Októbrový diplom

**Októbrový diplom** (iné označenia: **Cisársky diplom o úprave vnútorných štátoprávnych vzťahoch v monarchii, 20. október 1860**, práv. označenie **Cisársky diplom 226/1860 r. z.**, ) bol dokument, cisársky diplom vydaný rakúskym cisárom Františkom Jozefom I. dňa 20. októbra 1860. Diplom ukončil obdobie neoabsolutizmu v krajine a znamenal návrat k štátoprávnemu usporiadaniu spred revolúcie 1848/1849.***'

== Historický kontext ==
Po porážke revolučných síl v [[Rakúske cisárstvo|Rakúskom cisárstve]] v roku [[1849]] bol v krajine zavedený prísne absolutistický režim známy ako [[Bachov absolutizmus|neoabsolutizmus]], alebo Bachov absolutizmus. Habsburské [[Dedičné krajiny (Rakúsko)|dedičné krajiny]] a [[Uhorsko]] prišli o relatívnu [[Autonómia (štátoprávne usporiadania)|autonómiu]], ktorú dovtedy mali, a obzvlášť závažne bola zasiahnutá historická kontinuita [[Uhorsko|Uhorska]], ktorému bola zrušená štátnosť (na základe tzv. [[Verwirkungstheorie]]), a v krajine boli zavádzané rakúske právne normy a mimoriadna správa.

Porážka [[Rakúske cisárstvo|Rakúskeho cisárstva]] vo vojne so [[Sardínske kráľovstvo|Sardínsko-piemondským kráľovstvom]] v roku [[1859]] však ukázala slabosť krajiny a jej absolutistického modelu, čo ihneď využili nespokojné kruhy v [[Uhorsko|Uhorsku]]. Následkom marcových nepokojov v [[Budapešť|Budapešti]] bol prepustený symbol neoabsolutizmu [[Alexander Bach]] a cisár zvolal [[Rozšírená ríšska rada|Rozšírenú ríšsku radu]]. V októbri následne vydal Októbrový diplom. Jedným z hlavných tvorcov diplomu bol [[Agenor Romuald Gołuchowski]].

== Vnútroštátne zmeny ==
V diplome cisár prisľúbil obnovu reprezentatívnych zastupiteľských zákonodarných orgánov ([[parlamentarizmus]]) a obnovu ústavnosti, ako i „''obnovenie historických práv Uhorska''", t.j. uhorskú štátnosť. Právne sa tak stav mal vrátiť do obdobia spred [[Uhorská revolúcia|revolučných rokov 1848/1849]] a dokument zároveň naznačil nové smerovanie výstavby štátu smerom ku [[Konštitucionalizmus|konštitucionalizmu]] a [[Federalizmus|federalizmu]] pri zachovaní nedeliteľnosti ríše. Odhliadnuc od postavenia národných snemov sa mala na zákonodarný orgán premeniť dovtedy poradná [[Rozšírená ríšska rada]], ktorej právomoci boli taxatívne vymedzené. Dokument bol síce pomerne vágnym dokumentom, ktorý mal byť neskôr vykonaný inými predpismi, bol však významným medzníkom v smere uvoľňovania pomerov v [[Rakúske cisárstvo|Rakúskom cisárstve]] a predchádzal [[Oktrojovaná ústava|oktrojovanej]] [[Februárová ústava|Februárovej ústave]] (aj [[Schmerlingová ústava]]) a [[Rakúsko-uhorské vyrovnanie|rakúsko-uhorskému vyrovnaniu]] v roku [[1867]]. Právnym základom a rámcom diplomu bola [[Pragmatická sankcia (1713)|Pragmatická sankcia]] z roku [[1713]], ktorú priamo spomína.***'

## Odozva
Cisárovu víziu nového usporiadania v českých krajinách podporila konzervatívna česká šľachta. Naopak liberálna časť rakúskych a českých Nemcov zložená prevažne zo štátnych úradníkov a síliacej vrstvy meštianstva sa k modelu federalizácie postavila skôr negatívne. Hlavným predstaviteľom a hovorcom tohoto smeru bol Anton von Schmerling, ktorý sa ako nový ministerský predseda následne zasadil o to, že bol v novej Februárovej ústave posilnený centralistický model na úkor federalizmu. Uhorské mocenské kruhy reprezentované uhorským snemom Októbrový diplom (a neskôr aj Schmerlingovu ústavu) odmietli a zotrvávali pri stanovisku, že platná je len Bratislavská marcová ústava (v maďarských prameňoch aj aprílová ústava), s ktorou však diplom nepočítal.****

## Referencie

Kategória:Právne predpisy v Rakúskom cisárstve
Kategória:Právne predpisy v Uhorsku
Kategória:Dejiny Rakúska
Kategória:Uhorsko
Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Dejiny Maďarska
Kategória:Dejiny Česka
Kategória:Dejiny Chorvátska
Kategória:Dejiny Slovinska