Juhani Aho

**Juhani Aho** (* 11. september 1861, Lapinlahti – † 8. august 1921, Helsinki), vlastným menom **Johannes Brofeldt**, literárnym menom Siltanen, Jussi alebo len skrátene J.S-n, bol novinár a prvý fínsky profesionálny spisovateľ, vo svojej dobe jeden z najznámejších v Škandinávii. 

Špecializoval sa na krátke príbehy takzvané „hobliny“ (fínsky *lastu*). Čerpal z fínskeho folklóru, ale jeho tvorba nebola provinciálna a odrážala v sebe moderné literárne hnutie tej doby, najmä realizmus. Prekladal diela Alexandra Kiellanda, Alphonse Daudeta, Selmy Lagerlöfovej, Victora Huga, Maurice Maeterlincka a iných.

## Životopis
Juhani Aho sa narodil v Lapinlahti Theodorovi Brofeldtovi a Emme Snellmanovej. V roku 1884, kedy bol jeho otec menovaný farárom v Iisalmi, sa rodina presťahovala na faru vo Vieremä. Matkou bol vychovávaný v prísnom duchu pietizmu. V rokoch 1872–1880 študoval v Kuopiu a v roku 1880 nastúpil na Helsinskú univerzitu, kde do roku 1884 študoval klasické jazyky a históriu, školu však opustil bez promócie.

Najznámejšie Ahove diela sú romány Pastorova dcéra a Pastorova žena. Prvý bol ovplyvnený nórskou realistickou školou, druhý pobytom v Paríži.

V dobe svojich študíjnych rokov začal pracovať ako novinár a nasledujúce desaťročie prispieval do mnohých novín. V roku 1886 robil spolu so svojim bratom Pekkom Brofeldtom redaktora novín *Keski-Suomi*, v rokoch 1887–1889 pracoval pre noviny *Savo* a v roku 1889 sa pridal k zakladateľom *Päivälehti*. 

V rokoch 1889–1890 žil v Paríži. Vtedajšiu francúzsku morálku spolužitie muža a ženy a ďalšie rozdiely v myslení vtedajších Fínov a Parížanov popisuje v románe *Pastorova žena*.

V rokoch 1893–1903 bol členom *Uusi Kuvalehti*. V roku 1897 sa s rodinou presťahoval do Tuusuly, ktorá priťahovala veľa umelcov, spisovateľov a prominentov z fínskeho kultúrneho života, akými boli napríklad J.&nbsp;H.&nbsp;Erkko, Pekka Halonen, Eero Järnefelt alebo Jean Sibelius. 

Roku 1911 Ahovi vyšiel realisticko-romantický román Juha, ktorý bol neskôr vo Fínsku niekoľkokrát sfilmovaný, naposledy tiež režisérom Akim Kaurismäkim.

Bol ženatý s umelkyňou Venny Soldan-Brofeldtovou, s ktorou mal dve deti, Anttiho a Heikkiho. Zo vzťahu s Matildou (Tilly) Soldan, Vennyinou sestrou, mal syna Björna.

## Bibliografia

*1883 Vtedy, keď otec kúpil lampu (*Siihen aikaan kun isä lampun osti*)
*1884 Železnica (*[http://www.gutenberg.org/etext/10481 Rautatie]*)
*1885 Pastorova dcéra (*[http://www.gutenberg.org/etext/13662 Papin Tytär]*)
*1886 Kaarnajärnvský pán (*[http://www.gutenberg.org/etext/13581 Hellmannin herra]*, po česky 1905)
*1889 Do Helsínk (*[http://www.gutenberg.org/etext/13580 Helsinkiin]*)
*1890 Osamelý (*[http://www.gutenberg.org/etext/13593 Yksin]*) 
*1891 Hobliny (*Lastuja*) (diel I., II., III., IV., V., VI.*)
*[[1892]] Nové hobliny (*Uusia lastuja*)
*[[1893]] Pastorova žena (*Papin rouva*)
*[[1894]] Psanci (*Maailman murjoma*, po česky 1909)
*[[1897]] *Panu*
*[[1901]] *Aatteiden mies*
*[[1901]] *Tutkimus taudin syistä*
*[[1905]] *Antti Ahlström*
*[[1906]] Jar a neskorá zima (*Kevät ja takatalvi*)
*[[1906]] *Minkä mitäkin Italiasta*
*[[1907]] Ortieľ (*Tuomio*)
*[[1908]] *Minkä mitäkin Tyrolista*
*[[1911]] *Eläimiä*
*[[1911]] *Juha*
*[[1912]] *Maisemia*
*[[1912]] Sasu Punanen a iné hobliny (*Sasu Punanen ja muita lastuja*)
*[[1913]] Obrazy a fikcie z fínskej histórie 1–3 (*Kuvia ja kuvitelmia Suomen historiasta 1–3*)
*[[1914]] Svedomie (*Omatunto*)
*[[1916]] Poustovník mieru (*Rauhan erakko*)
*[[1918]]–[[1919]] *Hajamietteitä kapinaviikoilta*
*[[1919]] *Rakkautta*
*[[1920]] Spomínaš? (*Muistatko?*)
*[[1921]] *Lohilastuja ja kalakaskuja*
*[[1921]] *Kootut lastut*
*[[1918]]–[[1922]] *Kootut teokset i-x* 
*[[1953]] *Valitut teokset*
*[[1974]] *Lastuja'' 

Kategória:Fínski spisovatelia
Kategória:Fínski novinári
Kategória:Osobnosti na fínskych poštových známkach