Bzová (prírodná pamiatka)

**Bzová** je prírodná pamiatka, ktorá sa rozprestiera v okolí vrcholu kopca Bzová () nachádzajúca sa v Zlínskom kraji neďaleko obce Vlčková. Je súčasťou Prírodného parku Hostýnské vrchy. Vyhlásená bola roku 1987.

Stredom záujmu ochrany je lesný porast pralesovitého typu vo veku presahujúcom 160 rokov s charakteristickými drevinami pre vrcholovú časť Hostýnských vrchov. Predtým hojnejšie zastúpená jedľa biela takmer odumrela, zostali iba vyschnuté a padlé kmene. V podraste sa vyskytujú bežné druhy karpatskej kveteny a na spadnutých kmeňoch nachádza útočisko veľa druhov bezstavovcov, predovšetkým xylofágny hmyz. Bukový porast prirodzene omladzuje.

Oblasť, v ktorej sa chránené územie nachádza, bola a je veľmi intenzívne využívaná človekom, ako z hľadiska hospodárskeho, tak rekreačného. Bzová je jednou zo zastávok Náučného chodníka Lukov, ktorý sprevádza okolitou prírodou Hostýnských vrchov.

## Lokalita
vľavo|náhľad|Prales
Prírodná pamiatka spadá do Zlínskeho kraja, katastra obce Vlčková, od ktorej je vzdialená približne 2 km severozápadným smerom. Zaberá plochu 2,67 ha v nadmorskej výške 595 - 622 m. Celé územie patrí do juhozápadnej časti Hostýnských vrchov patriacich Hostýnsko-vsetínskej hornatine, do geomorfologickej subprovincie Vonkajších Západných Karpát. Kopec Bzová obklopuje hornatina s rozsiahlymi lesmi v okruhu niekoľkých desiatok kilometrov, avšak blízke okolie vrcholu je otvorené do voľnej krajiny a vystavené extrémnym poveternostným výkyvom. Juhovýchodným smerom sa okrem Vlčkovej nachádza dedina Lukov, Kašava a Držková vo vzdialenosti približne 2 km. Celá kopcovitá oblasť nie je poľnohospodársky príliš využívaná. Dominuje tu lesníctvo a chov dobytka.

## História
V tesnej blízkosti územia leží zrúcanina hradu Lukov, ktorého najstaršie časti pochádzajú zo 13. storočia. Oblasť prírodnej pamiatky a okolité lesy boli teda v minulosti hojne využívané na ťažbu dreva. So zánikom hradu hospodárenie neustalo, naopak došlo k intenzívnemu rozvoju vyvolanom valašskou kolonizáciou v 16. a 17. storočí. Aktívna lesnícka činnosť pokračuje v okolí dodnes. Teraz je les tvorený silným bukovým kmeňovým drevom vo veku cez 160 rokov. Územie o rozlohe 2,6761 ha bolo vyhlásené dňa 16. apríla 1987 Okresným národným výborom Gottwaldov ako Prírodná pamiatka, ktorej predmetom ochrany je Bukový prales s javorom horským a jedľou.

## Prírodné pomery

### Geológia a pedológia
Prírodná pamiatka je súčasťou geomorfologickej provincie Západné Karpaty, subprovincie Vonkajšie Západné Karpaty, oblasti Západné Beskydy, celku Hostýnsko-vsetínská hornatina. Geologickým podkladom Bzovej a priľahlého okolia je magurský flyš, tvorený prevažne paleogénnymi flyšovými pieskovcami ráztockých vrstiev soláňského súvrstvia. Naprieč, zhruba stredom územia, sa tiahne balvanitý vrcholový hrebeň.

Povrch je kamenistý, miestami s balvanmi a suťou. Pôdny kryt je prevažne tvorený kambizemou.

### Hydrológia
Podložie je tvorené málo priepustnými horninami magurského flyšu, kvôli tomu nedochádza k väčšej akumulácii vody.

Celé územie je odvodňované do Čierneho mora, z veľkej časti patrí do povodia rieky Moravy, severovýchod je potom odvodňovaný riekou Bečvou.

Zaujímavým je protiľahlý kopec Ondřejovsko, ktorý tvorí hranicu dvoch hydrologických povodí. Severná časť spadá do povodia Hanej a Moravy od Malej Hané po Dřevnice, menšia časť na východnej strane hrebeňa spadá do povodia Dřevnice a Moravy od Dřevnice po Olšavu. Do toho povodia spadá aj kopec Bzová s prírodnou pamiatkou.
vľavo|náhľad|Popadané stromy podliehajúce prirodzenému rozkladu sú útočiskom pre početné druhy bezstavovcov

Korytá všetkých riek a potokov sú výrazne poznačené ľudskou činnosťou. Dochádzalo k napriamovaniu a ohradzovaniu. Na niektorých tokoch boli tiež vybudované menšie nádrže (rybníky, retenčné nádrže, priehrady...). Dve retenčné nádrže sa nachádzajú v blízkosti prírodnej pamiatky v obci Vlčková.

### Flora
Vegetáciu prírodnej pamiatky tvoria kvetnatá bučina (*Dentario enneaphylli-Fagetum*) s prevažujúcim bukom lesným (*Fagus sylvatica*) v stromovom poschodí, miestami je primiešaný javor horský (*Acer pseudoplatanus*), brest horský (*Ulmus glabra*) a jedľa biela (*Abies alba*). V bylinnom poschodí sa vyskytujú bežné druhy karpatskej kveteny, napr. lykovec jedovatý (*Daphne mezereum*), zubačka cibuľkonosná (*Dentaria bulbifera*), lipkavec marinkový (*Galium odoratum*), bažanka trváca (*Mercurialis perennis*), kyslička obyčajná (*Oxalis acetosella*), čistec lesný (*Stachys sylvatica*), česnačka lekárska (*Alliaria petiolata*) a čerkáč hájny (*Lysimachia nemorum*). Na koreňoch a kmeňoch bukov je vyvinuté machové poschodie.
náhľad|Machy na koreňoch a kmeňoch starých bukov

### Fauna
Stromy poskytujú útočisko mnohým druhom vtákov, napr. jastrab krahulec (*Accipiter nisus*), jastrab veľký (*Accipiter gentilis*), holub plúžik (*Columba oenas*), holub hrivnák (*Columba palumbus*). Povalené kmene a pahýle stromov tvoria stanovište mnohým druhom bezstavovcov, tie predstavujú obživu pre ďatľa veľkého (*Dendrocopos major*), ďatľa prostredného (*Denrocopos medius*), tesára čierneho (*Dryocopus martius*). Z vtákov sa tu ďalej vyskytuje brhlík obyčajný (*Sitta europea*) a oriešok obyčajný (*Troglodytes troglodytes*). Zver je typická pre lesy mierneho pásma.

## Ochrana
Cieľom ochrany je zachovanie pôvodnej druhovej skladby pralesovitého charakteru v lesných typoch lipová javorina a jedľová bučina.

### Environmentálne problémy
Lesné porasty sú z minulosti ovplyvnené ťažbou a následným zalesňovaním holín nepôvodnými druhmi (smrek, borovica, smrekovec). Tiež priestorová skladba zalesnenia bola pozmenená, čo viedlo k častým zosuvom. Človek mal na lokalitu nepriaznivý vplyv aj v priebehu 19. a 20. storočia. Došlo k melioráciám, k výstavbám lesných a asfaltových ciest, regulácii potokov...

V 21. storočí sú to najmä vysoké stavy lesnej zveri, ktorá spôsobuje značné škody. V lesoch sa vyskytuje hlavne zver srnčia, danielia a muflónia, ktorá zabraňuje prirodzenej obnove. I jedľa biela (*Abies alba*), ktorá sa tu skôr hojnejšie vyskytovala, bola zredukovaná ohryzením semenáčikov, a najmä potom negatívnym dopadom exhalácií v priebehu 80. rokov minulého storočia. Teraz sa tu nachádza hlavne v podobe vyvratí a práchnivejúceho dreva.

vľavo|náhľad|Ceduľa pri vrchole

### Plán starostlivosti
Na niektorých miestach je potrebné vykonať mierne zásahy, v prvom rade vyrezať nálet nepôvodných drevín, predovšetkým smreka obyčajného a tiež začať prirodzenú obnovu pôvodných drevín s oplotením.

## Turizmus
Prírodná pamiatka Bzová je šiesta zastávka náučného chodníka Lukov. Hlavná časť meria bez odbočiek 7,5 km a takmer celý vedie lesnými porastami. Vybudovaný bol v roku 1992 Českým zväzom ochrancov prírody Zlín. V priebehu rokov bol zrekonštruovaný a aktualizovaný. K začiatku chodníka sa dá pohodlne dostať od autobusovej zastávky Lukov, Domov dôchodcov smerom k hájovni Růžová.

## Referencie


## Externé odkazy
* Prírodná pamiatka Bzová 

## Zdroj

Kategória:Pralesy v Česku
Kategória:Hostýnsko-vsetínská hornatina
Kategória:Chránené územia v okrese Zlín
Kategória:Prírodný park Hostýnské vrchy