorý sa sporil s nitrianskym biskupom *Štefanom*. Príčinou sporu bol biskupov poddaný *Blažej Sekeráš* z Ardanoviec, ktorého chytili *Vavrincovi* ľudia, keď rúbal drevo a uväznili ho na Tematíne. Biskup sa obrátil na palatína *Imricha Perína*, aby spor vyšetril a oslobodil väzneného.

Hradné panstvo sa stalo kráľovským majetkom po smrti *Vavrinca Ujlakiho* v roku 1521. Nebezpečenstvo tureckého útoku prinútilo kráľa Ľudovíta II. dať Tematín 20. júla 1524 taverníkovi Alexejovi Turzovi do zálohy za 25 000 zlatých. Hradu vtedy patrili mestečká *Bojná* (Bayna), *Piešťany* (Pesthyen) a dediny *Horná Streda* (Zerdahel), *Lehota* (Piešťanská), *Banka* (Banyka), *Lúka* (Rethee), *Hrádok* (Radnok), *Hôrka nad Váhom* (Horka), *Modrovka* (Kismodroh), *Modrová* (Naghmodroh), Stará Lehota (Olehota), Nová Lehota (Wylehota), Hubina (Hwbyna) a *Moravany nad Váhom* (Morwany).

[náhľad|Posledný majiteľ, [Mikuláš Berčéni (16651725) sa narodil priamo na hrade]]
Koncom 17. storočia hrad patril *Berčéniovcom* (Bercsényiovcom). V roku 1665 sa na hrade narodil jeho posledný vlastník Mikuláš Berčéni, ktorý bol počas Rákociho povstania jeho druhým najvýznamnejším predstaviteľom. Po porážke povstania 22. januára 1710 sa *Berčéni* rozhodol hľadať útočisko v Poľsku, no potreboval k tomu majetok uložený na *Tematíne*. Hrad ale musel opustiť nocou v preoblečení a s jediným sluhom pred hrozbou dolapenia cisárskym vojskom, ktoré začalo obliehať hrad na druhý deň. Hradná posádka si vyjednala tri dni neútočenia a potom sa vzdala. Berčéniho dvojník bol zatknutý a odvezený do Bratislavy, stavba bola rozbúraná a odvtedy je v ruinách. Skutočný *Berčéni* zomrel v roku 1725 v osmanskom exile.

Šľachtic *Alojz Mednyanský* opisuje vo svojej „Malebnej ceste dolu Váhom“ vydanej prvý raz v roku 1826 svoju návštevu zrúcanín slovami: „Keby nie výhľadu a niekoľko nezvyčajných rastlín odškodňujúcich dvojhodinový namáhavý výstup, oľutovali by sme návštevu zrúcanín. Spustošenie zničilo ešte aj stopy po rozčlenení budovy, podľa ktorého by sme si mohli urobiť akú-takú predstavu o vnútornej úprave tohto význačného hradu.“

## Exteriér
[náhľad|vľavo|Model hradu z obdobia okolo roku 1700 v Parku miniatúr v [Podolie (okres Nové Mesto nad Váhom)|Podolí v mierke ]]
Najstaršie budovy sa sústreďovali v priestore horného hradu, ktorý pozostával zo štvorbokej veže a paláca obklopených hradobným múrom, cez ktorý viedol gotický portál do nádvoria. V snahe udržať krok s novou vojenskou technikou bola v 2. polovici 16. storočia zdokonalená obrana predhradia. Malý a úzky priechod oddelil hornú časť hradu od dolného nádvoria, z ktorého do predbránia vybiehali dve bašty chrániace vstup, zabezpečený ešte skalnou priekopou. Posledné úpravy hradu pochádzajú zo 17. storočia a zabezpečili ďalšie obytné časti v hornom hrade.

## Súčasný stav
náhľad|Pohľad z vtáčej perspektívy (2008)
Ruiny múrov vyrastajú zo skalného podložia a skrýva ich hustý lesný porast. Podnes sú dobre čitateľné jednotlivé budovy a opevnenia. Zachovali sa obvodové murivá a konštrukcie, na nárožiach spevnené kamennou bosážou. Ojedinele sa zachovali aj architektonické detaily, ako vstupná padacia brána do horného hradu, kamenná konzola na hlavnej veži, koruny murív, zvyšky atiky.

O hrad Tematín sa od roku 2007 stará občianske združenie Hrad Tematín, ktoré vykonalo množstvo konzervačných a revitalizačných zásahov. Rovnako realizujú aj množstvo výskumov. Funguje na základe dobrovoľníctva s financovaním prostredníctvom grantov, darcov, 2% z daní a príspevkov.

## Prístup

* *Z rekreačného strediska Bezovec* (sem autobusom, zast. Nová Lehota-Bezovec) 20px 20px po 1 a 1/2 h. Asfaltovou cestou k rekreačnému zariadeniu *Chirana*, od ktorého vedie turistický chodník prevažne lesom a ďalej po hrebeni k zrúcanine.
* *Z obce Lúka* (sem autobusom) 20px po 2 a 1/4 h. Lúčanskou dolinou a potom lesnou cestou.
* *Z obce Hrádok* (sem autobusom) 20px20px po 2 1/2 h. Asfaltovou cestou Hrádockou dolinou, neskôr odbočka vpravo do kopca.
* *Z obce Hrádok* sa na hrad dostanete aj po neznačkovanej ceste, vhodnej pre horské bicykle. V dedine cez potok vpravo popri domoch, poza kopec *Chlm*, cesta míňa po ľavej strane chatky a stúpa dolinou. Ku koncu serpentíny je odbočka vpravo až pod hrad.

## Okolie
V blízkosti sa nachádzajú hrady Topoľčany, Čachtice, Beckov, kaštieľ v Lúke, Brunovciach a Moravanoch nad Váhom.

Na západ od zrúcaniny hradu sa nachádza prírodná rezervácia Tematínska lesostep (), kde sa na vápencovom a dolomitovom podloží s tenkou vrstvou pôdy chránia teplomilné druhy flóry a fauny.

## Referencie

## Literatúra
* *Malebná cesta dolu Váhom*, Alojz Mednyanský, Tatran, Bratislava, 1971
* *Považský Inovec, turistický sprievodca ČSSR*, D.Petrovič, J.Petrovič, Šport, Bratislava,  1986
* HRÁDOK. In: 
* TEMATÍN. In: 
* PÚČIK, Marek. TEMATÍN. In: 

## Iné projekty

## Zdroje
* OZ hrad Tematin
* Tematín na hrady.sk
* Hrad na turistickej mape

Kategória:Hrady a zámky na Slovensku
Kategória:Ruiny na Slovensku
Kategória:Hrady Považského Inovca
Kategória:Lúka (obec)
Kategória:Stavby v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Turistická značkovaná trasa číslo 2425
Kategória:Turistická značkovaná trasa číslo 8116