Ióannes Klimax

Svätý **Ióannes Klimax**, ďalšie mená pozri nižšie; * pred/okolo 579okolo † 649/650/po 654; podľa iných prameňov * 525 † 600/606/616 ; * 2. polovica 6. stor.† 670/680) bol byzantský mních (najprv pustovník, neskôr cenobita a igumen Kláštora svätej Kataríny), mystik a cirkevný spisovateľ, grécky cirkevný otec, autor jedného z najvplyvnejších diel kresťanskej asketiky *[[Rebrík do raja]]* (*Klimax tu paradeisu*). Irénée Hausherr ho označil za typického predstaviteľa „Sinajskej školy“. 

Ako svätý (resp. prepodobný) je ctený v rímskokatolíckej cirkvi (30. marca, gréckokatolíci aj 4. pôstnu nedeľu), ako aj vo východných cirkvách sýrskej a konštantínopolskej (byzantskej) tradície (4. pôstna nedeľa) a orientálnych východných cirkvách. V životopisných dielach od mnícha Daniela z Raithú (*De vita sancti Climaci*) býva štylizovaný do role „nového Mojžiša“, svojou pokorou a tichosťou zase býva považovaný za „nového Dávida“. Jeho zdržanlivosť a pokora býva zvýrazňovaná aj v liturgických textoch.

## Mená
* obsahujúce grécku formu mena Ἰωάννης: prepis zo starogr. podľa PSP: *Ióannes*, iné prepisy: *Ióannés*, *Ioannes*, *Ioannis*): 
** **Ióannes Klimax** 
** **Ióannes Klimakos** (z gr. Ἰωάννης τῆς Κλίμακος)
** **Ióannes Scholastikos** (gr. Ἰωάννης ο Σχολαστικος)
****Ióannes Sinaites** (gr. Ιωάννης ο Σιναΐτης)
* mená obsahujúce slovenskú formu Ján:
** **Ján Sinajský**
** **Ján Sinaita**
** **Ján Rebrík**
** **Ján Scholastik(os)**
** **Ján Klimak(os)**
** **Ján Klimach**
* cirkevnoslovansky **Ján Lestvičník**, staršie, či zriedkavejšie **Ján Lestvica**
* , **Ioannes Klimax**, **Ioannes Scholasticus**, **Ioannes Sinaita**
* , *I. ho tes klimakos*, *I. ho tu klimakos* (v preklade I. od rebríka)

Prívlastok Klimax/Klimak(os)/Climacus/Rebrík je odvodené od názvu jeho diela (κλῖμαξ). Prívlastok Sinajský/Sinaita od miesta, kde pôsobil. Prívlastok Scholastik(os) od titulu scholastika, ktorý mu býva niekedy priznávaný. Cirkevnoslovanské meno pochádza zo slova *lestvica* (rebrík).

## Životopis
O jeho živote sa veľa nevie a pomerne pohyblivé je aj obdobie jeho života. Väčšina údajov o ňom pochádza z jeho diela alebo od jeho chválorečníka Daniela z Raithú, tieto zdroje však chronológiu neposkytujú. Podľa Daniela získal Klimak všeobecné vzdelanie (*enkyklios*) a možno bol aj scholastikom. Isté je, že ako šestnásťročný sa stal mníchom. Jeho učiteľom bol mních Martýrius, a istý čas strávil v kláštore v Alexandrii a možno aj v iných egyptských kláštoroch. Po Martyriovej smrti odišiel žiť ako pustovník do púšť do jaskyne Tholas/Tola pri úpätí hory Sinaj. Nešlo však o útek zo sveta a od ľudí, navštevoval bohoslužby a prijímal návštevy. Na púšti následne žil 20/40 rokov, popri tom študoval životy svätých. Poznal aj diela mnohých cirkevných spisovateľov, mimo iné Gregora z Nyssy, Jána Kasiána, či Diadocha z Fotiky. Asi ako 60-ročný odišiel žiť do Kláštora svätej Kataríny na Sinaji, kam ho povolali mnísi, aby viedol ich komunitu. Ako miestny igumen (opát) na podnet mnícha Jána z monastiera v Raithú začal písať svoje dielo *[[Rebrík do raja]]*.

## Dielo
náhľad|Rebrík do neba, sinajská ikona z 12.storočia|vľavo
* *[[Rebrík do raja]]* (iné názvy: *Rebrík alebo duchovné tabule nášho prepodobného otca Jána, igumena Sinajskej hory*, *Rebrík*, *Rajský rebrík*, *Rebrík do neba*, *Rebrík božského výstupu*, *Osvietenie duše*; , , niekedy aj: *Plakes pneumatikai*, t. j. *Duchovné tabule*) 

Dielo bolo príručkou určenou pre mníchov askétov, ale i pre laikov. Predstavuje súhrn učenia púštnych otcov (*[[Apofthegmata tón hagión paterón|apoftegmata ton hagion pateron]]*). Spájalo v sebe rôzne kultúrne vplyvy, mimo iné tradíciu egyptských púštnych otcov a palestínskeho mníšstva (Barsanufius, Dorotheos z Gazy), nesie však aj znaky, ktoré ho spájajú s antickou tradíciou a znaky vlastného osobitého štýlu. Spis má aj vysokú literárnu estetickú hodnotu. Obsahuje početné metafory a podobenstvá, neraz vypožičané zo zvieracieho prostredia. Dielo bolo na Východe vysoko cenené a často komentované (mimo iné patriarchom Fótiom). Inšpirovalo mnohých byzantských ikonopiscov a mníchov (napr. hésychastov), počas pôstu býva celé dielo čítané v pravoslávnych kláštoroch. Niektoré výroky (apoftegmy) sú súčasťou východných kresťanských textov Filokalia. Značný bol vplyv jeho diela aj na Západe (bolo preložené aj do latinčiny) a medzi národmi v byzantskom kultúrnom okruhu.

V diele Klimax v 30 častiach (tzv. slovách) opísal 30 stupňov duchovného zdokonaľovania mníchov, číslo 30 zároveň odkazovalo na počet rokov Kristovej prípravy svojho verejného pôsobenia. Podkladom pre dielo mu bol biblický príbeh o Jakubovom sne, v ktorom videl rebrík, ktorý spájal nebo a zem. Každý stupeň symbolizoval jeden krok k priblíženiu sa k jednote s Bohom (duchovný výstup človeka k Bohu, *anabasis* k Lógu). Poskytuje návod ako bojovať s neresťami a dosiahnuť cnosť. Medzi jednotlivými témami v stupňoch sa nachádzajú napr. zrieknutie sa svetského života, absencia hnevu, lož a znechutenosť s lenivosťou, lakomstvo, chamtivosť, zmyselnosť, ctižiadostivosť, či pýcha. Oproti ním sa zaoberá napr. miernosťou, jednoduchosťou, dobrosrdečnosťou. Na vrchole rebríka sa nachádzajú tri čnosti – viera, nádej a láska. Predpokladmi úplnej jednoty (spoločenstva) s Bohom sú podľa neho vnútorný pokoj (hésychia) a odolnosť proti vášňam (apatia).

* *Liber ad Pastorem* (v preklade: *List pastierovi*, *Slovo pastierovi*, či *Pastier*) je menší spis s pätnástimi kapitolami, dielo popisuje nutné dobré vlastnosti predstaveného kláštora. Podľa niektorých názorov tu Klimax použil niektoré podnety z diela *[[Regula pastoralis]]* pápeža Gregora Veľkého.

## Poznámky

## Referencie

## Ďalšia literatúra

### Články v encyklopédiách
* 
* 

### Monografie
*
* 
* 

### Preklady
* české vydanie: 

## Externé odkazy
* prvé tri stupne z Rebríku do raja, neoficiálny slovenský preklad 
* John Climacus na Orthodoxwiki (po anglicky)

Kategória:Byzantskí teológovia
Kategória:Byzantskí spisovatelia
Kategória:Cirkevní otcovia
Kategória:Kresťanskí mystici
Kategória:Narodenia v 6. storočí
Kategória:Úmrtia v 7. storočí
Kategória:Katolícki svätci majúci sviatok 30. marca