Šuruppak

[alt=Zoznam názvov rôznych povolaní, hlinená tabuľka zo Šuruppaku. 2. polovica 3. tisícročia pred Kr. Vorderasiatisches Museum, Berlín|náhľad|Zoznam názvov rôznych povolaní, [hlinená tabuľka zo Šuruppaku. 2. polovica 3. tisícročia pred Kr. Vorderasiatisches Museum, Berlín]]

**Šuruppak** (sumersky „liečivé miesto"), moderne Tell Fara, Irak, bolo staroveké sumerské mesto, ktoré sa nachádzalo asi 55 kilometrov južne od Nippuru a 30 kilometrov severne od starovekého Uruku na brehu Eufratu. Šuruppak bol zasvätený Ninlil, nazývanej aj Sud, bohyni obilia a vzduchu.

Mesto sa najviac rozrástlo na konci obdobia ranej dynastie III (2600 až 2350 pred n. l.), keď zaberalo približne 100 hektárov.

„Šuruppak" je niekedy aj meno kráľa mesta, legendárneho preživšieho potopy a údajného autora *Poučenia od Šuruppaka*.

## História
[alt=Súhrnná správa o striebre pre miestodržiteľa napísaná sumerským klinovým písmom na hlinenej tabuľke. Zo Šuruppaku, približne 2500 rokov pred Kr. Britské múzeum, Londýn.|vľavo|náhľad|Súhrnná správa o striebre pre miestodržiteľa napísaná sumerským [Klinové písmo|klinovým písmom na hlinenej tabuľke. Zo Šuruppaku, približne 2500 rokov pred Kr. Britské múzeum, Londýn.]]
Najstaršie vykopané úrovne v Šuruppaku sa datujú do džemdetnasrského obdobia približne 3000 rokov pred Kr. Význam a rozloha mesta vzrástli a v ranom dynastickom období presiahli 40 hektárov (0,4 km2). Klinopisné tabuľky z obdobia ranej dynastie III ukazujú prosperujúcu, vojensky orientovanú ekonomiku s väzbami na mestá v celom regióne. Navrhuje sa, že Fara bola súčasťou "hexapolisu" s Lagašom, Nippurom, Urukom, Adabom a Ummom, pravdepodobne pod vedením Kiša. Podobne ako väčšina miest na Eufrate, aj toto mesto upadalo počas Akkadskej ríše.

Počas obdobia Ur III mestu vládli guvernéri (*ensi*), ktorých menoval Ur. Jeden z nich je známy ako Ur-nigar, syn Šulgiho, prvého vládcu obdobia Ur III. Jedna z tabuliek nájdených na lokalite je datovaná názvom roku na začiatok vlády Šu-Sina, predposledného vládcu tohto obdobia. Predpokladá sa, že bolo opustené krátko po roku 2000 pred Kr., hoci sa na lokalite našla jedna valcová pečať Isin-Larsa a niekoľko keramických plakiet, ktoré môžu pochádzať zo začiatku druhého tisícročia pred Kr. Povrchové nálezy sú prevažne z obdobia ranej dynastie. V 2. roku vlády Enlil-baniho (asi 1860 – 1837 pred Kr.), vládcu Isinu, je zaznamenané, že mudrc z Nippuru zanechal v Šurapaku bylinný liek.

Zo súdobých epigrafických pamiatok je známych niekoľko guvernérov mesta Šurappak v období ríše Ur III: Ku-Nanna, Lugal-hedu, Ur-nigin-gar a Ur-Ninkura. V oveľa neskorších literárnych kompozíciách sa spomína niekoľko údajných vládcov. V Sumerskom kráľovskom zozname je uvedený vládca Ubara-Tutu, posledný vládca „pred potopou". V niektorých verziách po ňom nasleduje syn Ziusudra. V neskorších verziách *[[Epos o Gilgamešovi|Eposu o Gilgamešovi]]* sa ako kráľ Šuruppaku uvádza muž menom Utnapištim, syn Ubara-Tutu. Predpokladá sa, že táto časť Gilgameša bola prevzatá z iného literárneho diela, mýtu o Atraháze.

## Potopa
Správa o vykopávkach z 30. rokov 20. storočia spomína vrstvu povodňových nánosov na konci džemdetnasrského obdobia v Šuruppaku. Šuruppak je v mezopotámskej legende jedným z „predpotopných" miest a domovom kráľa Utnapištima, ktorý prežil potopu tým, že si predtým vyrobil loď. Schmidt napísal, že biblický príbeh o potope „sa zdá byť založený na veľmi skutočnej udalosti alebo na sérii takýchto udalostí, ako to naznačuje existencia v Ure, v Kiši a teraz vo Fare, inundačných nánosov, ktoré sa nahromadili na vrchole ľudského osídlenia."

Ide o nánosy podobné tým, ktoré sa usadzujú pri riečnych avulziách, čo je proces, ktorý bol bežný v riečnom systéme Tigris - Eufrat.

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Archeologické lokality v Iraku
Kategória:Staroveké mestá