Slovenská technická univerzita v Bratislave

**Slovenská technická univerzita v Bratislave** (**STU**) so sídlom v Bratislave, do 1. apríla 1991 ako **Slovenská vysoká škola technická v Bratislave** (**SVŠT**), je technická vysoká škola na Slovensku.

STU chce byť modernou, výskumno-vzdelávacou inštitúciou, pričom nadväzuje na odkaz Banskej akadémie v Banskej Štiavnici, kde boli položené základy technického vzdelávania na území Slovenska.

STU ponúka technické vzdelávanie a zapája študentov do výskumu v oblasti strojárenstva, elektrotechniky, počítačových vied, stavebníctva, architektúry, chémie, potravinárstva a materiálových technológií. Podľa slovenského hodnotenia fakúlt agentúrou ARRA bola dlhodobo najlepšou slovenskou univerzitou pre chemické technológie, počítačové a technické vedy. 

Výskumné tímy na škole sa zapájajú do riešenia medzinárodných projektov, ročne riešia asi 500 výskumných projektov financovaných z grantov a stovky projektov zmluvného výskumu pre priemyselnú prax.

Ročne študuje na 7 fakultách a univerzitnom ústave manažmentu okolo 17-tisíc študentov. Univerzita poskytuje štúdium v bakalárskom, inžinierskom/magisterskom a  doktorandskom stupni štúdia. Ponúkala tiež programy celoživotného vzdelávania a MBA štúdium v spolupráci s TU Wien.

Univerzita je nositeľom značky kvality ECTS Label a DS (diploma suplement) Label. Za rektora bol 7. septembra 2021 vymenovaný Oliver Moravčík.

## História
### Založenie
Predchodkyňou Slovenskej technickej univerzity bola *Štátna vysoká škola technická Dr. Milana Rastislava Štefánika* v Košiciach. Táto bola zriadená na základe zákona č. 170 Sb. z. a n. z 25. júna 1937 s troma študijnými oddeleniami: *inžinierskeho staviteľstva konštruktívneho a dopravného*, *inžinierskeho staviteľstva vodohospodárskeho a kultúrneho*, *zememeračského inžinierstva*. V júli 1938 boli menovaní prví desiati profesori školy a 4. augusta 1938 bol na prvom zasadnutí profesorského zboru za rektora zvolený jednomyseľne prof. Jur Hronec.  Prvý školský rok sa škole podarilo začať až 5. decembra 1938 v náhradných priestoroch *Štátneho ústavu pre zveľaďovanie živností* v Martine, kde sa škola urýchlene presťahovala po Mníchovskej dohode a Viedenskej arbitráži, keď južné časti Slovenska, vrátane Košíc, boli pripojené k Maďarsku. Už v prvom školskom roku abdikovali traja profesori českej národnosti. Hneď v marci 1939 bola škola zrušená a zákonom č. 188 Sl. z. z 25. júla 1939 zriadená pod novým názvom *Slovenská vysoká škola technická* (názov bol zmenený ešte počas pôsobenia v Martine vo februári 1939) už v Bratislave s plánovanými šiestimi odbormi: *odbor inžinierskeho staviteľstva*, *odbor špeciálnych náuk*, *odbor lesníckeho a poľnohospodárskeho inžinierstva*, *odbor chemickotechnologického inžinierstva*, *odbor strojného a elektrotechnického inžinierstva* a *odbor obchodného inžinierstva*. Odbory sa otvárali postupne, v školskom roku 1939/40 tri, v roku 1940/41 ďalšie dva a šiesty sa neotvoril nikdy, pretože v roku 1940 vznikla samostatná Vysoká škola obchodná v Bratislave.

### Vojnové roky
Počas vojny utrpela škola materiálové škody na budovách, ale aj zariadení. Pred príchodom frontu boli najdrahšie prístroje, zbierky a knihy evakuované v 160 debnách do Žarnovice. Po prezradení úkrytu boli zhabané a odsunuté do Nemecka. Mnoho pracovníkov a študentov školy sa zapojilo do Slovenského národného povstania. V boji padli dvaja profesori a dvadsaťtri študentov, z ktorých bolo až desať bulharskej národnosti. Medzi nimi sa najznámejším stal  antifašista Miroslav Nešpor, ktorý bol v decembri 1944 umučený v Ústredí štátnej bezpečnosti a ktorému bol v roku 1946  udelený titul Ing. a v rokoch 1948 až 2000 bol po ňom pomenovaný internát Svoradov.

### Povojnové roky
V roku 1946 bol v súvislosti so založením Vysokej školy poľnohospodárskeho a lesníckeho inžinierstva v Košiciach zrušený *odbor lesníckeho a poľnohospodárskeho inžinierstva*. Na *odbore inžinierskeho staviteľstva* bolo vytvorené *oddelenie architektúry a pozemného staviteľstva*. Od školského roku 1950/51 sa organizačná štruktúra štyroch odborov zmenila na päť fakúlt (Fakulta architektúry bola vytvorená zo samostatného oddelenia. Od 1. septembra 2020 bola Fakulta architektúry premenovaná na Fakultu architektúry a dizajnu). V školskom roku 1951/52 sa *Fakulta strojného a elektrotechnického inžinierstva* rozčlenila na Strojnícku fakultu a Elektrotechnickú fakultu a z *Fakulty špeciálnych náuk* vznikla Banícka fakulta. Táto však bola hneď od nasledujúceho roku začlenená do Vysokej školy technickej v Košiciach. V rokoch 1950 – 1951  sa tiež zmenila zodpovednosť za hospodárenie. Dovtedy boli jednotlivé ústavy samostatne účtujúcimi jednotkami, túto úlohu od nich prebrali *dekanáty* fakúlt. V roku 1953 centralizácia pokračovala a finančnú agendu školy zabezpečoval *rektorát*. V školskom roku 1952/53 vznikla Fakulta ekonomického inžinierstva. V októbri 1953, pri príležitosti 25. výročia školy, udelil prezident Československej socialistickej republiky Slovenskej vysokej škole technickej Rad republiky.  Medzi rokmi 1951 až 1955 sa viac ako zdvojnásobil počet pedagogických pracovníkov z 260 na 586. Od roku 1956 začal proces decentralizácie hospodárskych činností späť na jednotlivé *dekanáty*. Ďalšie väčšie zmeny v organizačnej štruktúre sa udiali v roku 1960. Bola zrušená *Fakulta ekonomického inžinierstva*, pričom jej študijné smery (stavebný, strojársky, chemický) boli začlenené do príslušných fakúlt. Rovnako došlo k začleneniu *Fakulty architektúry a pozemného staviteľstva* pod Stavebnú fakultu. Od školského roku 1960/61 mala SVŠT štyri fakulty: elektrotechnickú, chemickú, strojnícku a stavebnú. V roku 1965 došlo k premenovaniu Chemickej fakulty na Chemickotechnologickú fakultu. V školskom roku 1966/67 došlo na základe zmeny zamerania a profilov absolventov podľa návrhu vtedajšieho Ministerstva školstva k podstatnej redukcii počtu študijných odborov z 36 na 28 (77,8%). Od 1. septembra 1976 bola od *Stavebnej fakulty* znova odčlenená samostatná Fakulta architektúry. V roku 1985 vznikla odčlenením od Strojníckej fakulty Strojárskotechnologická fakulta v Trnave.

### Po revolúcii
Ako dôsledok nežnej revolúcie 4. decembra 1989 vznikla *Koordinačná rada Akademického fóra SVŠT*, ktorá sa skladala z delegovaných zástupcov Akademických fór jednotlivých fakúlt, rektorátu a celoškolských katedier a ústavov. Za cieľ si stanovila okrem iného realizáciu volieb rektora. Od 1. do 20. februára 1990) boli za účasti študentov zvolení dekani: Dušan Majdúch na Stavebnej fakulte, Ladislav Javorčík na Strojníckej fakulte, Ľudovít Molnár na Elektrotechnickej fakulte, Karol Polák na Strojárskotechnologickej fakulte a Robert Špaček na Fakulte architektúry. Na Chemickotechnologickej fakulte svoju funkciu obhájil Štefan Morávek. V rovnakom čase prebiehali aj voľby rektora. Prvé kolo volieb sa konalo 25. januára 1990 v zasadačke Strojníckej fakulty. Voľby sa považovali za platné, pretože počet platných hlasov dosiahol 369, avšak žiadny kandidát nezískal potrebnú väčšinu. Do druhého kola volieb, 30. januára 1990, postúpili Vojtech Klímek a Norbert Frištacký, ktorý sa stal prvým porevolučným rektorom SVŠT, keď z celkovo 358 platných hlasov získal 248. Svojej novej funkcie sa ujal 15. marca 1990. Takýto spôsob voľby prebehol v dejinách našej školy iba raz. V nasledujúcich obdobiach rektora volí akademického senátu.

Od 1. apríla 1991 bola SVŠT premenovaná na STU. V roku 2003 bola vytvorená ako siedma a najmladšia Fakulta informatiky a informačných technológií. Koncom roka 2006 bolo prijaté nové (prvé) logo STU. V októbri 2017 si STU pripomenula 80. výročie vzniku. Rektor STU pri tejto príležitosti udelil na slávnostnom podujatí po prvý raz najvyššie univerzitné ocenenie *Medailu [[Jur Hronec|Jura Hronca]]* absolventovi STU Andrejovi Kiskovi, prezidentovi SR.

## Rektorát
Terajším sídlom STU (Rektorát) na Vazovovej 5 v Bratislave sú od septembra 1947 budovy bývalých učňovských pokračovacích škôl (navrhnuté architektmi Jiřím Grossmannom a Aloisom Balánom). Budovy boli vystavané v rokoch 1928 až 1937. V septembri 1947 ich univerzita rozhodnutím povereníka školstva Ladislava Novomeského zabrala a nepomohlo, že pred budovou protestovalo okolo 700 učňov – boli rozptýlení do iných učňovských budov.

### Rektori
#Prof. PhDr. Dr. h. c. Jur Hronec, DrSc. v rokoch 1938 – 1940 a 1945 – 1946 
#Prof. Ing. Dr. techn. Anton Bugan v rokoch 1940 – 1941  
#Prof. Ing. Dr. techn. František Valentin v rokoch 1941 – 1943  
#Prof. Ing. Štefan Bella v rokoch 1943 – 1945 a 1946 – 1947  
#Prof. Ing. Samuel Kriška poverený funkciou v apríli 1945
#Prof. Ing. Ján Gonda, DrSc. v rokoch 1947 – 1949 a 1950 – 1953 
#Prof. Ing. Dr. techn. Karel Havelka, DrSc. v rokoch 1949 – 1950  
#Prof. Ing. Ernest Šišolák v rokoch 1953 – 1954 a 1958 – 1959  
#Prof. Ing. Štefan Chochol, CSc. v rokoch 1959 – 1960 a 1962 – 1963
#Prof. Ing. Dr. techn. Jozef Trokan v rokoch 1963 – 1964 a 1968 – 1969
#Prof. Ing. Dr. h. c. Anton Blažej, DrSc. v rokoch 1969 – 1989 (20 rokov – najdlhšie funkčné obdobie)
#Prof. Ing. Ján Garaj, DrSc. v rokoch 1989 – 1990
#Prof. Ing. Norbert Frištacký PhD. v rokoch 1990 – 1991
#Prof. Ing. Vojtech Molnár, DrSc. v rokoch 1991 – 1994
#Doc. Ing. Igor Hudoba, PhD. v rokoch 1994 – 2000
#Prof. RNDr. Ľudovít Molnár DrSc. v rokoch 2000 – 2003
#Prof. Ing. Vladimír Báleš, DrSc. v rokoch 2003 – 2011
#Prof. Ing. Robert Redhammer, PhD. v rokoch 2011 – 2019
#Prof. Ing. Miroslav Fikar, DrSc. v rokoch 2019 – 2021
#Dr. h. c. , prof.h.c., prof. Dr. Ing. Oliver Moravčík od roku 2021

Miroslava Fikara odvolala prezidentka Zuzana Čaputová 22. apríla 2021. Urobila tak dva týždne po doručení súdneho rozhodnutia, vo veci odvolania Fikara z funkcie rektora STU akademickým senátom (AS) školy. Predseda AS STU Marián Peciar poslal prezidentke otvorený list (datovaný 19. apríla) so žiadosťou o odvolanie Fikara z funkcie. Peciar rekapituloval priebeh odvolávania nasledovne: 26. októbra 2020 bol AS STU schválený návrh na odvolanie Fikara z funkcie. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR  do 2. februára 2021 preverovalo proces odvolania a rozhodnutie AS STU. 3. februára 2021 bol prezidentke doručený návrh ministra Gröhlinga na odvolanie rektora STU. Fikar sa ako občan obrátil na súd a žiadal prehodnotiť svoje odvolanie AS. Právny zástupca AS STU a STU 9. apríla 2021 doručil prezidentke rozhodnutie súdu, ktorý odmietol žalobu občana p. Fikara proti STU.

## Fakulty a pracoviská
Slovenská technická univerzita má v súčasnosti 7 fakúlt (a ústav Manažmentu):
# Stavebná fakulta (SvF)
# Strojnícka fakulta (SjF)
# Fakulta elektrotechniky a informatiky (FEI)
# Fakulta chemickej a potravinárskej technológie (FCHPT)
# Fakulta architektúry a dizajnu (FAD)
# Materiálovotechnologická fakulta (MTF)
# Fakulta informatiky a informačných technológií (FIIT)
Univerzitné pracoviská:
* Rektorát
* Centrum výpočtovej techniky
* Archív
* Vydavateľstvo
* Inštitút celoživotného vzdelávania
* Ústav manažmentu (pedagogiciké pracovisko s akreditovanou výúčbou)
* Know-how centrum: Kancelária pre spoluprácu s praxou, Univerzitný technologický inkubátor
* Projektové stredisko
* Univerzitné vedecké parky, Centrá STU pre nanodiagnostiku
* Poradenské centrum.

Účelové a iné zariadenia: VUS Technik, Centrum akademického športu, STU Scientific s.r.o., Materská škôlka STUBAčik

## Ranking
V rankingu QS World University Rankings 2016 sa STU dostala do prvej 500-ky elitných svetových univerzít v kategórií Počítačové vedy a informačné technológie, a to na pozíciu 401 – 450. V roku 2020 (spoločne s UK) sa prepadli na miesta medzi 751 až 800 a v roku 2021 na celkove 801 až 1000 miesto, aj keď v strojárenstve a chémii (ale nie IT) je STU stále medzi prvými 500 a 600 univerzitami respektívne.

V rebríčku Times Higher Education World University Rankings 2016/17 sa STU dostala do prvej tisícky najlepších svetových výskumne orientovaných univerzít (801. pozícia). V roku 2020/21 z prvej tisícky vypadla.

V QS World University Rankings v roku 2021 sa umiestnila ako prvá slovenská univerzita v rebríčku na 601. – 650. mieste Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach a za ňou na 651. – 700. mieste sa umiestnila Univerzita Komenského v Bratislave.  Z českých univerzít sa najvyššie dostala Karlova univerzita, ktorá skončila na 266. mieste. Za ňou nasledovala na 373. mieste Vysoká škola chemicko-technologická v Prahe a na 403. mieste České vysoké učení technické v Prahe. Na 551. – 560. mieste skončila Masarykova univerzita.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* oficiálna stránka univerzity
* Akademický informačný systém STU
* Portál absolventov STU

## Zdroje
* kol.: *Päťdesiat rokov Slovenskej vysokej školy technickej*. Alfa Bratislava 1987.
* Webometrics Ranking of Science
* Vznik STU presahuje hranice jednej školy – tlačová správa STU pri príležitosti 80. výročia STU.


Kategória:Univerzity na Slovensku
Kategória:Verejné vysoké školy na Slovensku