open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Svetelnosť

**Svetelnosť** je bezrozmerná veličina vo fotografii, ktorá vyjadruje najvyššie možné množstvo svetla, ktoré prepustí daná optická sústava. Vždy je vyjadrená pomerom, ktorý je závislý od ohniskovej vzdialenosti a priemeru optickej sústavy pri plne otvorenej clone.

Svetelnosť = \frac{f}{d}, kde ***f*** je ohnisková vzdialenosť a ***d*** priemer optickej sústavy pri plne otvorenej clone.

Na vyjadrenie svetelnosti v praxi sa však používa zápis **f/<math>k</math>**, **1:<math>k</math>** (alebo **f/<math>k_1</math>-<math>k_2</math>**, **1:<math>k_1</math>-<math>k_2</math>** pri objektívoch s premenlivou ohniskovou vzdialenosťou (zoomových objektívoch), napr. f/2.8, 1:2.8, f/3.5-4.5, 1:3.5-4.5.

Hodnota svetelnosti objektívu určuje koľko svetla dopadne na svetlocitlivú vrstvu. Najvyššia svetelnosť (hodnota okolo f/1), znamená minimálny kladený odpor svetlu precházajúcemu cez objektív. Veľmi kvalitné objektívy majú svetelnosť okolo f/1.4 až f/1.8 pričom ide výhradne o objektívy s pevným ohniskom. U veľmi kvalitných zoomových objektívov sa svetelnosť pohybuje od f/2.8. S rastúcou ohniskovou vzdialenosťou objektívov (teleobjektívy) klesá aj ich svetelnosť. Dôsledkom technologicky veľmi náročnej výroby kvalitných, vysoko svetelných teleobjektívov by bola ich vysoká cena a tá by spolu s ich extrémnou veľkosťou a hmotnosťou logicky spôsobila nepredajnosť.

Všeobecne sa dá povedať, že čím je svetelnosť objektívu väčšia, tým je lepší. Nie vždy je však žiaduce, aby cez objektív prešlo čo najväčšie množstvo svetla. V takýchto prípadoch sa pomocou clony svetelnosť znižuje.

Kategória:Fyzikálne veličiny
Kategória:Optika
Kategória:Fotografia
Kategória:Svetlo
Kosák a kladivo

**Kosák a kladivo** (**☭**) je symbol reprezentujúci komunizmus a komunistické strany. Zahŕňa kosák prekrytý kladivom. Kosák symbolizuje roľníctvo, zatiaľ čo kladivo symbolizuje proletariát. Ich spojením vznikol symbol jednotnosti poľnohospodárskych pracovníkov a pracovníkov pracujúcich v priemysle.

Tento symbol je najviac známy svojím použitím na vlajke Sovietskeho Zväzu pod symbolom červenej hviezdy, ale je používaný aj na iných vlajkách a na rôznych emblémoch. Kosák a kladivo sú napríklad súčasťou aj štátneho znaku Rakúska, kde majú však trocha inú symboliku, a to jednotu robotníkov, roľníkov a buržoázie v republike.

V Unicode existuje pre kosák a kladivo samostatný znak ☭ a má kód **U+262D**.

## Galéria

Image:State Emblem of the Soviet Union.svg|Znak ZSSR
Image:Flag of the Soviet Union.svg|Vlajka ZSSR od 15. augusta 1980 do 25. 25.decembra 1991
Image:Flag_of_the_Soviet_Union_1923.svg|Vlajka ZSSR od 12. novembra 1923 do 19. augusta 1955
Image:Flag of the Chinese Communist Party.svg|Vlajka Komunistickej strany Číny
Image:Flag of Angola.svg|Vlajka Angoly z roku 1975.
Image:Coat of arms of East Germany (1955–1990).svg|Znak Nemeckej demokratickej republiky
Image:Flag of the Workers' Party of Korea.svg|Vlajka Kórejskej robotníckej strany
Image:Logo of the Fourth International.svg|Emblém Štvrtej internacionály.
Image:National Bolshevik Party.svg|Vlajka Nacionálno-boľševickej strany
Image:Austria_Bundesadler.svg|Štátny znak Rakúska so symbolmi kosáka a kladiva


## Pozri aj
* Červená hviezda
* Komunizmus
* Socializmus
* Marxizmus
* Sovietsky zväz

Kategória:Komunizmus
Kategória:Symboly
Somolický potok

**Somolický potok** je potok v hornom Turci, vo východnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Dolinky, meria 7,1 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení v juhozápadnej časti Veľkej Fatry, v podcelku Bralná Fatra, na západnom okraji intravilánu obce Čremošné v nadmorskej výške približne 620 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv západoseverozápadným smerom súbežne s cestou III. triedy z Čremošného do Hája, následne sa stáča a pokračuje severoseverozápadným smerom, pričom vteká do Turčianskej kotliny, do podcelku Mošovská pahorkatina. Ďalej sa stáča smerom na sever, podteká spomenutú cestu a preteká intravilánom obce Háj. V obci priberá z pravej strany potok Háj (1 km), stáča sa severozápadným smerom a pod obcou priberá krátky pravostranný prítok prameniaci severne od obce. Na dolnom toku už tečie severoseverozápadným smerom územím mesta Turčianske Teplice, oddeľuje mestskú časť Turčiansky Michal na pravom brehu a zľava priberá vedľajšie rameno Teplice, s ktorou tečie súbežne. Napokon podteká cestu I. triedy č. 65 a na severnom okraji mesta, pri mestskej časti Diviaky, ústi v nadmorskej výške 475,0 m n. m. do Dolinky.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky vo Veľkej Fatre
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Sekčov

**Sekčov** môže byť:

* prítok Torysy, pozri Sekčov (rieka)
* sídlisko v Prešove, pozri Sekčov (sídlisko)
Olšava

**Olšava** alebo **Oľšava**, môže byť:

* prítok Bodvy, pozri Olšava (prítok Bodvy)
* prítok Hornádu, pozri Oľšava (prítok Hornádu)
* prítok Laborca, pozri Olšava (prítok Laborca)
* prítok Ondavy, pozri Olšava (prítok Ondavy)
* prítok Tople, pozri Oľšava (prítok Tople)
* prítok Uhu, pozri Olšava (prítok Uhu)
* prítok Výravy, pozri Olšava (prítok Výravy)

**Olšava** môže byť aj:
* prítok Moravy v Česku, pozri Olšava (prítok Moravy)
* stolová odroda viniča, pozri Olšava (odroda viniča)

## Referencie
Čierna voda (prítok Teplice)

**Čierna voda** je potok v Turci, vo východnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Teplice, má dĺžku 6,5 km a je tokom V. rádu. 

Preteká Kremnickými vrchmi, pramení v podcelku Flochovský chrbát, na severozápadnom svahu Flochovej (1 316,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 220 m n. m. Najprv tečie na sever, sprava priberá potok zvaný Mokrá dolinka (1 km) a Sviniarku (0,7 km), ďalej sa stáča a pokračuje severozápadným smerom. Z pravej strany ešte priberá prítok Spod Berákova (0,8 km) a juhovýchodne od obce Čremošné sa v nadmorskej výške okolo 613 m n. m. vlieva do Teplice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Biela voda (prítok Teplice)

**Biela voda** je potok v Turci, vo východnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Teplice, meria 5 km a je tokom V. rádu. 

Pramení vo Veľkej Fatre, v podcelku Bralná Fatra, pod sedlom Malý Šturec (890,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 760 m n. m. Tečie západoseverozápadným smerom po hranici medzi Veľkou Fatrou na severe a Kremnickými vrchmi na juhu. Sprava, pri horárni Bartoška, priberá Hlboké (0,5 km), zľava potok zvaný Pod Flochovou (2,3 km), následne pravostrannú Dolnú Dierovú (0,5 km) a ľavostranný prítok zvaný Z Dolinky (1 km). Do Teplice ústi východne od obce Čremošné, neďaleko horárne Žarnovica, v nadmorskej výške okolo 630 m n. m. Pri sútoku s potokom Pod Flochovou leží horáreň Bartoška, pri nej rekreačná osada.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Dedinský potok

**Dedinský potok** môže byť:
* potok na dolnom Pohroní, pozri Dedinský potok (prítok Ketského potoka)
* potok na Liptove, pozri Dedinský potok (prítok Demänovky)
* potok v Turci, pozri Dedinský potok (prítok Teplice)
Dedinský potok (prítok Teplice)

**Dedinský potok** je potok v Turci, na území okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Teplice, meria  a je tokom V. rádu. 

Pramení v Kremnických vrchoch, v podcelku Flochovský chrbát, na severozápadnom svahu Javorovej studne () v nadmorskej výške cca  Najprv tečie západným smerom, zľava priberá prítok () zo severovýchodného svahu Krpca () a stáča sa na severozápad. Z pravej strany priberá potok Vríč (), vstupuje do Turčianskej kotliny a preteká obcou Horná Štubňa. Na jej území priberá pravostrannú Bukovinu (), stáča sa a tečie smerom na sever. Severne od obce ústi v nadmorskej výške cca  do Teplice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Mútnik (prítok Turca)

**Mútnik** je potok v hornom Turci, v južnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to pravostranný prítok Turca, má dĺžku 7 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení na západnom okraji Kremnických vrchov, v podcelku Flochovský chrbát, na severozápadnom svahu Jazvečej (980,5 m n. m.), v lokalite Zimné vodidlá, v nadmorskej výške približne 750 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv západojuhozápadným smerom, vteká do Turčianskej kotliny, do podcelku Diviacka pahorkatina a oblúkom sa stáča na severozápad, pričom podteká štátnu cestu č. 65, následne i železničné trate č. 171 a 145. Sprava potom priberá potok zvaný Od tunela, z tej istej strany aj Prieložnú (1,2 km), zľava ďalej priberá Pažiť, prechodne tečie západoseverozápadným smerom a výrazne meandruje. Zároveň preteká severným okrajom Rovnej hory, kde zľava priberá Rovný potok, podteká cestu III. triedy z Dolnej Štubne do Skleného, ďalej už pokračuje severozápadným smerom neustále meandrujúcim korytom a sprava ešte priberá prítok prameniaci západne od obce Horná Štubňa, nazývaný Z honu (1,3 km). Napokon sa na území mesta Turčianske Teplice, juhozápadne od mestskej časti Dolná Štubňa, vlieva v nadmorskej výške cca 500,5 m n. m. do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Turček

**Turček** môže byť:

* obec v okrese Turčianske Teplice, pozri Turček (okres Turčianske Teplice)
* potok v Turci, pozri Turček (potok)
* vodná nádrž na Turci, pozri Turček (vodná nádrž)

## Pozri aj
* Turčok
Turček (potok)

**Turček** je potok v hornom Turci, na pomedzí okresov Žiar nad Hronom a Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Turca, meria 5,8 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká Kremnickými vrchmi, kde pramení v podcelku Flochovský chrbát, pod sedlom Tunel, na severoseverozápadnom svahu Skalky (1 231,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 

## Opis toku
Najprv tečie západným smerom, pričom vytvára oblúk ohnutý na juh a zľava priberá štyri krátke prítoky stekajúce zo severozápadných svahov Skalky. Následne priberá pravostranný potok Farba (0,8 km), preteká cez Krahulskú dolinu, kde ďalej postupne priberá: prítok z juhojuhovýchodného svahu Vlčieho vrchu (1 172,3 m n. m.), zľava dva krátke prítoky prameniace severozápadne od chaty Limba a z tej istej strany tiež Zatajenú (1 km). Potom tečie na krátkom úseku západoseverozápadným smerom, sprava priberá Vlčí potok (0,8 km) a opäť tečie západným smerom. Následne priberá zľava Čierňavu a Srnčí potok a tečie severoseverozápadným smerom k sútoku s pravostrannou Prednú (1,1 km). Potom opätovne mení smer toku na západ, tečie už v podcelku Kunešovská hornatina a preteká intravilánom Horného Turčeka. V obci sa napokon stáča na severozápad, zľava ešte priberá najprv Svätojánsky potok, potom potok Pri vilke (1 km) a v nadmorskej výške cca 689 m n. m. sa vlieva do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Besná voda

**Besná voda** je potok v hornom Turci, v západnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Turca, má dĺžku 5,1 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v pohorí Žiar, v podcelku Horeňovo, na severozápadnom svahu Širiakova () v nadmorskej výške cca 

## Opis toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na sever, zľava priberá krátky prítok prameniaci južne od samoty Halaksince a stáča sa východným smerom. Z pravej strany ďalej priberá Širiakovský potok (1 km), odtiaľ tečie prechodne na východoseverovýchod a zľava priberá krátky prítok z lokality Korenia a vteká do Turčianskej kotliny, do podcelku Diviacka pahorkatina. Následne sa oblúkom stáča na sever, opäť z pravej strany priberá Rovný potok (1,3 km), prechodne sa ďalej stáča severovýchodným smerom a preteká intravilánom obce Dubové. Približne v strede obce mení smer toku na sever a preteká celou obcou. Severne od obce napokon ústi v nadmorskej výške približne  do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Javorovec (prítok Turca)

**Javorovec** je potok v hornom Turci, v juhovýchodnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to pravostranný prítok Turca, meria 3,9 km (pred výstavbou vodnej nádrže 5,2 km) a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Preteká podcelkom Flochovský chrbát v Kremnických vrchoch, kde pramení na juhovýchodnom svahu Javorovej studne (1 279,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 180 m n. m., južne od chaty Jegorovka.

## Opis toku
Najprv tečie na krátkom úseku na západ, potom na juhozápad, následne sa stáča na západ a sprava priberá krátky prítok z južného svahu Javorovej studne. Následne sa oblúkom stáča na juh, preteká Ružovou dolinou, kde sa na krátkom úseku (cca 300 m) rozvetvuje na dve ramená a z pravej strany priberá prítok z juhovýchodného svahu Krpca (1 030,9 m n. m.). Ďalej pokračuje na krátkom úseku juhovýchodným smerom, zľava priberá krátky prítok z oblasti Vysokého rúbaniska a stáča sa k ústiu na juh. Z ľavej strany priberá ešte jeden prítok z oblasti Vysokého rúbaniska a v nadmorskej výške cca 775 m n. m. ústi do vodnej nádrže Turček.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Bystrica (prítok Polerieky)

**Bystrica** je krátky potok v hornom Turci, v severozápadnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to ľavostranný prítok Polerieky, meria 1,8 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení v pohorí Žiar, v podcelku Sokol, na juhovýchodnom svahu Chlievísk (1 024,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 645 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku juhovýchodným smerom, potom sa prechodne stáča na východ a znovu na juhovýchod. Približne v polovici toku vstupuje do Turčianskej kotliny, do podcelku Valčianska pahorkatina. Pred ústím sa ešte stáča smerom na východ a severne od obce Abramová sa v nadmorskej výške cca 479 m n. m. vlieva do Polerieky. Nepriberá žiadne prítoky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Žiari
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Old Vic

thumb|300px|Budova divadla Old Vic.
thumb|300px|Schodisko. 

**Old Vic** je divadlo nachádzajúce sa v Londýne, južne od stanice Waterloo, na rohu ulíc The Cut a Waterloo Road. To isté meno niesol aj herecký súbor, z ktorého neskôr v roku 1963 vznikol Súbor Národného divadla. 

## História divadla
Divadlo bolo založené v roku 1818 hercom Williamom Barrymoreom pod názvom Royal Coburg Theatre. V roku 1833 bolo divadlo premenované na počesť dedičky trónu, princezne Viktórii a nieslo názov Royal Victorian Theatre. 

V roku 1880 divadlo premenovala jeho vlastníčka Emma Consová na Royal Victoria Hall And Coffee Tavern. Už v tejto dobe sa divadlu v hovorovej reči hovorilo Old Vic.

Po Consovej smrti v roku 1912 dostala divadlo do rúk jej neteri Lilian Baylisovej, ktorá sa zamerala na repertoár pozostávajúci zo Shakespearových hier. V roku 1929 bol založený herecký súbor **Old Vic Company**, ktorý viedol divadelný a filmový režisér John Gielgud. Baylisová taktiež dala zrekonštruovať budovu divadla Sadler's Wells a založila v nej baletnú spoločnosť. Činohra a balet sa potom striedali v oboch budovách až do roku 1935, keď sa Sadler's Wells stala definitívnym domovom baletného súboru.

Počas druhej svetovej vojny bola budova divadla poškodená nemeckým bombardovaním Londýna. Súbor počas rokov 1940–1943 pohostinsky hral po celej krajne. V roku 1944 bol súbor obnovený, a Laurence Olivier a Ralph Richardson sa stali jeho hlavnými hviezdami. Do svojej pôvodnej budovy sa herci presťahovali až v roku 1950 po dokončení rekonštrukčných prác.

V roku 1963 bol súbor rozpustený, pričom vznikol Súbor Národného divadla, ktorý naďalej hral v divadle Old Vic až do roku 1976, keď bol dokončený komplex Kráľovského národného divadla na brehu Temže. Súboor Národného divadla viedol Laurence Olivier až do roku 1974. Počas 80. rokov bolo divadlo výrazne zrekonštruované vďaka kanadskému podnikateľovi a filantropovi Edovi Mirvishovi.

V súčasnosti je divadlo vo vlastníctve The Old Vic Theatre Trust 2000 a zameriava sa na inscenovanie hier klasických i súčasných. Od roku 2004 je umeleckým riaditeľom divadla americký herec Kevin Spacey. 

## Pozri aj
* Young Vic

## Externé odkazy
* The Old Vic; oficiálna stránka (po anglicky)

Kategória:Divadlá v Spojenom kráľovstve
Kategória:Lambeth
Kategória:Kultúra v Londýne
Kategória:Pamiatkovo chránené budovy stupňa II* v Anglicku
Kamenný potok (prítok Turca)

**Kamenný potok** je potok v dolnom Turci, v severozápadnej časti okresu Martin. Je to ľavostranný prítok Turca, meria 6,1 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Malej Fatre, v podcelku Lúčanská Fatra, na južnom svahu Úplazu (1 301,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 200 m n. m.

## Opis toku
Od prameňa tečie sprvu na juh, sprava priberá krátky prítok spod kóty 1 330,2 m, následne sa esovito stáča, pričom najprva vytvára oblúk ohnutý na juh, potom druhý ohnutý na sever. Zároveň preteká Kamennou dolinou, v strednej časti východným, v dolnej časti potom juhovýchodným smerom. Na dolnom toku vteká do Turčianskej kotliny, preteká rekreačnou oblasťou Piatrová a znovu sa stáča východným smerom. Napokon preteká severnou časťou intravilánu mesta Vrútky, podteká štátnu cestu číslo 18 a severne od centra mesta ústi v nadmorskej výške cca 375 m n. m. do Turca.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky v Lúčanskej Fatre
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Biely potok (prítok Váhu, Krpeľany)

**Biely potok** je potok v Turci, v severovýchodnej časti okresu Martin. Je to krátky ľavostranný prítok Váhu, má dĺžku 2,4 km a je tokom III. rádu. 

Pramení vo Veľkej Fatre, v podcelku Lysec, na severnom svahu Magury (1 059,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 700 m n. m. Tečie juhozápadným smerom, sprava priberá prítok (485,7 m n. m.) spod Ľubochnianskeho sedla a vteká do Turčianskej kotliny, do podcelku Sklabinské podhorie. Juhovýchodne od obce Krpeľany ústi v nadmorskej výške približne 407 m n. m. do Váhu.

## Referencie
 

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Rakša (potok)

**Rakša** je potok v hornom Turci, preteká východnou časťou okresu Turčianske Teplice. Je to pravostranný prítok Dolinky, má dĺžku 6,1 km a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Pramení vo Veľkej Fatre, v podcelku Bralná Fatra, na severoseverozápadnom svahu Hlbokej (1 010,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 735 m n. m. 

## Opis toku
Na hornom toku tečie severoseverozápadným smerom dolinou Hore vodou, po vyústení doliny Do Lúčok sa stáča západným smerom a pokračuje dolinou Mača. Na strednom toku vteká do Turčianskej kotliny, do podcelku Mošovská pahorkatina, zároveň opúšťa územie Národného parku Veľká Fatra, prechodne tečie juhozápadným smerom a zľava priberá potok Hrádky. Ďalej tečie v blízkosti Rakšianskeho rašeliniska na ľavom brehu, stáča sa západoseverozápadným smerom a preteká intravilánom obce Rakša, pričom až k ústiu tečie súbežne s Dolinkou na ľavom brehu. Napokon sa oblúkom stáča k ústiu na juhozápad a na východnom okraji intravilánu Turčianskeho Michala, na území mesta Turčianske Teplice, sa v nadmorskej výške cca 492 m n. m. vlieva do Dolinky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky vo Veľkej Fatre
Kategória:Vodné toky v Turčianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Kategória:Rakša (okres Turčianske Teplice)
Tužina

**Tužina** môže byť:

* obec v okrese Prievidza, pozri Tužina (okres Prievidza)
* potok na Hornej Nitre, pozri Tužina (potok)
Tužina (potok)

**Tužina** (miestne nazývaná aj *Tužinka*) je potok na Hornej Nitre, v severnej časti okresu Prievidza. Je to pravostranný prítok Nitry, meria 15 km a je tokom IV. rádu. Na dolnom toku sa rozvetvuje na dve ramená.

*Prameň:* v Strážovských vrchoch na južnom svahu Čela (1 016,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 850 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku severojužný, potom od sútoku s prítokom z Gápelskej doliny pokračuje na juhovýchod, na dolnom toku tečie opäť na juh, súbežne s korytom Nitry

*Geomorfologické celky:* 1.Strážovské vrchy, podcelok Malá Magura, 2.Hornonitrianska kotlina, podcelok Prievidzská kotlina

*Prítoky:* sprava spod Priečnej (909,9 m n. m.), z Gápelskej doliny, z Uhoľnej doliny, zo severného svahu Zadného diela (879,6 m n. m.), zľava z oblasti Salašníka, z Lúčnej doliny, zo severozápadného svahu Dlhej lúky (979,5 m n. m.), zo severného svahu Hvizdáka (704,9 m n. m.) a dva prítoky z východných svahov Hvizdáka

*Ústie:* vedľajšie koryto (oddeľuje sa zľava) do Nitry na okraji obce Nitrianske Pravno v nadmorskej výške okolo 347 m n. m., hlavné koryto do Nitry pri obci Pravenec v nadmorskej výške cca 317 m n. m.

*Obce:* Tužina a Nitrianske Pravno

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Strážovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Rybník (prítok Mošovského potoka)

**Rybník** je potok v hornom Turci, v severovýchodnej časti okresu Turčianske Teplice. Je to pravostranný prítok Mošovského potoka, meria 2,5 km a je tokom VII. rádu.

Pramení na podhorí Veľkej Fatry, v Mošovskej pahorkatine a preteká Turčianskou kotlinou. Svoj tok začína na severozápadnom úpätí vrchu Malinie (825,8 m n. m.), pri osade Rybník a iba niekoľko metrov od miestneho salaša, v nadmorskej výške cca 560 m n. m. Od prameňa tečie najprv na západ, vytvára výrazný oblúk ohnutý na sever a pokračuje severozápadným smerom. Napokon sa prudko stáča na juhojuhozápad a na okraji rekreačného areálu Drienok, juhovýchodne od obce Mošovce, ústi v nadmorskej výške približne 490 m n. m. do Mošovského potoka.

## Referencie

## Pozri aj
* Mošovce
* Mošovský potok
* Mošovská pahorkatina

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Mošovská pahorkatina
Kategória:Mošovce
Kategória:Vodné toky v okrese Turčianske Teplice
Selenec (prítok Gaderského potoka)

**Selenec** je potok v dolnom Turci, v juhovýchodnej časti okresu Martin. Je to ľavostranný prítok Gaderského potoka, má dĺžku 8 km a je tokom VI. rádu. Preteká územím Národného parku Veľká Fatra.

## Prameň
Tečie vo Veľkej Fatre, pramení v podcelku Bralná Fatra na severozápadnom svahu Smrekova (1 441,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 140 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie severoseverozápadným smerom dolinou Padva, ktorá je súčasťou NPR Padva s ochranou pralesovitých lesných spoločenstiev borín, tisa červeného a kosodreviny a sprava priberá potok Padva (0,4 km). Potok na tomto úseku prekonáva skalné stupne niekoľkými kaskádami a vodopádmi. Potom sa stáča na severovýchod, pokračuje dolinou Selenec. V hornej časti doliny sprava priberá prítok zo Skalnej doliny zvaný Skalná, zľava Mráznicu a opäť sprava prítok prameniaci severozápadne od kóty 1 089,0 m. Ďalej pokračuje na krátkom úseku smerom na sever, sprava priberá Hlbokú (0,8 km), ďalej pokračuje severoseverozápadným smerom, sprava priberá Vlkanovú (0,7 km), zľava Tmavú (0,6 km) a Hubnú (1 km) a preteká dolnou časťou doliny Vlkanová s tiesňavovitým rázom a výrazne bralnatým charakterom, početnými skalnými útvarmi a Jeleňou jaskyňou na pravom brehu. Napokon sa v ústí Dedošovej doliny vlieva v nadmorskej výške cca 633 m n. m. do Gaderského potoka.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Turca
Kategória:Vodné toky vo Veľkej Fatre
Kategória:Vodné toky v okrese Martin
Čierňanka (prítok Rajčanky)

**Čierňanka** je potok v juhozápadnej časti okresu Žilina. Je to ľavostranný prítok Rajčanky, meria 9,5 km a je tokom IV. rádu.

*Prameň:* v Súľovských vrchoch na severovýchodnom svahu Tisovej (732,5 m n. m.), v lokalite Nad Vrchovinami, v nadmorskej výške okolo 570 m n. m.

*Smer toku:* po obec Veľká Čierna na východ, odtiaľ k mostu na ceste II/517 na juh, potom sa stáča na juhovýchod a od sútoku s prítokom z doliny Široká pokračuje na severovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Súľovské vrchy, podcelok Súľovské skaly, 2.Žilinská kotlina, podcelky Domanižská kotlina a Rajecká kotlina

*Prítoky:* sprava z oblasti Nad Vrchovinami, z doliny Široká (463,5 m n. m.), zľava spod Vysokého vrchu (766,0 m n. m.), spod Hôrky (549,7 m n. m.) a potok Hvojtová

*Ústie:* do Rajčanky v obci Jasenové v nadmorskej výške okolo 433 m n. m.

*Obce:* Veľká Čierna, okrajom mesta Rajec a okrajom obce Jasenové

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Lednický potok

**Lednický potok** je potok na Hornom Považí, vo východnej časti okresu Považská Bystrica. Je to pravostranný prítok Domanižanky, má dĺžku 8 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Potok pramení v Súľovských vrchoch na severovýchodnom svahu Tisovej (), v lokalite Nad Vrchovinami, v nadmorskej výške približne 

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv na východojuhovýchod, pričom sa výrazne vlní, postupne sa stáča severojužným smerom, pričom koryto sa neustále vlní. Obcou Malé Lednice preteká juhozápadným smerom, potom pokračuje ku Kardošovej Vieske opäť južným smerom. Za ňou sa výrazným oblúkom smerujúcim na juh k obci Domaniža stáča k ústiu na severozápad. Na dolnom toku tečie súbežne s Domanižankou, tok má tvar široko roztvoreného písmena „U“.

## Geomorfologické celky
*Súľovské vrchy, podcelok Súľovské skaly
*Žilinská kotlina, podcelok Domanižská kotlina

## Prítoky
*pravostranné: prítok z východného svahu Tisovej, prítok z lokality Kopanice, prítok z východného úpätia Dúpnej (), prítok z oblasti Nivy, prítok spod Záboria (), prítok z východného svahu Dúpnej
*ľavostranné: prítok z oblasti Klina, krátky prítok prameniaci severozápadne od kóty 

## Ústie
Do Domanižanky sa vlieva severoseverozápadne od obce Domaniža, pri osade Rybníky, v nadmorskej výške 

## Obce
*Malé Lednice
*Kardošova Vieska
*Domaniža (okrajom) 
*osada Rybníky

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Považská Bystrica
Kategória:Vodné toky v Súľovských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Žilinskej kotline
Kategória:Malé Lednice
Kategória:Domaniža
Chinatown (Londýn)

Londýnska **čínska štvrť** (alebo anglicky **Chinatown**) je oblasť nachádzajúca sa v Soho v obvode Westminster v okolí Gerrard Street. Nachádza sa tu obrovské množstvo čínskych reštaurácií, obchodov s potravinami a suvenírmi. 

## História

Prvou oblasťou, ktorá bola označovaná ako čínska štvrť, bolo územie v okolí Limehouse. Na začiatku 20. storočia tu bola sústredená čínska komunita, ktorá zásobovala námorníkov žijúcich v Docklands. Táto oblasť sa neskôr stala známou vďaka legendárnym ópiovým brlohom, slumom a nie vďaka čínskemu jedlu. Oblasť prešla v roku 1934 výraznou rekonštrukciou - staré domy boli zbúrané a postavené nové. Napriek tomu tu, ale väčšina pôvodným Číňanov stále býva. 
 
Po druhej svetovej vojne sa vďaka vzrastajúcej obľube čínskej kuchyne i narastajúcemu počtu imigrantov z Hongkongu rozšírili čínske podniky aj na Gerrard Street. Túto oblasť začali označovať ako Čínsku švrť (Chinatown), aj keď do súčasnosti neexistuje oficiálne vymedzenie tohto územia. 

Spoločnosť Rosewheel v roku 2005 predstavila plán rozvoja východnej časti Čínskej štvrti. Tento zámer však narazil na výrazný odpor pôvodných obyvateľov, ktorý majú obavy zo straty tradičného charakteru, zmeny etnického zloženia a zániku čínskych obchodov. 

Štvrť má predovšetkým komerčný charakter a má iba veľmi malý počet stabilných obyvateľov. Žije tu však množstvo ilegálnych prisťahovalcov, ktorí pracujú v miestnych podnikoch za minimálnu mzdu. 

## Externé odkazy
* Rosewheel ; stránky spoločnosti Rosewheel, ktorá sa zaujíma o rozvoj Čínskej štvrti (po anglicky)

Kategória:Časti Londýna
Kategória:City of Westminster
Usporiadaná dvojica

**Usporiadaná dvojica** je, voľne povedané, matematický objekt obsahujúci dva jednoduchšie objekty a informáciu o tom, ktorý z týchto objektov je prvý, a ktorý je druhý. Usporiadaná dvojica sa často označuje symbolom (a,b) kde a je prvý objekt usporiadanej dvojice a b je druhý objekt usporiadanej dvojice.

V matematike má množstvo javov prirodzenú štruktúru usporiadanej dvojice. Tak napríklad, karteziánske súradnice bodu v rovine tvoria usporiadanú dvojicu, prvým objektom je v nej x-ová súradnica a druhým objektom y-ová súradnica bodu. V tomto príklade je dôležité, že dvojica súradníc je usporiadaná - nebyť usporiadanosti nebolo by možné rozoznať, ktorý objekt v dvojici je x-ová a ktorý je y-ová súradnica. Jav usporiadanej dvojice je bežný aj v každodennom živote. Napríklad, informáciu o tom, kto je koho potomkom v množine žijúcich ľudí možno formalizovať pomocou usporiadaných dvojíc. Usporiadanú dvojicu (a,b) potom možno interpretovať ako tvrdenie "človek b je potomkom človeka a". Aj tu je podstatný fakt, že dvojica je usporiadaná - keby usporiadaná nebola, nebolo by jasné či (a,b) znamená, že a je potomkom b alebo, že b je potomkom a.

## Formálna definícia
V matematike sa pojem usporiadanej dvojice definuje rôzne, v závislosti od toho v akom kontexte sa definícia ďalej používa. 
Pre ktorúkoľvek zvolenú definíciu je podstatné hlavne to, aby platila základná vlastnosť usporiadaných dvojíc
:(a,b)=(a',b') \Leftrightarrow a=a' \land b=b',
ktorá hovorí, že usporiadané dvojice sa zhodujú vtedy, keď sa zhodujú na prvej aj na druhej súradnici. (T.j. usporiadaná dvojica je jednoznačne určená prvým a druhým prvkom.)

Pre svoju jednoduchosť je populárna napríklad Kuratowského definícia, podľa ktorej je usporiadaná dvojica špeciálnou dvojprvkovou množinou:

:(a,b)=_{\!_{\mathit{def}}}\{\{a\},\{a,b\}\}

Ak pri tejto definícii máme rovnosť (a,b)=(a',b'), tak to znamená, že \{\{a\},\{a,b\}\}=\{\{a'\},\{a',b'\}\}. V prípade, že a=b máme na ľavej strane rovnosti množinu \{\{a\}\} a dostaneme \{a'\}=\{a',b'\}=\{a\}, z čoho vyplýva, že a'=b'=a. Ak a\ne b, tak množina \{\{a\},\{a,b\}\} obsahuje jednu jednoprvkovú a jednu dvojprvkovú množinu. Pretože \{a'\} je rovná niektorému z prvkov tejto množiny a máme tu iba jednu jednoprvkovú množinu, dostávame \{a'\}=\{a\} a a'=a. Potom musí platiť aj \{a,b\}=\{a',b'\}, z čoho už vieme odvodiť aj b=b'. Teda pri Kuratowského definícii usporiadané dvojice z rovnosti (a,b)=(a',b') skutočne vyplýva a=a' a b=b'.

## Pozri aj
* Neusporiadaná dvojica
* Karteziánsky súčin

Kategória:Teória množín
Neberte nám princeznú

***Neberte nám princeznú*** je slovenský televízny muzikál z roku 1981. Hlavné úlohy v ňom stvárnili Marika Gombitová (Katka) a Miro Žbirka (Katkin priateľ) a Marie Rottrová (Katkina mama). Hudbu k filmu zložil Dežo Ursiny, texty napísal Ján Štrasser, film režíroval Martin Hoffmeister.

## Soundtrack
Soundtrack k filmu nahral v roku 1980 Dežo Ursiny so skupinou Pavla Daněka. Piesne k filmu naspievali Marika Gombitová, Miroslav Žbirka a Marie Rottrová. Soundtrack vyšiel až 20 rokov po uverejnení filmu (a 6 rokov po smrti Deža Ursínyho) v roku 2001 na CD od vydavateľstva BMG.

### Zoznam skladieb
# Marika Gombitová – „Dieťa z dobrej rodiny“
# Marika Gombitová, Miroslav Žbirka – „Dieťa z dobrej rodiny II.“
# Miroslav Žbirka – „Dvaja“
# Marie Rottrová – „Som taká, aká som“
# Marika Gombitová – „Šaty“
# Miroslav Žbirka – „To ste vy!“
# Marika Gombitová – „Svitá“
# (spievajú deti) – „Rozhádzané postele“
# (spievajú deti a učiteľky) – „Čo nám už rukami prešlo detí“
# Marie Rottrová, Miroslav Žbirka – „Hľadá sa dievča z dobrej rodiny“
# Marika Gombitová – „Budem tu s vami“
# Marika Gombitová – „Trochu tuším, trochu viem“
# Marie Rottrová – „Teraz pekne pôjdeš domov!“
# Marika Gombitová, Miroslav Žbirka, Marie Rottrová – „Tri slová“

### Obsadenie
* Dežo Ursiny – gitara, zbor 
* Pavel Daněk – basgitara, zbor  
* Martin Karvaš – klávesy, zbor 
* Ľubomír Stankovský – bicie, perkusie, zbor
* Marika Gombitová, Miroslav Žbirka, Marie Rottrová – sóloví speváci

## Divadelná verzia
V septembri 2006 bola uvedená divadelná verzia muzikálu v réžii Jána Ďurovčíka. V úlohe Katky sa predstavili Lucia Molnárová, Mirka Partlová, Nela Pocisková, Mira hrá Martin Kaprálik, Ján Koleník, Ján Slezák.

Kategória:Filmy podľa názvu
Kategória:Filmy z 1981
Kategória:Česko-slovenské filmy
Kategória:Slovenské filmy
Kategória:Slovenské muzikály
Kategória:Detské muzikály
Lietadlová loď

[náhľad|Štyri moderné lietadlové lode rôznych typov – [USS John C. Stennis|USS ''John C. Stennis'', ''Charles de Gaulle'' (francúzske námorníctvo), USS ''John F. Kennedy'', vrtuľníková loď HMS ''Ocean'' – a sprievodné plavidlá, 2002]]
náhľad|Súčasné lietadlové lode

**Lietadlová loď** je vojenská loď slúžiaca ako plávajúca základňa pre lietadlá. Umožňuje použitie leteckých síl aj vo veľkej vzdialenosti od materskej krajiny. Lietadlové lode sa po zvýšení významu vojenského letectva počas druhej svetovej vojny stali hlavnou výzbrojou námorných síl, keď z tohto postu vytlačili bojové lode.

Pre limitovanú veľkosť vzletovej plochy lietadlám pri štarte pomáha katapult, niekedy v kombinácii s pomocnými štartovacími raketami alebo protivetrom. Na najnovších lietadlových lodiach sa hlavne mimo USA kvôli ušetreniu hmotnosti používa tzv. *skokanský mostík*. Pre skrátenie dĺžky pristátia sú lietadlá vybavené pristávacím hákom. Ten sa pri pristávaní zachytí o laná natiahnuté naprieč pristávacou dráhou a zastaví pristávajúce lietadlo.

## Iné projekty


Kategória:Vojenské námorníctvo
Kategória:Vojenské letectvo
Mošteník

**Mošteník** je potok na Hornom Považí, na území okresu Považská Bystrica. Je to ľavostranný prítok Váhu, má dĺžku 8,5 km a je tokom III. rádu.

## Prameň
Pramení na rozhraní Súľovských vrchov a Podmanínskej pahorkatiny na západnom svahu Úvozu (688,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 490 m n. m.

## Smer toku
Na hornom toku tečie prevažne severozápadným smerom, nad Dolným Moštencom sa stáča a pokračuje na sever. Približne od sútoku s prítokom z oblasti Cingelovho Lazu tečie severoseverovýchodným smerom až k sútoku s Galanovcom, odtiaľ najprv severovýchodným, v blízkosti centra mesta Považská Bystrica sa stáča a pokračuje k ústiu severným smerom.

## Geomorfologické celky
* Považské podolie, podcelok Podmanínska pahorkatina

## Prítoky
*pravostranné: prítok zo severovýchodného svahu Stráne (471,5 m n. m.), prítok prameniaci severozápadne od kóty 457,5 m
*ľavostranné: krátky prítok (421,5 m n. m.) v pramennej oblasti, prítok prameniaci južne od Horného Moštenca, krátky prítok prameniaci severovýchodne od kóty 447,2 m, krátky prítok zo severovýchodného svahu Skalice (463,2 m n. m.), potok z oblasti Cingelovho Lazu, Galanovec

## Ústie
Mošteník sa vlieva do Váhu na území mesta Považská Bystrica, severne od centra mesta v nadmorskej výške cca 280,5 m n. m.

## Obce
*Horný Moštenec
*Dolný Moštenec 
*Považská Bystrica (oddeľuje časti Jelšové na ľavom a Hliníky na pravom brehu)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Podmanínskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Považská Bystrica
Kategória:Považská Bystrica
Závadský potok

**Závadský potok** môže byť:

* potok na Hornom Považí (Paština Závada), pozri Závadský potok (prítok Váhu)
* potok na Hornom Považí (Zemianska Závada), pozri Závadský potok (prítok Domanižanky)
* potok na Strednom Považí, pozri Závadský potok (prítok Ľuborče)
* potok v Popradskej kotline, pozri Závadský potok (prítok Lopušnej)
* potok v dolnom Šariši, pozri Závadský potok (prítok Mošurovanky)
Závadský potok (prítok Váhu)

**Závadský potok** je potok na Hornom Považí, v západnej časti okresu Žilina. Je to ľavostranný prítok Váhu, meria 7,8 km a je tokom III. rádu. Medzi obcami Paština Závada a Hričovské Podhradie sa prerezáva severovýchodným výbežkom Súľovských vrchov a tiesňavou oddeľuje masív Veľkej skaly (529,6 m n. m.) na pravom brehu od masívu na opačnom brehu, na ktorom stojí Hričovský hrad (564,0 m n. m.).

*Prameň:* v Žilinskej pahorkatine pod kótou 530,3 m, západne od obce Brezany v nadmorskej výške okolo 490 m n. m.

*Smer toku:* k Pekline na sever, odtiaľ na severozápad, pri letisku Žilina-Hričov sa potom stáča k ústiu na juhozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Žilinská kotlina, podcelok Žilinská pahorkatina, 2.Súľovské vrchy, podcelok Súľovské skaly, 3.Považské podolie, podcelok Bytčianska kotlina

*Prítoky:* sprava zo severozápadného svahu Bodova (505,5 m n. m.), prítok z obce Dolný Hričov, zľava spod Brezovej hory (679,9 m n. m.), zo severného svahu Roháča (802,7 m n. m.), spod Hričovského hradu, z oblasti Saksovej a zo severného svahu Ostrého vrchu (548,5 m n. m.)

*Ústie:* do jazera na ľavej nive Váhu južne od obce Kotešová v nadmorskej výške okolo 307 m n. m.

*Obce:* Peklina, Paština Závada a Hričovské Podhradie

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Vrstva (geológia)

[thumb|right|300px|Vrstvy [Karpaty (pohorie)|karpatského flyšového pásma v Poľsku]]
**Vrstva** alebo **stratum** je geologický termín, označujúci vodorovne (alebo pod určitým uhlom) uložené doskovité telesá sedimentov, alebo vulkanitov, ktorých vznik podmienil určitý proces, majú približne rovnaké vlastnosti a zloženie v celom svojom objeme a odlišujú sa od iných vrstiev (uložených nad, alebo pod nimi). Veda zaoberajúca sa vrstvami a zvrstvením sa nazýva stratigrafia.

Vrstvy hornín predstavujú geologické záznamy o podmienkach na Zemi, ktoré panovali v dobe ich vzniku. Súbor vrstiev sa nazýva súvrstvie. Vrstvy bývajú pomenované podľa geografických objektov (mesto, región, pohorie, napr. lunzské vrstvy), kde sú prvýkrát opísané, alebo podľa charakteristickej litológie - hornín, ktoré ich tvoria (napr. menilitové vrstvy).

Vrstvy sú základné stavebné jednotky v stratigrafii a sú používané aj v archeológii.

Hrúbka je kolmá vzdialenosť medzi spodnou a vrchnou časťou vrstvy. Pre rôzne hrubé vrstvy sa používajú osobité názvy:
*lamina: s hrúbkou menšou ako 1 cm
*doska: hrubá 1 - 20 cm
*lavica: hrubá 20 - 100 cm
*masívna vrstva: viac ako 100 cm

## Referencie


Kategória:Stratigrafia
Súvrstvie

[thumb|Súvrstvie [usadená hornina|sedimentov v Dubaji]]
**Súvrstvie** (angl. *formation*) je základná litostratigrafická jednotka. Je to súbor vrstiev hornín vzniknutých v rovnakých podmienkach. Horniny súvrstvia majú porovnateľnú litológiu, spadajú k rovnakým fáciám alebo majú podobné vlastnosti. Súvrstvia sa nevyčleňujú na základe svojej hrúbky, takže celková hrúbka dvoch rôznych súvrství môže byť výrazne odlišná. Súvrstvie je základnou jednotkou litostratigrafie. Nižšou jednotkou je člen, vyššou je skupina.

S slovenskej a českej terminológii sa prekladá angl. termín *formation* v tomto kontexte ako súvrstvie. Označenie formácia (napr. jastrabská formácia) je z litostratigrafického hľadiska vyhradené pre pomenovanie nezvrstvených (t.j. vulkanogénnych a čisto magmatogénnych) hornín.

Definovanie súvrství uľahčuje geológom porovnávanie vrstiev na väčšie vzdialenosti, medzi odkryvmi. Súvrstvia pôvodne predstavovali horniny určitých geologických období, ktorých relatívny vek bol určený pomocou skamenelín a pravidla superpozície. V dnešnom ponímaní nie sú súvrstvia (v ponímaní oficiálnych litostratigrafických jednotiek) definované ako horniny určitého časového obdobia, ale ako horniny s charakteristickou litológiou, ktorú určovalo sedimentačné prostredie. V niektorých prípadoch mohlo totiž rovnaké prostredie zotrvať na určitom mieste i stovky miliónov rokov, čo ďaleko presahuje možnosti biostratigrafie, ktorá používa na určovanie veku skameneliny. Príkladom môže byť Hammersley Basin v Austrálii, kde sa nachádza sled proterozoických hornín, ktoré sa usadzovali 1200 miliónov rokov, pričom 300 miliónov rokov trvalo usadzovanie iba jednej geologickej jednotky - páskovaných železných rúd a bridlíc. 

Súvrstvie, ktorého hrúbka alebo plošný výskyt na povrchu nemožno vyjadriť v mierke geologickej mapy danej oblasti, nemožno považovať za oprávnene definované a prakticky využiteľné. Hrúbka súvrstvia sa môže meniť v rozsahu od 1 m do niekoľkých 1000 m.

## Referencie

## Externé odkazy
* Wilkerson, Ch.: What is a formation? Utah Geological Survey, Dostupné online (po anglicky)

Kategória:Stratigrafia
Bitarovský potok

**Bitarovský potok** je potok na území okresu Žilina. Je to ľavostranný prítok Rajčanky, meria 7,9 km a je tokom IV. rádu.

## Prameň
Pramení v Žilinskej pahorkatine na juhovýchodnom úpätí vrchu Snoh (641,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 510 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie k obci Ovčiarsko západným smerom, potom sa stáča na juhojuhovýchod až juhovýchod. Na dolnom toku sa oblúkom stáča k ústiu na severovýchod.

## Geomorfologické celky
* Žilinská kotlina 
** podcelok Žilinská pahorkatina

## Prítoky
* pravostranné: prítok spod Bodova (505,5 m n. m.), dva prítoky spod Hluchej (480,4 m n. m.), prítok z obce Brezany, prítok spod Osičnej (505,1 m n. m.), prítok z oblasti Malchovice
* ľavostranné: prítok z južného úpätia Snohu a prítok z obce Hôrky

## Ústie
Do Rajčanky sa vlieva na území mesta Žilina (v mestskej časti Bánová) v nadmorskej výške cca 346 m n. m.

## Obce
* Ovčiarsko (okrajom) 
* Bitarová 
* mesto Žilina

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Lietavka

**Lietavka** alebo **Lietavský potok** je potok na území okresu Žilina. Je to ľavostranný prítok Rajčanky, má dĺžku 8,5 km a je tokom IV. rádu. Na dolnom toku, medzi obcou Lietava a ústím preteká hlboko vrezaným údolím s vystupujúcimi masívmi Cibuľníka (, na ňom stojí Lietavský hrad) a Drieňovice () na pravom brehu, kým v masíve na ľavom brehu sú rozsiahle vápencové lomy. 

*Prameň:* na okraji Súľovských vrchov na juhovýchodnom svahu Roháča () v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* najprv na východ, na krátkom úseku pokračuje na juhojuhovýchod, na dolnom toku opäť na východ

*Geomorfologické celky:* 1.Súľovské vrchy, podcelok Súľovské skaly, 2.Žilinská kotlina, podcelok Žilinská pahorkatina

*Prítoky:* sprava spod kóty 545,8 m, potok z obce Podhorie, spod Strážnej (), zľava spod Vrchu () a spod kóty 478,4 m

*Ústie:* do Rajčanky na južnom okraji intravilánu obce Lietavská Lúčka v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Lietavská Závadka, Lietava o osada Majer

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Žilina
Apple Newton

**Apple Newton**, alebo jednoducho **Newton** bol jeden z prvých digitálnych osobných asistentov (PDA) vyrábaný spoločnosťou Apple Computer v rokoch 1993-1998. Pôvodné Newtony boli založené na RISC-ovom procesore ARM 610 a ich súčasťou bolo rozpoznávanie písaného vstupu na displeji. Apple oficiálne nazvala svoj vreckový počítač *MessagePad* a *Newton* bol len názov jeho operačného systému, no názov *Newton* sa ujal i pre samotné zariadenie.

Newton bol pôvodne vytváraný ako miniatúrny osobný počítač a počas väčšej časti jeho vývoja žiadne PDA ešte neexistovali. Pôvodne mal mať väčší displej, viac pamäte a silnejšie objektovo-orientované jadro. Projekt sa však oneskoroval, aj kvôli obavám, že poškodí predaj počítačov Apple Macintosh. Nakoniec bol na trh uvedený ako príslušenstvo k Macintoshu.

Newton používal na pripojenie k počítaču sériový port počítačov Macintosh. Všetky modely boli vybavené infračerveným rozhraním a rozširujúcim slotom pre PCMCIA kartu. To umožnilo používateľom Newtonov vytvoriť ovládače na mnohé ďalšie zariadenia využívajúce PCMCIA - ethernetovú sieťovú kartu, modem, WiFi, Bluetooth a flash karty ako je napr. Compact Flash.

Newtony používali mikroceruzkové AAA a neskôr ceruzkové AA batérie a mali pamäť typu flash, takže aj v prípade vybití batérií uchovávali dáta.

Newtony sa vyrábali šesť rokov, ale nikdy nedosiahli úspech, ktorý od nich Apple očakávalo. Príčinami boli pravdepodobne vysoká cena (predávali sa až do tisíc dolárov) a nadmerná veľkosť (nevošli sa do vrecka nohavíc, košele, ani saka).

Kategória:Hardvér firmy Apple
Cupertino

thumb|Cupertino

**Cupertino** je mesto v prímestskej oblasti Santa Clara v tzv. Silicon Valley v Kalifornii. Časť mesta zasahuje do pohoria Santa Cruz. Pri sčítaní obyvateľstva v roku 2000 tu žilo 50&nbsp;546 obyvateľov.

Cupertino vzniklo v 19. storočí ako malá vidiecka osada.

Dnes v meste sídlia významné spoločnosti z oblasti informačných technológií ako Apple, Borland a Symantec. Svoje kancelárie tu majú i Hewlett-Packard, IBM a Sun Microsystems. Celkove v meste sídli vyše 60 technologických firiem, no v meste prakticky neexistuje priemysel. Sídli tu len manažment a prípadne dizajnérske kancelárie spoločností. Cupertino je pre vysokú koncentráciu IT-spoločností niekedy nazývané aj srdcom Silicon Valley.

## Osobnosti mesta
* Brian Mantia (* 1963), bubeník
* Aaron Eckhart (* 1968), herec

## Partnerské mestá
*  Copertino, Taliansko
*  Maisúr, India
*  Sin-ču, Taiwan
*  Tojokava, Japonsko

## Iné projekty

Kategória:Mestá v Kalifornii
Tri pútnické sviatky

**Tri pútnické sviatky** (hebr. שלוש רגלים - *Šloš regalim*) sú tri židovské sviatky, počas ktorých Židia v staroveku putovali do Jeruzalema, kde sa zúčastňovali predpísaných rituálov v Chráme. Sú to:
#Pesach
#Šavu’ot
#Sukot
Po zničení Jeruzalemského chrámu už pre židov púť do Jeruzalema nie je povinná.

Kategória:Židovské sviatky
Kategória:Pesach
Šavuot

**Šavuot** (hebr. שבועות - *Týždne*), výslovnosť v jidiš **Šavues**, alebo **Sviatok týždňov** je židovský pútnický sviatok, pripomienka odovzdania Tóry na hore Sinaj. Slávi sa 50 dní po Pesachu, 6. dňa židovského mesiaca sivan (v diaspóre aj 7.) - odtiaľ grécke pomenovanie **πεντηκοστή** (ἡμέρα) [pentékosté (hémera)], dosl. *päťdesiaty (deň)* - a uzatvára obdobie tzv. počítania omeru.

Kategória:Židovské sviatky
Lloyd’s building

[thumb|Lloyd's Building z [Leadenhall Street.]]
[thumb|Pohľad na budovu Lloyd's. <br /> V pozadí sa nachádza budova [30 St Mary Axe.]]

**Lloyd's Building** je budova a sídlo britskej poisťovacej spoločnosti Lloyd's of London. Budova sa nachádza v londýnskom City na Lime Street.

## História
Budovu navrhol britský architekt Richard Rogers a postavili ju v priebehu rokov 1978 – 1986. Podobne ako Centre Georges Pompidou v Paríži, ktoré navrhol Rogers spoločne s Renzom Pianom aj budova Lloyd's je navrhnutá tak, že všetky obslužné zariadenia ako sú napr. schodiská, výťahy, elektrická kabeláž a vzduchotechnika sú umiestnené na vonkajšej strane budovy. Vďaka tejto koncepcii vznikol vo vnútri voľný, inštaláciami neprepchatý priestor. 

Stavba sa skladá z troch hlavných a z troch obslužných veží, ktoré obklopujú centrálnu obdĺžnikovú budovu. Hlavnou zvláštnosťou budovy je ohromná poisťovacia miestnosť, ktorá sa nachádza na prízemí. V miestnosti sa nachádza známy zvon z lode *Lutine*. Poisťovacia miestnosť je obklopená vyhliadkovými balkónmi, ktoré vytvárajú 60 metrov vysoké átrium, do ktorého preniká denné svetlo obrovským presklenným stropom. Balkóny na prvých štyroch podlažiach sú dostupné eskalátormi z vnútra budovy. Balkóny na vyšších poschodiach sú presklenné a sú dostupné výťahmi umiestnenými na vnútornej strane budovy. 

Na 11. poschodí je umiestnená rokovacia miestnosť a jedáleň z 18. storočia, ktorú v roku 1763 navrhol Robert Adam pre grófa z Shelbourne. Táto jedáleň sa pôvodne nachádzala v staršom sídle poisťovne a neskôr bola rozobraná na kusy a presťahovaná do novej budovy. 

Prvé sídlo poisťovne z roku 1928 bolo zbúrané, aby bolo možné postaviť súčasnú budovu. Hlavný vchod na ulici Leadenhall Street 12 bol zachovaný a tvorí disharmonický dodatok k stavbe z roku 1986.

## Dopravné spojenie
Najbližšie stanice London Underground:
* **[[Aldgate (stanica metra)|Aldgate]]** (Circle a Metropolitan Line)
* **[[Bank a Monument|Bank]]** (Central, Northern a Waterloo & City Line)

## Externé odkazy
* Lloyd's building na stránkach Great Buildings Online 
* Lloyd's of London; oficálne stránky poisťovne Lloyd's 

Kategória:Stavby v Londýne
Kategória:City of London
Kategória:Architektúra z 1986
Rast veľkosti Európskeho parlamentu

V tejto tabuľke vidíme rast veľkosti **[[Európsky parlament|Európskeho parlamentu]]** od jeho založenia až do současnosti. Počet členov sa zvýšil z 78 v roku 1952 na súčasný počet 751.

Kategória:Európsky parlament