Drevo

thumb|Kresba dreva

**Drevo** (iné názvy [len v botanike]: **xylém**, **hadróm**, **hadrom**, **lignum**) sú kmene, konáre a korene drevín (prípadne v širšom zmysle aj iných rastlín s drevnatou stonkou) bez povrchových pletív (a spravidla bez drene). Z botanického hľadiska to zodpovedá časti cievnych zväzkov (pevného pletiva) drevín. V priemysle sa najčastejšie spracúva drevo zo stromov. 

Prírastky dreva za jedno ročné obdobie tvoria letokruhy (ročné kruhy).

## Poloha dreva v stonke a časti dreva
Jednotlivé časti stonky (u zložitejších rastlín) zvonka smerom dnu sú:
* kôra: krycie pletivo 
* lyko: vodivé pletivo, presnejšie sitkovice
* kambium (miazgový kruh): delivé pletivo
* drevo:
** vodivé pletivo, presnejšie cievy, cievice a živičníky.
** výstužné pletivo (sklerenchymatické vlákna), presnejšie libriformové vlákna u listnatých a letné cievice u ihličnatých drevín
** zásobné pletivo (parenchymatické vlákna)
* stržeň: zásobné pletivo

Drevo vzniká z kambia (lyko je z felogénu). Ihličnaté dreviny majú jednoduchšiu štruktúru dreva ako listnaté, pretože listnaté sa vyvinuli z ihličnatých.

Z hľadiska veku má drevo tieto časti:
* jadro (staršia, vnútornejšia časť, často tmavšia) avšak po čase na vzduchu bledne.
* beľ (mladšia, vonkajšia časť), ktorá má jednotný tvar po celom kmeni.

## Zloženie
Rozlišujeme štyri úrovne poznania dreva:
* makroskopická štruktúra – úroveň čistého dreva, ročných kruhov a chýb dreva.
* mikroskopická štruktúra – úroveň buniek, tacheidy a trachee.
* submikroskopická štruktúra – stavba bunkovej steny dreva, vrstvy dreva s1, s2, s3, libriformné vlákna.
* chemická štruktúra – celulóza, hemicelulóza, lignín

### Makroskopická štruktúra
O Makroskopickej štruktúre dreva rozhoduje: 
* usporiadanie anatomických elementov (buniek v dreve)
* morfológia
* extraktívne látky (farba)
* smer prerezávania buniek (rez)

#### Stržeň
Stržeň je biologický stred (nie vždy aj geometrický), pozostatok primárneho predlžovacieho rastu stromu. Priemer 2 –  na priečnom reze. Považujeme ho za chybu dreva. Tvary: kruhový (brest), trojhranný (buk), hviezdicový (dub), laločnatý (borovica), päťhranný (topoľ).

#### Stržňové lúče
V priečnom reze stromu vytvárajú vejárovito uložené čiary od stredu kolmo k obvodu kmeňa. Ich úlohou je rozvádzať asimiláty, vodu, zásobné látky a minerálne látky v priečnom smere kmeňa stromu. Plnia funkciu vodivú a zásobnú. Sú farebne odlišné od okolitého dreva a vytvárajú na radiálnom reze lesklejšie plôšky. Na tangenciálnom reze sú makroskopicky viditeľné v podobe jemných zvislých čiarok, farebne odlišných od okolitého dreva.

#### Stržňové škvrny
Sú dôsledkom poškodenia kambia (vrstva medzi lykom a drevom) larvami múch rodu Agromyza, ktoré tam kladú vajíčka. Potom, ako sa larva vyliahne a prehryzie von, sa táto rana zacelí a je v dreve rozoznateľná podľa tmavého sfarbenia.

#### Ročný kruh

Ročný kruh je vrstva dreva prirastená za jeden rok (vegetačné obdobie). Rok = vegetačné obdobie (rastie) + vegetačný pokoj (odpočíva).

##### Vegetačné obdobie
Menia sa podmienky ako vlhkosť pôdy a vzduchu, teplota, dĺžka a intenzita slnečného svitu. V závislosti na meniacich sa podmienkach sa mení aj kvantita a kvalita novovytvorených buniek. 

U drevín rastúcich v miernom pásme sú rozoznateľné dve kvalitatívne rozdielne vrstvy:
* jarné drevo – svetlé, skoré, vodivé (prúdi ním voda z koreňov do koruny), redšie, tvorí sa v prvej polovici vegetačného obdobia
* letné drevo – tmavé, neskoré, 3x hustejšie ako jarné, pevnejšie tvrdšie, tvorí sa v druhej polovici vegetačného obdobia, letné drevo má vyššie hodnoty fyziologických a chemických vlastnosti, preto pre kvalitu dreva je rozhodujúcu absolútna šírka LD a aj % jeho zastúpenia v RK (drevo ihličnatých stromov obsahuje 30 – 45 % LD v RK, drevo listnatých stromov obsahuje 30 – 45 %)
Prechod medzi jarným a letným drevom je ostrý, skokovitý a u listnatých drevín pozvoľný.

#### Beľ, zrelé drevo, jadro
* beľ – fyziologicky aktívna časť kmeňa so živými bunkami a vodivou funkciou
* jadro – stredová, farebne odlíšená, neaktívna zóna s mŕtvymi bunkami, plní len statickú funkciu
* zrelé drevo – stredová, farebne odlíšená zóna s čiastočne živými bunkami

#### Živicové kanáliky
Anatomický útvar v dreve, v ktorom sa tvorí živica (letné drevo). Nachádzajú sa len v niektorých ihličnatých drevinách, napr. borovica, limba, smrek.
Podľa umiestnenia sa delia na:
* horizontálne
* vertikálne
Živica, ktorá ich vyplňuje, zvyšuje odolnosť dreva, výhrevnosť, znižuje nasiakavosť a sťažuje povrchovú úpravu.
Podiel živice z objemu dreva: 0,2 % smrek (smrek a jedľa majú takmer rovnaké drevo, len jedľa nemá živicové kanáliky), 1 % borovica.

#### Cievy
Pozdĺžne usporiadané vodivé pletivá v dreve listnatých drevín (ihličnany nemajú cievy). Nachádzajú sa ako v kruhovito-pórovitých, tak aj v roztrúseno-pórovitých.
* jarné drevo – priemer ciev 0,2 – 
* letné drevo – priemer do  
Usporiadanie ciev na priečnom reze, je dôležité pre identifikáciu dreva.

#### Farba dreva
Závisí od: 
* druhu dreviny (beľová, jadrová)
* čerstvosti rezu (napr. jelša sa dlhšie po spílení sfarbí na oranžovo)
* vlhkosti dreva
* technologického spracovania (sušenie, parenie, termowood, povrchové úpravy)

#### Vôňa dreva
* živicová – smrek, borovica, smrekovec
* kyslá – jedľa
* horká – jadrové dreviny (duby, agát, orech...)
* plesňová – breza, lipa

#### Hustota, tvrdosť dreva
Je daná podielom bunkových stien v objemovej jednotke dreva a obsahom vody v dreve.
* ľahké drevo: 300 – /m3
* stredne ťažké drevo: 450 – /m3
* ťažké drevo: 650 – /m3
Tvrdosť je úmerná hustote dreva.

## Delenia
### Podľa druhu dreviny
* ihličnaté drevo
** jadrové (borovica, smrekovec, tis..)
** zrelodrevné (smrek, jedľa..)
* listnaté drevo:
** kruhovito pórovité drevo (dub, cer, agát, jaseň, brest..)
** prechodne pórovité drevo (orech, čerešňa..)
** roztrúseno pórovité drevo (buk, jeľša, hrab, javor, breza, lipa, vŕba, topoľ..)

Alternatívne možno listnaté drevo rozdeliť na:
* beľové (javor, jeľša, hrab, breza..)
* jadrové (dub, brest, agát, jaseň, čerešňa, orech, topoľ, vŕba..)
* zrelodrevné (buk, lipa..)
alebo
* tvrdé drevo (dub, brest, jaseň, agát, orech, buk..) 
* mäkké drevo (lipa, vŕba, topoľ..)

### Podľa krokov výroby
Po spílení sa strom upravuje na :
* guľatina
* výrez
* porez
* rezivo
* dielec
* výrobok

## Vlastnosti
Drevo je najstarší konštrukčný materiál človeka. Jeho vlastnosti závisia od druhových vlastností dreviny, stanovištných podmienok (výška, pôda, svetelné podmienky, veterné podmienky…), veku stromu/kra a miesta v kmeni.

Drevo je pružné a nestráca teplom nosnosť (žiarupevné). Výborne izoluje pred teplom a vibráciami. V drevených interiéroch je človeku spravidla príjemne a aj pekne vyzerajú.

Má rôzne farby podľa druhu stromu.

### Prehľad drevín

## Zosychanie dreva
Schopnosti dreva zmenšovať pri vysychaní svoje rozmery hovoríme *zosychanie*. Zosychanie neprebieha v dreve po celú dobu vyparovania vody, ale len od okamihu kedy sa vyparí všetká voľná kapilárna voda a začne sa vyparovať voda hygroskopická (z bunkových stien) t. j. od okamihu, kedy vlhkosť dreva odpovedá bodu nasýtenia vlákien (20 – 30 %). Ako ukázali výskumné práce, jednotlivé prvky dreva sa pri zosychaní správajú rôznym spôsobom. Priemery ciev a parenchymatické bunky sa obyčajne zmenšujú v tangenciálnom smere a nepatrne sa zväčšujú v radiálnom smere. Drevné vlákna usychajú rovnako v terciálnom aj radiálnom smere. Dreňové lúče v smere šírky vysychajú viac než v pozdĺžnom smere. Preto nie je zosychanie dreva vo všetkých smeroch rovnaké. Najmenšie zosychanie pozorujeme v smere dĺžky vlákien a najväčšie v tangenciálnom smere.

## Iné projekty


Kategória:Materiály