Rým

**Rým** je zvuková zhoda dvoch alebo viacerých slabík na istých bodoch veršov, najčastejšie na ich koncoch. Rozsah zhody je v každej národnej poézii odlišný, mení sa aj v rámci jednej národnej literatúry (zmeny závisia od obdobia, literárnej školy, autorov i od básnického vývinu jednotlivca). Napriek tomu, že rým je predovšetkým zvukovou zhodou, medzi slovami v rýme vzniká širší vzťah, do vzájomného súvisu vstupujú celé slová a ich významy. Do tohto vzťahu niekedy vstupujú aj významy slov v skrytej prítomnosti, teda významy slov, ktoré by sa mohli rýmovať, ale do rýmu nevstúpili. 

Rým je vertikálnou metaforou, pretože sa v ňom vstupujú do vzťahu slová, ktoré sa obyčajne nespájajú v mimoumeleckých prejavoch. Ich čiastočná podobnosť, nevyhnutná zložka básnickej obraznosti vôbec, je obsiahnutá v podobnom zvuku. Čiastočná zvuková zhoda je tzv. *[[tertium comparationis]]*, ktoré stavia do prirovnania slová na konci veršov.

## Typy rýmov
Je mnoho druhov rýmov, tú sú poznačené tie najdôležitejšie:

### Združený rým
O *združenom rýme* hovoríme vtedy, ak zvuková zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy: **AABB**, teda keď sa prvý verš rýmuje s tým druhým a tretí verš sa rýmuje so štvrtým.

**Napríklad:**Zdalo sa mi vo sne, **zdalo**: **A**

dievča moje ma **čakalo**, **A**

čakalo ma s pekným **pierkom** **B**

na záhrade pod **večierkom**. **B**(úryvok z básne *Sen* od Sama Chalupku) 

### Párový rým
O párovom (čes. *tirádový rým*) rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **AAAA**, teda keď sa všetky verše rýmujú navzájom.

V slovenskej literatúre sa tento typ rýmu nepoužíva takmer vôbec, ale v českej a maďarskej áno. 

**Napríklad:**V hlubokosti **uctivosti** **A**

s hroznou **horlivostí** **A**

k veliké **slavnosti** **A**

namáhám **se dosti** **A**

ve své **výřečnosti** **A**(Karel Havlíček Borovský: *19. března 1845)*

### Obkročný rým
O obkročnom rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **ABBA**, teda keď sa prvý verš rýmuje so štvrtým a druhý verš s tretím, alebo sa opakuje).

**Napríklad:**Ako vy, Tatry, keď oblak **zlatý** **A**

na hory svoje **hodíte**: **B**

tône v života **úsvite**. **B**

tak ona duchom svojím mi **šatí** **A**(úryvok z ''Maríny'' od Andreja Sládkoviča - druhá strofa)

### Striedavý rým
O striedavom rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **ABAB**, teda keď sa prvý verš rýmuje s tretím a druhý verš so štvrtým).

**Napríklad:**Za mier musí básnik do **olova** **A**              

tvrdo písať spravodlivú **zášť**. **B**                  

Sláviť musí jasným zvonom **slova** **A**         

radostnú a rozkvitnutú **vlasť**. **B**(úryvok z básne *Verše* od Milana Rúfusa)           

### Prerývaný rým
O prerývanom rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **ABCB**, teda keď sa prvý verš nerýmuje so žiadnym (alebo ak existuje, tak s piatym) a druhý verš so štvrtým).

**Napríklad:**Mám ústa plné tvojich úst. **A**

Mám dlane plné tvojich **dlaní**. **B**

V lebke jak vietor v roklinách **C**

mi šumí hlas tvoj **rozvzlykaný**. **B**(Úryvok z diela *Rozlúčenie* od Milana Rúfusa) 

### Postupný rým
O postupnom rýme hovoríme vtedy, ak zvukomalebná zhoda slabík na konci veršov sa dá vyjadriť pomocou schémy **ABCABC**, teda keď sa prvý verš rýmuje so štvrtým, druhý verš s piatym a tretí verš so šiestym.

**Napríklad:**Ale buď mocná **v tichu**, **A**

ako je ruží **pýcha**, **B**

ako je ruží **stud**, **C**

a cestou **do zániku** **A**

ty, ktorá **nezaniká**, **B**

človeka **neodsúď**. **C**(Úryvok od Jána Kostru) 

### Exotický rým
O exotickom rýme hovoríme ak sa rýmujú dve slová cudzieho pôvodu alebo má cudzí pôvod aspoň jeden z rýmov.

**Napríklad:**Treba **avantgarde**

stále **robiť garde**?**Ďalší príklad:**Do **éteru**

na **literu**.

## Typy rýmov podľa zvukových zhôd

### Asonančný rým (Asonancia)
V asonončnom rýme je zvuková podobnosť, ktorá sa uplatňuje, keď je nejaká zhoda samohlások v rýmoch na konci veršov. Spoluhlásky nemusia byť totožné, totižto nejde o zvukovú zhodu. Najčastejšie sa vyskytuje v ľudových piesňach a riekankách.

**Napríklad:**

* b**e**r**ú** - nes**e**j**ú**
* m**a**l**ý** - st**a**r**ý**
* t**i**ch**u** - zán**i**k**u** 

### Zhodný rým
V zhodnom rýme sa posledné samohlásky a spoluhlásky rýmov zhodujú. 

**Napríklad:**

* krása**vicu** - polo**vicu** 

### Gramatický rým

Gramatický rým je rým, ktorý vzniká ak sa rýmujú slová, ktoré majú zhodné všetky základné gramatické kategórie – rovnaký slovný druh, rod, číslo, pád, prípadne aj osobu a čas. Na gramatický rým sa najčastejšie uplatňuje schéma **AAAA**. 

**Napríklad:**

* písať - knísať

* mladosť - starosť

* pomalé - nemalé

### Rýmové echo
Pri rýmovom echu sa rýmujú slová s nezhodným počtom slabík. 

**Napríklad:**

* Krým - zaňadrím

### Vnútorný rým
Keď sa poloverš rýmuje s tým druhým. 

**Napríklad:** Hory, šíre **hory** – to ich rodné **dvory**,

hole, sivé **hole** – to ich rodné **pole**.(úryvok z diela *[[Smrť Jánošíkova]]* od Jána Botta)

## Delenie rýmov podľa prízvuku

### Mužský rým
Pri mužskom rýme je prízvuk na poslednej rýmujúcej sa slabike, teda je prízvučná.  

**Napríklad:**Ach, nie som viac ten, čo som **býval**: 

tak istí mi i ***samodôvera***. 

Čo prvými sa lúčmi v tvár mi **díval**, 

kým — junoš citný — o kráse som **sníval**, 

deň dávno zhasol v chladoch ***večera***; 

zrak márne tône ***rozberá***.(úryvok z diela *Ach, nie som viac ten, čo som býval* od Pavla Országha Hviezdoslava)

### Ženský rým
Pri ženskom rýme je posledná rýmujúca sa slabika neprízvučná. 

**Napríklad:**A znenazdajky aj breza **dohorela**. 

No keď z nej víchor strhol zvyšky **šiat**,  

začala sa mu v bezradnosti **biela** 

nahotou tela v dlaniach mlčky **smiať**. (úryvok z diela *Breza* od Pavla Horova)

## Referencie

## Zdroje
* 
*https://moodle.pf.unipo.sk/mod/page/view.php?id=18672

### Použitá literatúra
* CALTÍKOVÁ, M.: Slovenský jazyk a literatúra. 2002. Enigma Bratislava. 
* MAPKA LITERATÚRY SŠ 1. 1. vyd. 2006. Didaktis Bratislava. 
* PLINTOVIČ, I., GOMBALA, E.: Teória literatúry pre stredné školy. 1. vyd. 1987. SPN Bratislava

Kategória:Literárne pojmy