open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vyšné Nemecké

**Vyšné Nemecké** je obec na Slovensku v okrese Sobrance.

## Polohopis
Obec sa nachádza v okrese Sobrance v Košickom samosprávnom kraji. Na Slovensku susedí s obcami Nižné Nemecké, Krčava, na Ukrajine s administratívnym centrom v Užhorode v Zakarpatskej oblasti.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1372, keď sa uvádza pod názvom *Felnemethy*. V roku 1427 je doložená ako *Felsew Nenthy*, v roku 1459 ako *Felsewnemethy*, v roku 1773 ako *Nemeczka* a v roku 1920 ako *Vyšné Nemecké*; maďarský názov obce je *Felsőnémeti*.

Obec bola v minulosti majetkom miestnych zemanov. Obyvatelia sa zaoberali najmä poľnohospodárstvom a vinohradníctvom.

V rokoch 1939 – 1944 bola obec pripojená k Maďarsku.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1810. Chrám má hladké fasády bez členenia, veža má segmentovo ukončené rezonančné otvory a je ukončená barokovou helmicou s laternou. 

## Doprava
Slovensko - ukrajinský colný hraničný priechod  Vyšné Nemecké - Užhorod pre kamióny a osobné autá.

## Referencie

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Sobrance
Vyšné Remety

**Vyšné Remety** sú obec na Slovensku v okrese Sobrance.

## Polohopis
Obec v najvýchodnejšej časti Slovenska, leží vo Východoslovenskej pahorkatine pod výbežkami Vihorlatských vrchov.

### Vodné toky
* Remetský potok Preteká stredom obce, tiahne sa aj popri krčme " U Vlada". stále v nej nájdeme množstvo malých rýb a pri väčšom šťastí narazíme aj na rakov.

### Vodné plochy
* vodná nádrž Vyšná Rybnica (mimo chotára obce, východne od nej)

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Gréckokatolícky chrám sv. Michala archanjela, jednoloďová neskoroklasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1856. Obnovou prešiel v roku 1906 a po druhej svetovej vojne. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Zariadenie chrámu pochádza z doby jeho výstavby. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovým rámom a ukončená zvonovitou helmicou.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Sobrance
Čukalovce

**Čukalovce** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Dejiny
Obec Čukalovce vznika pravdepodobne okolo roku 1550, prvá písomná zmienka je z roku 1567. Vznikla na zákupnom práve a jej názov je pravdepodobne odvodený od mena prvého šoltýsa. Počas 16. a 17. storočia patrila Drugetovcom. Obec bola zdaňovaná: 1567 6,5, 1582 3, 1610 1,75 a 1635 0,5 porty.

V polovici 17. storočia sa v chotári obce ťažil čierny mramor.

Barokovo-klasicistický kostol je z roku 1775, počas 2. svetovej vojny bol poškodený.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Dlhé nad Cirochou

thumb|Farský kostol sv. Joachima a Anny
thumb|Rímskokatolícky kostol sv. Anny a námestie Jána Tomka
thumb|Kalvária na Námestí Jána Tomka
**Dlhé nad Cirochou** je obec na Slovensku v Prešovskom kraji, v okrese Snina.

## Polohopis
Obec leží v údolí rieky Cirocha, medzi Nízkymi Beskydami na severe a Vihorlatskými vrchmi na juhu, asi  východne od mesta Humenné.

## Významné osobnosti
* Ján Tomko – bývalý kňaz farnosti
* prof. Ing. Ján Tomáš, CSc. – profesor na Slovenskej poľnohospodárskej univerzite v Nitre
* prof. MUDr. Jozef Radoňák, CSc. - profesor na Lekárskej fakulte v Košiciach, prednosta Chirurgickej kliniky Lekárskej fakulty v Košiciach

## Dejiny
Od 14. do 17. storočia patrila obec Drugetovcom, neskôr Szirmayovcom, ktorí v nej postavili dodnes zachovaný barokový kaštieľ.

K 31. 12. 2008 žilo v obci 2057 obyvateľov z toho 1023 mužov a 1034 žien. 

;Vývoj populácie
* 1556 – 16 port;
* 1787 – 1236 obyvateľov, 151 domov;
* 1828 – 1485 obyvateľov, 198 domov;
* 2005 – 2111 obyvateľov;
* 2008 – 2057 obyvateľov.
* 2013 – 2018 obyvateľov.

## Kultúra
Najstaršou stavbou v obci je rímskokatolícky kostol sv. Anny z polovice 15. storočia, prestavaný a preklenutý v druhej polovici 18. storočia, ktorý je zároveň najstaršou murovanou sakrálnou stavbou západného obradu v regióne Sniny. V roku 2013 bola zrekonštruovaná strecha a obnovená fasáda, a bez vysvetlenia všeobecnému obyvateľsvu zrušené hodiny vo veži. V súčasnosti tento kostol slúži ako dom nádeje. 

V roku 1993 bol kardinálom Jozefom Tomkom konsekrovaný nový kostol Sv. Joachima a Anny, ktorý odvtedy slúži ako farský kostol. 
Skoro zachovaný je aj kaštieľ postavený v štýle francúzskeho baroka, postavený v 18. storočí rodinou Szirmayovcov.Jedna polovica kaštieľa je obývaná , druhá slúžila v druhej polovici 20. storočia ako základná škola, teraz je neobývaná a rekonštruuje sa.

V lese severne od obce v tzv. Tristci sa nachádza poľovnícky zámoček z roku 1843 neskôr prestavaný na rekreačné stredisko. Je nedostupný pre verejnosť a chátra.

Obec úspešne reprezentuje aj miestny folklórny súbor Kudzeľ.

## Knihy o obci
* *Ľudová vzbura v Dlhom nad Cirochou*
* *Dlhé nad Cirochou*
* *95. výročie DHZ*
* *Naša reč pod Vihorlatom (slovník Sotáckeho nárečia)*

## Služby
### Dopravné spojenie
*autobusom
*vlakom

### Možnosti občerstvenia
*motorest
*zmrzlinový stánok
*krčma 

### Športové možnosti
* futbalový štadión
* futbalové ihrisko pri základnej škole
* telocvičňa základnej školy

### Obchody
*potraviny 2x
*novinový stánok (na pošte)
*zmrzlinový stánok (za motorestom)
* Salaš (predaj výrobkov z ovčieho mlieka)

### Služby obyvateľstvu
* stávková kancelária
* Kostol sv. Anny (Dom nádeje)
* rímskokatolícky Kostol sv. Joachima a sv. Anny
* rímskokatolícky farský úrad 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Dúbrava (okres Snina)

**Dúbrava** () je obec na Slovensku v okrese Snina ležiaca na hranici s Ukrajinou.

## Dejiny
Obec je vznikla na valašskom práve, založením šoltýsom s usadlíkmi. Od založenia a aj počas 17. storočia patrila Drugetovcom (súčasť ich humenského panstva).

Z roku 1601 existuje doklad o (drevenom) kostole a pravoslávnom kňazovi.

Obyvatelia obce boli zdaňovaní od: 1567 3,75, 1582 4, 1610 1 a 1635 0,375 porty.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Hostovice

**Hostovice** () je obec na Slovensku v okrese Snina. V katastrálnom území obce sa nachádza prírodná rezervácia Udava.

## Názvy obce
* 1773 Hosztovicza, Hostowicza
* 1786 Hosztowicza
* 1808 Hosztovicza, Hostovice
* 18631902 Hosztovica
* 19071913 Vendégi
* 1920 Hostovice

## Dejiny
Obec pravdepodobne vznikla na základe zákupného práva v 15. storočí, určite pred prvou písomnou zmienkou z roku 1492. Tá sa týka procesu so zbojníkom Fedorom Hlavatým, ktorého traja spolupáchatelia (bratia Macko, Michno a Jacko) pochádzali Hostovíc, kde mali skrýše na ulúpené predmety. Od založenia do 17. storočia (vrátane) patrila obec Drugetovcom ako súčasť panstva Humenné. V roku 1657 obec bola preľudnená (množstvo rodín na jednom šoltýstve a viacero rodín na počet usadlostí)- Počiatkom 18. storočia však počet obyvateľov klesal, v roku 1715 na 20 a 1720 na 19 domácností.

Obyvatelia obce platili daň od: v roku 1567 10,5, 1582 8, 1610 2 a 1635 0,75 porty.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Hrabová Roztoka

náhľad|Drevený chrám sv. Bazila Veľkého s cintorínom
náhľad|Pravoslávny chrám svätého Vladimíra

**Hrabová Roztoka** () je obec na Slovensku v okrese Snina. Leží v horskom prostredí na východnom svahu Vihorlatských vrchov v nadmorskej výške 410 m n. m.

## Dejiny
Prvýkrát sa obec spomína v roku 1568. Pôvodne patrila humenskému panstvu, neskôr Klobusiczkovcom. Tunajšie sídlisko založil šoltýs s valašskými usadlíkmi v polovici 16. storočia na území humenského panstva. V roku 1600 bolo v dedine 7 valašských domov a dom šoltýsa. Malou obcou zostala Hrabová Roztoka aj neskôr. Ešte v roku 1715 v nej žilo 7 poddanských domácností, avšak v roku 1720 bolo sídlisko opustené, neskôr však obnovené. Obnovená obec sa rýchlo zväčšovala. V roku 1828 mala 28 domov a 181 obyvateľov. Z druhej polovice 18. storočia pochádza obecná pečať, na ktorej je vyobrazený dom, o ktorý je opretý rebrík.

## Pamiatky
V obci sa nachádza barokový gréckokatolícky chrám sv. Bazila Veľkého z polovice 18. storočia, ktorý je národnou kultúrnou pamiatkou. Neďaleko neho bol vybudovaný pravoslávny chrám zasvätený svätému Vladimírovi.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Drevený kostolík na drevenechramy.sk


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Jalová

**Jalová** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

Prvá písommná zmienka o obci je z roku 1568. V roku 1623 v Jalovej hospodárilo päť valašských a dve želiarske domácnosti. Daňové povinnosti a dávky boli rovnaké ako v Habure. Obec nemala šoltýsa. V roku 1715 mala dve, 1720 štyri sedliacke domácnosti.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Stránka o drevenom chráme v obci


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Kalná Roztoka

**Kalná Roztoka** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

V obci stojí drevený chrám z roku 1839. V blízkosti obce sa nachádza unikátny zachovalý pôvodný karpatský prales Havešová, ktorý je od roku 2007 zapísaný v zozname svetového dedičstva UNESCO.

Cez časť obce Kalná preteká rieka Kalnanka a cez časť Roztoka Ublianka.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1567, kedy patrila humenskému panstvu Drugetovcov a neskôr Sirmaiovcom. Obyvateľstvo sa v tom čase venovalo najmä práci v lesoch, páleniu uhlia a pastierstvu. Obec vznikla zlúčením dvoch obcí Kalná a Roztoka v roku 1866.

## Chrám sv. Jána Krstiteľa
Chrám sv. Jána Krstiteľa v Kalnej Roztoke bol postavený koncom 18.storočia a obnovený v roku 1839. Zrubová trojpriestorová stavba omietnutá hlinou vytvára dominantu obce Kalná Roztoka. Vonkajšiu omietku tzv. kožuch „dostali“ kostolíky, ktorých zrub bol postavený z menej hodnotného dreva (breza). Nad babincom je postavená pomerne mohutná veža s ihlancovou strechou prechádzajúcou do širokej bane. Priestory sú plochostropné a s výnimkou odošteného babinca omietnuté. Polygonálne ukončenie svätyne a vnútorná omietka stien zväčšuje opticky celý interiér. Chrám má takmer kompletný ikonostas s prekrásnou ikonou Bohorodičky (Hodigitrie). Veľmi pekné sú cárske dvere s bočnými ikonami patriarchov. Prestolná ikona a ikonostas sú z konca 18.storočia.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Drevený chrám na drevenechramy.sk


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Klenová (okres Snina)

**Klenová** () je obec na Slovensku v okrese Snina nachádzajúca sa desať kilometrov od štátnej hranice s Ukrajinou.

Je typickou rusínskou obcou severovýchodného Slovenska. V obci prevažuje pravoslávne náboženstvo, ale žijú tam aj gréckokatolícki veriaci.

Medzi najvýznamnejších rodákov patria bratia Šteňovi. Obaja sú uznávanými lekármi. Pokiaľ Prof. MUDr. Juraj Šteňo, CSc. sa špecializuje na neurochirurgiu, Doc. MUDr. Michal Šteňo, CSc. je uznávaným odborníkom v odbore ortopédia a okrem iného je aj predsedom Združenia Inteligencie Rusínov Slovenska so sídlom v Bratislave.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Belá nad Cirochou

**Belá nad Cirochou **je obec na Slovensku v okrese Snina. Leží v regióne Horného Zemplína na dolnom toku rieky Cirochy. Počtom obyvateľov v súčasnosti patrí k najväčším v širšom regióne celého Zemplína. Najstaršie pomenovanie tejto obce v jazyku ľudu, alebo aj po rusínsky je Bila, slovensky Bela, čo znamená toľko, ako biely, pekný. O jej vzniku hovorí slovná tradícia to, že ju založil ovčiar menom Béla.

## Dejiny
Prvá zmienka o obci je z roku 1451. Bola vlastníctvom rodiny Drugetovcov. Ďalšia zmienka z roku 1715 je o miestnom mlyne. V polovici 18. storočia sa obyvatelia obce zaoberali kamenárstvom. V 19. storočí tu stála huta na spracovanie železnej rudy. Do roku 1926 sa tu nachádzal drevený kaštieľ. V strede obce sa v ruinách nachádza vodný mlyn. Belá nad Cirochou má rímskokatolícky kostol Najsvätejšieho Srdca Ježišovho z roku 1912.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Brezovec (okres Snina)

**Brezovec** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Poloha
Nachádza sa na východnom okraji Ublianskej pahorkatiny, geomorfologického podcelku Beskydského predhoria. Severne od obce ležia Bukovské vrchy s podcelkom Nastaz, ktoré sú súčasťou Národného parku Poloniny, resp. jeho ochranného pásma. Zo severu na juh obcou preteká Brezovčík, ľavostranný prítok Ublianky. 

Obec je prístupná cestou III/3894, odbočujúcej v Ubli z I/74. Ubľa je vzdialená  južne, okresné mesto leží  západne a Sobrance  juhozápadne. Na hraničný prechod v Ubli je to z obce .

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Ladomirov

**Ladomirov** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Dejiny
Obec sa prvýkrát spomína v roku 1567.

Prvý úradný záznam s pôvodným názvom obce Ladomer, pochádza z druhej polovice 18. storočia, a to na pečati obce, ktorá je uložená v Krajinskom archíve v Budapešti. Na pečati s kruhopisom je vyobrazená postava muža, ktorý sype do uskladňovacej nádoby z vreca zrno. Ľudia sa živili tradičným poľnohospodárstvom, pastierstvom, chovom dobytka a lesnými prácami. Až do roku 1918 patrila obec do Zemplínskej stolice. Gréckokatolícka cerkva z roku 1890 bola postavená na mieste pôvodného dreveného kostola.

## Významné osobnosti
Narodil sa tu Anton Hodinka (1864 – 1946), popredný bádateľ uhorských Rusínov, historik, člen Maďarskej akadémia vied. V obci sa narodil a prežil svoje detstvo vysoký dôstojník ozbrojených síl SR generálmajor Ing. Ján Salaganič. Rodina Ladoméri Ladomérszky vlastní dedinu Ladomirov až do konca prvej svetovej vojny.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Michajlov

**Michajlov** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Dejiny
Prví písomná zmienka o obci pochádza z roku 1567. Názov pochádza pravdepodobne od priezviska prvého šoltýsaMichajlo, ktorý založil obec na základe valašského práva v prvej polovici 16. storočia. Od založenia a aj počas 17. storočia obec patrila Drugetovcov (humenské panstvo).

V roku 1600 mala obec obývaných 5 poddanských domov, 1623 tu hospodárila jedna šoltýska, 1630 2 želiarske domácnosti. V rokoch 1715 3 a 1720 5 poddanských domácností.

Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 3 (valašské domácnosti), 1582 2 (valasi), 1610 0,75, 1630 (valasi a želiari), 0,125 (želiari) a 1635 0,25 porty (valaši a želiari).

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Nová Sedlica

**Nová Sedlica** (, maď. Újszék)je najvýchodnejšie položená obec na Slovensku, nachádzajúca sa v okrese Snina.

Neďaleko obce v okolí vrchu Kremenec, ktorý je trojhraničným bodom, kde sa stretáva Slovensko, Poľsko a Ukrajina a je zároveň najvýchodnejším bodom Slovenska, sa rozprestiera pôvodný zachovaný karpatský prales Stužica, ktorý je zapísaný v zozname Svetového dedičstva UNESCO. 

V obci sa nachádza turistický penzión Kremenec.

## Fotogaléria

Súbor:Zbojský potok, Nová Sedlica, okres Snina.jpg|Zbojský potok v obci
Súbor:Dom ľudový, Nová Sedlica, okres Snina.jpg|Pôvodný dom
Súbor:Chrám Zosnutia Presvätej Bohorodičky, Nová Sedlica, okres Snina.jpg|Chrám Zosnutia Presvätej Bohorodičky
Súbor:Denný stacionár, Nová Sedlica, okres Snina.jpg|Denný stacionár
Súbor:Požiarna zbrojnica, predajňa a obecný úrad, Nová Sedlica, okres Snina.jpg|Požiarna zbrojnica, predajňa a obecný úrad
Súbor:Pamätná tabuľa obetiam 2. svetovej vojny a banderovcov, Nová Sedlica, okres Snina.jpg|Pamätná tabuľa obetiam 2. svetovej vojny a banderovcov
Súbor:Najvýchodnejší autobusova stanica Nová Sedlica - Konečná, Nová Sedlica, okres Snina.jpg|Najvýchodnejšia autobusová stanica Nová Sedlica - Konečná
Kremenec 009.jpg|Kremenec, najvýchodnejší bod Slovenska


## Referencie

## Pozri aj
* Kremenec

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Stránky o chráme


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Osadné

**Osadné** () je obec v okrese Snina na východe Slovenska. Obec sa rozkladá na brehoch riečky Udava v nadmorskej výške 385 m južne od Národného parku Poloniny a CHKO Východné Karpaty. Žije tu 166 obyvateľov (k 31. 12. 2015). V obci sa nachádza niekoľko chalúp, gréckokatolícky Chrám sv. Michala, pravoslávny chrám s ostatky vojakov z prvej svetovej vojny a ústav pre postihnutých. Súčasným starostom obce je Róbert Mikuláško. V katastrálnom území obce sa nachádza Prírodná rezervácia Udava.

## Etymológia
S menom *Osadné* sa po prvýkrát stretávame v roku 1948. Predtým sa obec nazývala *Telepovce* a vznikla niekedy medzi polovicou 15. a polovicou 16. storočia.

## Opis
Obec je rozložená v dĺžke niekoľkých stoviek metrov po oboch brehoch riečky Udava. Obcou prechádza asfaltová cesta tretej triedy č. 559019 pokračujúca smerom na juh do dediny Hostovice. V smere na sever je potom ukončená zákazom vjazdu na hranici CHKO Východné Karpaty. Je preto orientovaná v smere sever-juh. Do obce premáva pravidelná autobusová linka z okresného mesta Snina. Na severe obce sa na pravom brehu nachádza ústav pre postihnutých a ďalej niekoľko tradičných chalúp. Na ľavom brehu sú zo severu gréckokatolícky klasicistický chrám z roku 1792 obklopený voľne prístupným cintorínom a o niekoľko desiatok metrov nižšie pravoslávny chrám vo staroruskom štýle z roku 1930. V krypte cerkvi potom ostatky 1025 vojakov z prvej svetovej vojny. Na severe sa začína v obci žltá turistická značka, ktorá ďalej pokračuje na sever cez hraničný vrchol  Balnica do Poľska. Severne od obce sa v lesoch pri hranici s Poľskom nachádza lesnícky náučný chodník.

## Kultúra
Slovenský režisér Marko Škop nakrútil o obci dokumentárny film *[[Osadné (film)|Osadné]]*, ktorý na filmovom festivale v Karlových Varoch získal cenu za najlepší dokumentárny film nad 30 minút. Film je príbehom starostu Ladislava Mikuláška, pravoslávneho kňaza Petra Soroku a rusínskeho aktivistu a humoristu Fedora Vica. Všetci traja veria, že drobnú obec na konci Slovenska ešte možno zachrániť, obnovujú v nej turistický ruch a ak na to nestačia sami, hľadajú pomoc v Bruseli.

## Galéria

Osadné, cerkiew Wniebowstąpienia Pańskiego (HB1).jpg
Osadné, cerkiew Wniebowstąpienia Pańskiego, krypta (HB3).jpg|Kostnica v krypte
Osadné, cerkiew Wniebowstąpienia Pańskiego, wnętrze krypty (HB4).jpg|Krypta
 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Parihuzovce

**Parihuzovce** () je obec na Slovensku v okrese Snina. Obec je s počtom svojich obyvateľov evidovaná ako jedna z najmenších obcí na Slovensku a najmenšia v okrese, z toho prevažná väčšina obyvateľov je v dôchodkovom veku.

## Polohopis
Obec leží v severnej časti Laboreckej vrchoviny. Cez obec preteká riečka Pčolinka, pravostranný prítok Cirochy.
 
## Dejiny
Sídlisko v tejto lokalite založil šoltýs s valašskými osadníkmi okolo roku 1545 na majetku humenského panstva. Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1548. Zemepánmi obce boli šľachtici *Drugethovci*.  V roku 1600 sa tu nachádzalo 6 valašských domov a jeden či dva domy šoltýsov. Parihuzovce boli aj neskôr malou dedinou. Okolo roku 1715 a 1720 v obci hospodárilo 7 poddanských domácností. Neskôr domov a obyvateľov pribúdalo. V roku 1828 mala obec 45 domov a 344 obyvateľov.

## Samospráva
Starostom obce je od roku 2006 Ján Stanko, v rokoch 2006-2010 s podporou strán SMER-SD, ĽS-HZDS a SNS, v rokoch 2010-2019 za stranu SMER-SD a od roku 2019 člen strany NÁRODNÁ KOALÍCIA. Obecné zastupiteľstvo tvoria traja poslanci. Vo volebnom období 2018-2022 zastupovali dvaja stranu DOMA DOBRE a jeden SMER-SD.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Približne v druhej štvrtine 17. storočia postavili v obci drevený gréckokatolícky kostol. Dnešný gréckokatolícky Chrám Narodenia presvätej Bohorodičky pochádza z roku 1801.
* Pravoslávny Chrám Narodenia presvätej Bohorodičky z roku 2000.
* Vojnový cintorín.

## Slávni rodáci
* Jeho Blaženosť Rastislav (* 1978), Arcibiskup prešovský a Metropolita českých zemí a Slovenska, v obci vyrastal a považuje ju za rodnú.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Pčoliné

**Pčoliné** () je obec na Slovensku v okrese okrese Snina. V obci sa nachádza prameň kvalitnej minerálnej vody s názvom „kvasna voda“.

## História
Obyvatelia obce sa zapojili do Slovenského národného povstania a obec bola v septembri 1944 tri týždne súčasťou partizánskej oblasti. 15. septembra 1944 bombardovali omylom obec sovietske lietadlá. Zhorelo 98 domov, 106 hospodárskych budov a zahynuli 2 obyvatelia. Nemci obec obsadili 22. septembra, zastrelili pritom jedného z obyvateľov.

## Ocenenia

## Poznámky


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Kolonica

**Kolonica** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1548, kedy sa spomína v súvislosti s majetkovým sporom. Obyvatelia sa živili úrodou zo skromných polí. Gréckokatolícka cerkva z roku 1844, ktorá sa v obci nachádza,  bola postavená na mieste pôvodnej drevenej cerkvi.

## Turistické zaujímavosti
* gréckokatolícky, barokovo-klasicistický chrám z roku 1843
* astronomické observatórium v Kolonickom sedle (v katastrálnom území obce Ladomirov) 
* športovo-turistický areál Bejvoč 
* náučný chodník – Cesta planét

## Fedor Hlavatý
Fedor Hlavatý bol rodákom obce Ruská Volová. Bol kapitánom mnohých zbojníckych družín v 15. storočí. Veľký význam v období po potlačení bratríckeho hnutia Uhorským kráľom  Matejom Korvínom nadobudla práve jeho družina, ktorá bola na vtedajšie podmienky dobre organizovaná a hovorí sa, že mala znaky dobre organizovanej bratríckej jednotky. V družine pôsobili aj jeho bratia Danko a Vasko. Fedor ako kapitán dokázal viesť takmer päťdesiat člennú družinu. Neskôr bol chytený a popravený v Trebišove.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Kolbasov

**Kolbasov** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

Obec Kolbasov sa nachádza v Národnom parku Poloniny v Bukovských vrchoch 312 m.n.m.

Existencia obce bola písomne prvýkrát doložená v r. 1492. Patrila humenskému panstvu (Drugetovci), v 17. stor. panstvu Stropkov a od r. 1830 grécko-katolickému biskupstvu v Prešove. V strede obce je kamenný grécko-katolícky kostol z roku 1886 - Chrám troch svätiteľov v ktorom sa nachádzajú vzácne ikony na plátne a dreve.

Okrem tabule na počesť oslobodenia sovietskou armádou umiestnenej na budove obecného úradu, pripomína vojnu aj tabuľa na uctenie pamiatky židovských občanov zavraždených Banderovcami v roku 1945.

V obci sa nachádza vojnový cintorín z prvej svetovej vojny s 33 pochovanými vojakmi.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Ruský Potok

**Ruský Potok** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Poloha
Nachádza sa v severovýchodnej časti okresu, v údolí rovnomenného potoka. Leží v ochrannom pásme Národného parku Poloniny v pohorí Bukovské vrchy. Do obce vedie cesta III. triedy 3885, odbočujúca z cesty II/558, vedúcej zo Stakčína do Uliča.
Súbor:Ruský Potok - KimiSlimi.png|alt=|Pohľad na začiatok Ruského Potoka.


## Dejiny
Ruský Potok bol koncom 16. storočia založený na valašskom práve v lesoch humenského panstva. Práca v lese a na poliach bola hlavnou obživou miestnych obyvateľov. V roku 1740 vybudovali drevený dvojvežový Chrám svätého Michala Archanjela. V sedle pod Príslopom neďaleko obce sa nachádza aj cintorín vojakov padlých počas prvej svetovej vojny.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* drevenechramy.sk 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Stakčínska Roztoka

**Stakčínska Roztoka** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Obyvateľstvo
K 31. 12. 2015 mala obec 330 obyvateľov. Podľa sčítania ľudu v r. 2011 bolo náboženské zloženie obyvateľstva nasledovné:

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Strihovce

**Strihovce** () sú obec na Slovensku v okrese okrese Snina. Je to posledná obec na východnom úpätí pohoria Vihorlat. Je východiskom na turistické túry po Vihorlate. Leží v nadmorskej výške .

## Dejiny
Prvý písomný doklad o nej je z roku 1635. Do roku 1918 obec administratívne patrila do Zemplínskej stolice. V rokoch 1939 až 1944 bola pripojená k Maďarsku. 

Obec Strihovce je v regióne výnimočná. Grécko-katolíci majú nádherne udržiavaný chrám Sv. Eliáša z roku 1932. 

Leží v horskom prostredí východnej časti Vihorlatu v nadmorskej výške okolo 400 m. Sídlisko založil šoltýs okolo roku 1600. Vzniknutá šoltýska samota bola najmladším sídliskom v okolí. Prvý doklad o nej je z roku 1635. Neskôr sa tam usadili aj poddanské rodiny. V rokoch 1715 až 1720 žilo v dedine 8 poddanských domácností, v roku 1828 bolo 48 domov a 364 obyvateľov. Súčasťou dediny bol aj vodný mlyn. Gréckokatolícky chrám (cerkev) pochádza z konca 18. storočia.

## Zaujímavosti obce Strihovce
* výroba metiel z brezového prútia
* hubárska lokalita
* nad obcou na úpätí vrchu Rovná sa v koryte Strihovského potoka nachádza pozoruhodný prírodný útvar „Murovaná voda“. Viaže sa k nemu miestna ľudová povesť o čertoch, ktorí mali v úmysle počas jednej noci postaviť múr a zamurovať tak navždy vody potoka. Čerti múr nedokončili, lebo kohút zakikiríkal predčasne a tak ukončil ich moc. V skutočnosti ide o val stuhnutej rozpraskanej valiacej sa lávy z Vihorlatskej sopky.
* kamenné more balvanov s priemerom i 3 metre pod Nežiabcom s rozlohou cca 0,5 km² 

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Šmigovec

**Šmigovec** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1569. V historických dokumentoch sa spomína ako Sumagocz (1569), Smügocz (1574), neskôr Ssmugowce (1808), Šmigovce (1920) a napokon Šmigovec (1927).

## Pamiatky
V obci sa nachádza drevený gréckokatolícky Chrám Nanebovstúpenia Pána z roku 1755, ktorý je Národnou kultúrnou pamiatkou. Ten je v súčasnosti zrekonštruovaný, ale na bohoslužby sa využíva nový chrám rovnakého zasvätenia, ktorý bol vybudovaný v roku 1995. Pôvodný drevený chrám mal byť premiestnený do obce Ľutina, čo však predstavitelia obce Šmigovec nakoniec odmietli.


File:Šmigovec, cerkiew Wniebowstąpienia Pańskiego (HB5).jpg
File:Šmigovec, cerkiew Wniebowstąpienia Pańskiego (HB8).jpg


## Významné osobnosti
V obci sa narodil doc. RNDr. Ján Ninčák, CSc. - slovenský matematik, pedagóg.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Stránka o drevenom chráme v obci


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Topoľa (okres Snina)

**Topoľa** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Poloha
Obec leží v údolí Uličky v pohorí Poloniny, na území rovnomenného národného parku, ktorý sa vyznačuje zachovalými bukovými spoločenstvami. 

## Doprava
Do obce vedie jediná cesta zo Sniny, ktorá pokračuje ďalej do obce Runina. Verejnú dopravu do obce zabezpečuje SAD Humenné. 

## Turistika
náhľad
Poloha obce v oblasti Národného parku Poloniny ju predurčuje ako vhodné miesto pešej turistiky. Z obce vedie modrá turistická značka do Ruského Potoka a Uličského Krivého, čím spája obce s unikátnymi drevenými cerkvami. Z Topole vedie lesná cesta do zaniknutej obce Ruské a následne do Ruského sedla, ktoré je hraničným bodom s Poľskom. 

Na turistickej významnosti pridáva poloha obce v Parku tmavej oblohy Poloniny, ktorý je prvou oblasťou svojho druhu na Slovensku. Park tmavej oblohy sa vyznačuje nízkym svetelným znečistením, vďaka nízkej hustote osídlenia, čím ponúka unikátne podmienky na pozorovanie nočnej oblohy.

## Kultúra
* V obci sa každoročne koná folklórny festival. 
* Je rodiskom významného rusínského buditeľa Alexandra Duchnoviča. 
* Nachádza sa tu drevená cerkov sv. Michala.

## Vojenský cintorín
Zriadený v r. 1915. Upravený v r.1917. 240 vojakov. 153 hrobov, z toho je 119 hrobov jednotlivých a 34 hrobov spoločných. Známa je identita 27 rakúsko-uhorských vojakov.

## Fotogaléria

Vojenský cintorín, Topoľa, okres Snina (02).jpg|Vojenský cintorín
Cerkov svätého Michala archanjela - vnútro, Topoľa, okres Snina.jpg|Interiér cirkve svätého Michala archanjela
Obec od cerkve svätého Michala archanjela, Topoľa, okres Snina.jpg|Obec od cirkve svätého Michala archanjela
Busta Alexandra Duchnoviča, Topoľa, okres Snina.jpg|Busta Alexandra Duchnoviča
Kostol sv. Petra a Pavla, Topoľa, okres Snina.jpg|Cerkov sv. Petra a Pavla
Židovský cintorín, Topoľa, okres Snina (02).jpg|Židovský cintorín
Kríž pred kostolom sv. Petra a Pavla, Topoľa, okres Snina.jpg|Kríž pred chrámom sv. Petra a Pavla


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Park tmavej oblohy Poloniny
* drevenechramy.sk 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Ubľa

**Ubľa** (,  alebo *Вубля*) je obec na Slovensku v okrese Snina.

Obec sa spomína v r. 1567, keď patrila k humenskému panstvu. Hromadná výstavba pri sútoku potokov Ublianka a Dúbravka sa začala v 1. polovici 20. storočia. V obci bola rozšírená domáca výroba poľnohospodárskeho náradia, dreveného kuchynského náradia a tkanie plátna. Obec je v súčasnosti hraničným priechodom medzi Slovenskom a Ukrajinou. V roku 2013 žilo v Ubli 796 obyvateľov, z toho 566 slovenskej národnosti, 176 rusínskej a 112 ukrajinskej. V obci sa nachádza základná škola s materskou školou.

## Pamiatky
* gréckokatolícky Chrám sv. Mikuláša z roku 1826
* vojenský cintorín (41 vojakov)
* prícestný kríž z roku 1907
* pamätná tabuľa Vojtechovi Boreckému
* pomník Židom zavraždeným banderovcami v roku 1945

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Ulič

**Ulič** ()je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Poloha
Obec sa nachádza dva kilometre od štátnej hranice s Ukrajinou a pätnásť kilometrov od Poľska.
Leží v údolí na sútoku Uličky a Zbojského potoka v pohorí Poloniny, na území rovnomenného národného parku.

## Názvy obce
Obec v priebehu histórie niesla tieto názvy: 1451 Hulics, Hvlydch, 1492 Vlicz, 1877 Ulics, 1902 Utczás a napokon od roku 1920 Ulič.

## Vlastníci obce
Obec, pôdu, lesy, tu vlastnili Szirmayovci, Vandernathovci, princezná Beaufort Spontin Fridešová, a posledná bola rodina Tiele-Wincler.

## História
Prvá archívna písomnosť o obci pochádza z roku roku 1451. V roku 1492 boli podľa listiny z archívu mesta Bardejov, Ihnat so synom Steczom, Romanom a Climom boli označení ako príslušníci zbojníckej družiny Fedora Hlavatého.

V 19. storočí bol v obci postavený kaštieľ. V roku 1867 gréckokatolícky kostol. Lesná železnica v katastri obce bola postavená v roku 1908. Počas prvej svetovej vojny v rokoch 1914 až 1915 sa obec dvakrát ocitla v tesnej blízkosti frontu. A to na jeseň roku 1914 a v mesiacoch apríl až začiatkom mája 1915. Z tohto obdobia je v obci vojenský cintorín, kde je pochovaných 71 vojakov. Nachádza sa tu aj hrob ruského generála Nikolaja Nikolajeviča Mirbacha.

Počas druhej svetovej vojny v rokoch 1939 až 1944 bola obec súčasťou Horthyovského Maďarska. Obec bolo oslobodená 26. októbra 1944. Po vojne v oblasti obce vyčíňali banderovci, ktorí 6. decembra 1945 pripravili o život 4 členov židovskej rodiny z obce.

## Pamiatky
* Gréckokatolícky kostol z r. 1867
* Prícestný kríž z roku 1902 umiestnený pod gréckokatolíckym kostolom 
* Vojenský cintorín z prvej svetovej vojny
* Pamätná tabuľa Rudolfa Wienera, Miroslava Poliščuka 
* Mergancov kameň - pomník hájnika Rudolfova Merganca
* Arpádova línia - obranné  opevnenie budované  počas druhej svetovej vojny

## Turistické zaujímavosti
* Miniskanzen - modely drevených cerkvi
* Grófska cesta - aleja z cudzokrajných dubov
* Dvere do Polonín - oddychovo-náučná zóna 
* Lyžiarske stredisko Ulič – Čertíž (dĺžka vleku 350 m) 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Uličské Krivé

**Uličské Krivé** () je obec na Slovensku v okrese Snina.

## Zaujímavosti
Medzi zaujímavosti patrí drevený gréckokatolícky chrám Sv. Archanjela Michala v Uličskom Krivom z roku 1718. Chrám sa nachádza v strede dediny. Drevená budova chrámu stojí na kamennom základe.

Vstupná brána je v barokovom štýle s pôvodnými závesmi. Interiér je rozdelený na babinec, loď a sakristiu. Ikonostas pochádza z 18. storočia. Ikona Krista Pantokrata nad cárskou bránou je zo 16. storočia. Ikony v ikonostase sú rozmiestnené v súlade s cirkevným kánonom.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Stránky o drevenom chráme


Kategória:Obce okresu Snina
Kategória:Rusínske obce okresu Snina
Zemplínske Hámre

**Zemplínske Hámre** sú obec na Slovensku v okrese Snina.

Obec založil Jozef Rholl. Počiatočný názov bol Rhollova Huta. Ťažilo sa tu železo a zlato. Bola tu odliata socha Herkula, ktorá je teraz umiestnená pri nemocnici v Snine. Ďalej tu boli odliate 2 sochy levov, ktoré sú teraz pri Humenskom kaštieli. Nad touto dedinou sa týči Sninský kameň a obďaleč neho je aj Morské oko. V okolí dediny je veľa lesov. Nachádza sa tu aj známa vyhasnutá sopka Vihorlat. Chránená krajinná oblasť Vihorlat má výnimočné postavenie. Samotná vrcholová kóta Vihorlatu má  je však v piatom stupni ochrany prírody.

[náhľad|vľavo|Pohľad na Zemplínske Hámre (vľavo) zo [Sninský kameň (vrch)|Sninského kameňa]]

Obľúbenou rekreačnou oblasťou je Sninský kameň a Morské oko. Túto oblasť navštívi ročne až 60 000 návštevníkov. Významná a vyhľadávaná oblasť s možnosťou rekreácie sú Sninské rybníky v blízkosti mesta Snina. Pre turistov sú k najviac navštevovaným lokalitám vybudované turisticky značené chodníky, atraktívne sú vybudované cyklotrasy.

V scenérií krajiny dominuje masívny, kompaktný vulkanický komplex s plošne rozsiahlými súvislými lesnými porastmi Vihorlatských vrchov, ktorý je v kontraste s hladšie modelovaným a menej členitým reliefom Beskydského predhoria, s nivou rieky Cirocha. Krajinný obraz dotvára vyčnievajúca skalná plošina Sninského kameňa. V úpätnej časti je komplex lesných porastov v dotyku s poľnohospodársky využívanou pôdou, ktorú dotvárajú prirodzené brehové porasty a sprievodná vegetácia vodných tokov a dreviny na plochách verejnej zelene v zastavanom území sídiel.

## Referencie

## Pozri aj
* Sninský kameň
* Morské oko

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Snina
Zvala

**Zvala** () bola obec na Slovensku v okrese Snina. 

Obec Zvala ležala v doline Stružnického potoka 18 km severne od obce Stakčín v nadmorskej výške 457 m n. m.. V roku 1986 bola evakuovaná kvôli výstavbe Starinskej priehrady. Prvá písomná zmienka je z roku 1543. Z pôvodnej obce sa zachoval obecný cintorín a jeden rodinný dom, slúžiaci ako poľovnícka chata Poľovníckeho združenia *ZUBOR ZVALA-SMOLNÍK*. Na mieste pôvodného murovaného kostola sv. Petra a Pavla z r. 1795 stojí kaplnka, kde sa každoročne konajú v prvú júlovú nedeľu odpustové slávnosti.

## Ďalšia literatúra
* 

Kategória:Slovenské obce zaniknuté vysídlením
Kategória:Stakčín
Gajary

**Gajary** sú obec na Slovensku v okrese Malacky. V obci je barokový rímskokatolícky Kostol Zvestovania Pána z roku 1680 a kaplnky Božského Srdca Ježišovho, Svätej rodiny, Panny Márie Lurdskej – všetky z roku 1690, Nepoškvrneného Srdca Panny Márie z roku 1856 a sv. Anny z roku 1690.

## História
V období bratríckych nájazdov existovala v chotári Gajary pevnôstka bratríckych vojsk. Toto miesto je dodnes známe ako *[[Gajary – Posádka|Posádka]]*. Za dedinou dodnes stojí chátrajúci židovský cintorín. V obci stála v minulosti aj synagóga, tá však bola za socializmu zbúraná. V chotári obce stál drevený most cez Moravu, ktorý viedol do Rakúskej obce Dürnkrut, na konci vojny bol však zničený, a nebol obnovený. Existuje plán na výstavbu nového cyklomosta, ten však doteraz nebol postavený. V okolí obce sa tiež dochovalo mnoho bunkrov postavených v rámci systému česko-slovenského predvojnového opevnenia, vrátane jediného bunkru typu LO vz. 37D (jednostrielňový) na západnom Slovensku. Dva z nich v posledných rokoch opravujú miestni dobrovoľníci.


Gajary-kostol-01.jpg|Kostol Zvestovania Pána
Bunker Gajary.jpg|Bunker LO vzor 37D v Gajaroch, ktorý je postupne rekonštruovaný dobrovoľníkmi


## Rodáci
* Dominik Skutecký (* 1849  – † 1921), maliar
* Terézia Hurbanová-Kronerová (* 1924 – † 1999), herečka

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Malacky
Kuchyňa (okres Malacky)

**Kuchyňa** je obec na Slovensku v okrese Malacky. Nachádza sa na úpätí Pezinských Karpát. V obci je rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša z roku 1701 a kaplnky sv. Anny, Panny Márie a sv. Rocha, ktoré vznikli pred rokom 1700.

Severovýchodne od centra obce sa nachádza prírodná rezervácia Vysoká, ktorá zaberá vrcholovú časť rovnomenného vrchu.

## Hrad Kuchyňa
vľavo|náhľad|Zvyšky západnej veže Kuchynského hradu
Nad lokalitou Vývrat sa nachádzajú zvyšky malého stredovekého hradu neznámeho mena. Jeho pozostatky boli objavené až v 80. rokoch minulého storočia. Predpokladá sa, že vznikol v tretej štvrtine 14. storočia. V dobe jeho vzniku patrilo územie Kuchyne Grófom zo sv. Jura a Pezinka, dá sa preto predpokladať, že ho postavili oni. Nálezy keramiky z 15. storočia svedčia o tom, že v tomto období ešte existoval. V tomto období vzniklo tiež predsunuté opevnenie na náprotivnom kopci. Hrad zanikol pravdepodobne v priebehu prvej polovice 16. storočia, keď Rod Grófov zo sv. Jura a Pezinka vymrel, a územie Kuchyne bolo pripojené k Plaveckému panstvu.

Z hradu sa zachovali už len terénne reliéfy, zvyšky stien dvoch veží a fragmenty hradných múrov.

## Vojenské letisko
V chotári obce Kuchyňa sa nachádza vojenské letisko Kuchyňa (známe tiež ako letisko Malacky, letisko Malacky-Kuchyňa, či ako letisko Nový Dvor). Letisko vzniklo v medzivojnovom období. Počas druhej svetovej vojny ho využívala nemecká Luftwaffe. Dňa 20. septembra 1944 bolo letisko bombardované a zničené 15. americkou leteckou armádou, pričom bola zasiahnutá aj obec Kuchyňa, kde bolo 6 mŕtvych a 14 zranených. V súčasnosti je na ňom dislokované Dopravné krídlo generála Milana Rastislava Štefánika Vzdušných síl Slovenskej republiky.

## Rodáci
* Štefan Jánoš, slovensko-švajčiarsky fyzik a univerzitný profesor, zakladateľ fyziky nízkych teplôt na Slovensku

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Malacky
Kostolište

**Kostolište** (starší názov *Kiripolec*) je obec na Slovensku v okrese Malacky. V obci je rímskokatolícky kostol sv. Martina. 

V obci sa vyskytol prvý prípad koronavírusu na Slovensku.

## Pamiatky
* Rodný dom Martina Benku - jednopodlažná stavba na pôdoryse v tvare písmena L
* Rímskokatolícky Kostol sv. Martina - jednoloďová pôvodne gotická stavba s vežou

## Rodáci
* Martin Benka, významný slovenský maliar, grafik a ilustrátor.
* Stano Král, slovenský divadelný a televízny herec a dabér

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Malacky
Jakubov

**Jakubov** je obec na Slovensku v okrese Malacky.

V obci je rímskokatolícky kostol sv. Filipa a Jakuba zo 17. storočia. Taktiež sa tu nachádza opustený židovský cintorín. Jakubovom preteká riečka Malina.

Obyvatelia tejto obce, podobne ako obyvatelia širšieho okolia (Malacky, Vysoká pri Morave, Kostolište, Láb, Zohor...), sa v minulosti živili najmä pestovaním konope. Toto konope, ktoré bolo známe ako „slovenské konope“, bolo považované za mimoriadne jemné a kvalitné. Vozili ho až do stredoslovenských banských miest. Ďalší dôležitý produkt z konope - konopný semiačkový olej zasa zasielali najmä do neďalekej Viedne na mestský osvetľovací ústav.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Malacky
Jablonové

**Jablonové** môže byť:
* obec v okrese Bytča, pozri Jablonové (okres Bytča)
* obec v okrese Malacky, pozri Jablonové (okres Malacky)
Borinka

**Borinka** (hist. slov. Pajštún, Kvetov) je obec na Slovensku v okrese Malacky, ležiaca asi  severne od Bratislavy v doline Stupavského potoka na juhozápadnom okraji Malých Karpát.  na západ od obce leží mesto Stupava, pod ktoré aj katastrálne patrí. Nad dedinou sa vypína zrúcanina hradu Pajštún z 13. storočia, patriaca do katastrálneho územia mesta Stupava, ktorá bola vypálená napoleonskými vojskami na začiatku 19. storočia. Udávajú sa roky 1809, 1810 aj 1811. Asi  východne od obce na ostrohu vrchu Úboč sa nachádza zrúcanina Dračieho hrádku.

Nachádza sa tu významná chatová oblasť, hrad Pajštún využívajú horolezci, turisti, z hradu je krásny výhľad na okolie, vidno až do Rakúska na známy zámok Schloßhof.

V obci je rímskokatolícky kostol Božského Srdca Ježišovho z roku 1864 a kaplnka Najsvätejšej Trojice z roku 1750.

## Vývoj počtu obyvateľov

## Rodáci
* Michal Bubnič, diecézny biskup rožňavský
* Bea Littmannová, slovenská speváčka

## Galéria

Borinka church 01.jpg|Kostol
Stupavsky potok 01.jpg|Stupavský potok v Borinke
Borinka z Pajštúna.jpg|Borinka z Pajštúna
Slovakia-Pajstun-07.jpg|Hrad Pajštún
Borostyankocivertanlegi2.jpg|Hrad Pajštún
Borostyankocivertanlegi3.jpg|Hrad Pajštún


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Malacky
Kategória:Turistická značkovaná trasa číslo 0702
Jablonové (okres Malacky)

**Jablonové** je obec na Slovensku v okrese Malacky. V obci je rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela z roku 1679. V obci žije približne 1 400 obyvateľov. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1206.

## Šport
*Jablonovský organizovaný šport* sa datuje od roku 1953, keď vznikla Telovýchovná jednota pod názvom Sokol. Po šiestich rokoch prišlo k zmene názvu na Družstevník. V súčasnosti má jediný oddiel v obci, futbalový, názov ŠK. O založenie telovýchovy a športu sa v Jablonovom zaslúžili Matej Boc, Alojz Jánoš, Stanislav Brichta, František Prokop, F. Reisenauer, Š. Jánoš, E. Rupec, J. Michalových, A. Rybár, A. Jánoš, I. Pavlíček, V. Malcher, Š. Rusnák.

Prvé ihrisko bolo za dedinou „na Nivách“. Na jeseň roku 1957 sa otváralo nové futbalové ihrisko, ktoré priaznivci futbalu vybudovali brigádnicky. Veľký rozkvet telovýchovy a športu zaznamenala obec koncom šesťdesiatych rokov. To bola veľká funkcionárska éra bývalého dlhoročného futbalistu, Štefana Masaroviča v jablonovskom športe, ktorá trvala až do roku 2002. V súčasnosti futbal neustále v Jablonovom pretrváva. Fungujú tri družstvá – žiacke, dorastenecké, a seniorské.

Kronikárom jablonovského futbalu od roku 1953 je Slávo Brichta.

## Genealogické zdroje
Záznamy o genealogickom výskume sú k dispozícii v štátnom archíve "Štátný archív v Bratislave"

* Rímskokatolícke cirkevné záznamy (narodenia / sobáše / úmrtia): 1652-1896 (farnosť A)

## Významní rodáci
* Ján Brichta (* 1928) - trpiteľ za vieru, Exaliev don Bosca, držiteľ Pamätnej medaily Ústavu Pamäti národa.
*Ján Želibský (* 1907 - † 1997) - pedagóg a maliar
*Anton Jánoš (* 1958) - brankár

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Malacky
Sološnica

**Sološnica** je obec na Slovensku v okrese Malacky vzdialená asi 53 km SZ od Bratislavy.

V obci je rímskokatolícky kostol Všetkých Svätých z roku 1699. V katastrálnom území sa nachádza časť NPR Roštún.

## Dejiny
Obec Sološnica sa prvý raz spomína v roku 1367. Ako jej názvy sa uvádzajú *Zeleskut*, *Praturnprunn* (1367), *Zyleskut* (1371), *Solossnicza* (1773).

Obec patrila grófom zo Svätého Jura a Pezinka, panstvu Plaveckého hradu, Serédyovcom, Balassovcom, potom panstvu Plavec-Malacky (vystriedali sa ako majitelia viaceré rodiny a ich pokolenia). Od 17. storočia prešiel Plavecký hrad a okolité obce do vlastníctva rodiny *[[Pálfiovci|Pálfyovcov]]*.

V roku 1720 pribudol v obci mlyn a rovnako v 18. storočí aj papiereň.

V roku 1828 mala obec 205 domov a 1 484 obyvateľov.

Kronika uvádza, že dedinu postihli rôzne nešťastia a pohromy. V roku 1857 vypukol v obci veľký požiar, keď za pol hodiny bola celá dedina v plameňoch, pretože väčšina striech bola zo slamy. Požiar si vyžiadal 12 ľudských životov. Z celej obce zostalo len 6 domov. Zachovali sa aj kostol a mlyn.

V roku 1861 na svätého Ducha sa po veľkej búrke zdvihla hladina Sološnického potoka a zaplavila časť obce.

Veľa vytrpeli obyvatelia za rakúsko-pruskej vojny roku 1866. Od Moravy k Trnave tiahlo pruské vojsko. Došlo k početným bojom. Množstvo nepochovaných mŕtvol zapríčinilo šírenie cholery na Záhorí. V Sološnici od 29. augusta do 14. novembra 1866 zomrelo na choleru 149 ľudí.

V roku 1909 sa v jarnom období zosunula pôda v chotári „Na jamách“ a „Nížiny“. K zosuvu prišlo v značnom rozmere. Majitelia pozemkov utrpeli značnú škodu. K veľkému zosuvu pôdy došlo aj v roku 1936.

Utrpenie, hlad a biedu prinieslo občanom obdobie 1. svetovej vojny (1914 - 1918), kedy bolo postupne z obce povolaných 180 mužov, ktorí bojovali na srbskom fronte. Niektorí z nich zostali nezvestní a 43 ich padlo vo vojne. Na pamiatku dala obec v roku 1931 postaviť pomník zo zbierky občanov.

Pretože sa v obci často vyskytovali požiare, rozhodli sa občania založiť hasičský spolok. Stalo sa tak 21. augusta 1881.


Súbor:Solosnicky potok.jpg|Sološnický potok
Súbor:Haviaren.jpg|Jaskyňa Haviareň
Súbor:Rostun 02.jpg|Vrch Vápenná


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Malacky
Lozorno

**Lozorno** je obec na Slovensku v okrese Malacky. Patrí do Bratislavského samosprávneho kraja (VÚC).

Jej nadmorská výška je , priemerná ročná teplota 17&nbsp;°C a priemerné ročné zrážky okolo . Lozorno leží v blízkosti západných svahov Malých Karpát v južnej časti Záhorskej nížiny. V strede dediny sa týči kostol sv. Kataríny, panny a mučeníčky z Alexandrie, ktorý pochádza z roku 1629. Ďalšími starobylými pamiatkami sú prícestné sochy sv. Jána Nepomuckého a sv. Floriána.

## Dejiny
Názov obce bol od roku 1438 Ezelarn, od roku 1589 Zorno a od roku 1773 je Lozorno. Osídlenie obce je známe už od 14. storočia, kde si obyvatelia svoje obydlia stavali popri Suchom potoku. Avšak prvá písomná zmienka je z roku 1438. V 16. storočí sa do obce prisťahovali chorvátski prisťahovalci, ktorí sú predkami väčšiny dnešných Lozorňanov. Obyvatelia sa živili poľnohospodárstvom, tkáčstvom, zeleninárstvom a vinohradníctvom.

Najstaršia pečať obce - sv. Katarína s nástrojmi svojho martýrstva - s ozubeným kolesom a mečom s palmovou ratolesťou (symbolom mučeníkov, ale tiež aj symbolom víťazstva nad svetom) pochádza zo 17. storočia.

V obci začala začiatkom 19. storočia fungovať cirkevná škola. Asi v roku 1933 jej úlohu  prebrala škola "meštianka", ktorá stála na západnom konci dediny smerom na výpadovku do Bratislavy. Približne v rokoch 1970 – 1990 bola používaná ako materská škola. Neskôr bola zbúraná a nahradila ju nová štvrť rodinných domov.

## Súčasnosť
Obec je vzdialená  od Bratislavy. Pri Lozorne je zjazd z diaľnice D2 Bratislava – Kúty - Praha, vďaka čomu je dobre spojená s hlavným mestom SR.

Nad dedinou sa nachádza vodná nádrž, z ktorej vyteká „Suchý potok“ krížom cez dedinu. Pri vodnej nádrži sa každoročne stretávajú obyvatelia Lozorna, prípadne susedia z okolitých dedín na Rybárskych zábavách. Nad vodnou nádržou je turistická cesta, ktorá vedie popri ďalších dvoch vodných nádržiach cez krásnu krajinu Malých Karpát do chatovej oblasti Košarisko, ktorá patrí k obci.

V Lozorne sa nachádza trojhviezdičkový hotel, ktorý poskytuje ubytovanie aj reštauračné služby, a viacero reštaurácií a krčiem.

## Mestská hromadná doprava

## Šport
Futbalový klub ŠK Lozorno-muži skončil v sezóne 08/09 na 8. mieste v III. lige-západ. Po jesennej časti sezóny 2009/2010 bol klub na 5. mieste v III lige západ. V dedine majú  štadión s kapacitou 850 ľudí. Futbalový oddiel má tri mládežnícke mužstvá od prípravky až po starších žiakov. Lozorno má aj hokejbalové mužstvo, ktoré postúpilo do najvyššej súťaže. Klub má vlastný hokejbalový štadión postavený v areáli futbalového ihriska (kapacita 150 ľudí). Lozorno ponúka možnosti turistiky, cykloturistiky a oddychu v okolitých lesoch. Športové aktivity ponúka tenisové ihrisko, futbalové ihrisko a golfový klub. V kultúrnom dome sa každoročne uskutočňujú stolnotenisové turnaje.

## Významné osobnosti
* Anton Tkáč (* 1951), olympijský víťaz v dráhovej cyklistike

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Malacky