Historické župy na Slovensku

thumb|Župy na území Slovenska po roku 1882
Tento článok sa zaoberá vývojom komitátov, stolíc a žúp na území Slovenska.

## Moderné názvoslovie
V slovenskej historiografii existuje dvojitá terminológia ohľadom tejto problematiky:
* 1. skupina historikov hovorí o župách v celom ich vývoji od založenia po rok 1918 (napr. prof. Sedlák a i.)
* 2. skupina historikov rozlišuje 3 termíny podľa charakteru týchto územných celkov (napr. doc. Žudel):
** do 13./14. storočia hovoríme o (kráľovských) komitátoch
** od 13./14 storočia do roku 1849 hovoríme o (šľachtickej) stolici
** pre roky 1849 – 1928 a 1940 – 1945 hovoríme o (štátnych) župách

Prechod od komitátov k stoliciam prebehol v každej župe v inom čase.

## Členenie žúp
Jednotlivé stolice (župy) sa na Slovensku od 15. stor. do roku 1922 (s prestávkami v druhej polovici 19. stor.) ďalej členili na tzv. slúžnovské okresy (zvyčajne štyri).

## Dejiny žúp na území Slovenska
### Komitáty (10. – 13./14. stor.)
*Pozri aj:[[Komitát]]*

Komitáty v Uhorsku 

začali vznikať postupne pravdepodobne od konca 10. storočia za vlády Gejzu a/alebo prvého uhorského kráľa – Štefana I. (1000 – 1038). 

Na Slovensku okolo roku 1000 pravdepodobne už existovali tieto komitáty:
* Bratislavský
* Mošonský
* Rábsky
* Komárňanský                                                                     
* Ostrihomský
* Nitriansky
* Novohradský (vrátane neskoršieho Hontu)
* Turniansky

Ďalšie komitáty vznikali približne takto:
* na začiatku 11. storočia: Tekovský komitát, Zemplínsky komitát, komitát „comitatus Novi Castri“ (neskorší Abov, Šariš a Heveš)
* v 11. storočí: Hontiansky (vyčlenením z Novohradského) a Užský komitát
* koncom 11. stor.: Trenčiansky komitát, Gemerský komitát (vznikol najneskôr začiatkom 12. stor.)
* v 12. stor.: Zvolenský komitát (vrátane neskoršej Liptovskej, Oravskej a Turčianskej stolice)
* v druhej polovici 12. storočia: Spišský komitát
* v prvej polovici 13. storočia: Šarišský komitát (vyčlenením z komitátu Novi Castri)
* v druhej polovici 13. storočia: Abovská stolica (nový názov pre komitát Novi Castri)
* v prvých desaťročiach 14. storočia: Liptovská a Turčianska stolica (vyčlenením zo Zvolenského komitátu, ktorý sa tým zmenil na stolicu)
* v druhej polovici 14. storočia: Oravská stolica (vyčlenením zo Zvolenského komitátu)

Okrem toho ešte existovalo množstvo malých tzv. pohraničných komitátov, ktorých úlohou bolo chrániť hranice (na Slovensku napr. Hlohovec). Zanikli spolu so vznikom stolíc.

### Stolice (13./14. storočie – 1849)
*Pozri aj:[[stolica (územie)|stolica]] *

V 13. storočí postupne moc kráľov upadla a kráľovské komitáty sa postupne začali meniť na šľachtické stolice. Premena komitátov na stolice prebiehala na Slovensku takto:
* do konca 13. stor.: Abov, Bratislava, Gemer, Hont, Komárno, Novohrad, Ostrihom, Zemplín
* okolo 1300: Spiš, Turňa
* začiatkom 14. stor: Uh
* prvá polovica 14. stor.: Nitra, Šariš, Tekov, Trenčín, Liptov (osamostatnenie), Turiec (osamostatnenie), Zvolen
* druhá polovica 14. stor.: Orava (osamostanenie)

Hranice stolíc sa ustálili v 15. storočí. Na Slovensku existovalo od 14. stor. do roku 1802 (s výnimkou 1785 – 1790) týchto 21 stolíc:
*Abovská
*Bratislavská
*Gemerská
*Hontianska
*Komárňanská
*Liptovská
*Mošonská
*Nitrianska
*Novohradská
*Oravská
*Ostrihomská
*Rábska
*Spišská
*Šarišská
*Tekovská
*Trenčianska
*Turčianska
*Turnianska
*Užská
*Zemplínska
*Zvolenská

V r. 1802 bol Malohont definitívne (pretým v r. 1786 – 1790 počas tzv. jozefínskych reforiem cisára Jozefa II.) odčlenený od Hontianskej stolice (od ktorej ho však delilo územie Novohradskej stolice) a zlúčený spolu s Gemerskou stolicou do Gemersko-Malohontskej stolice.

Okrem stolíc mali v Uhorsku špeciálny štatút aj niektoré mestá či provincie. Na Slovensku to boli v novoveku najmä:
* na Spiši
** Provincia XXIV spišských miest
** Provincia XIII spišských miest
** Provincia XVI spišských miest
* Slobodné kráľovské mestá a banské mestá (väčšinou na území dnešného Slovenska), ktorých zoznam sa stále menil (v 19. stor. z nich sčasti vznikli tzv. municipiálne mestá).

#### Jozefínska reforma (1785 – 1790)
Hranice stolíc a ich funkcia boli značne zmenení v rámci tzv. jozefínskych reforiem v roku 1785 (zmena šlachtických stolíc na moderné štátne stolice), no už roku 1790 uhorská šľachta Viedeň donútila k návratu k systému spred roka 1785.

### Župy (1849 – 1945)
*Pozri aj: [[Župa (Uhorsko po roku 1849)]]*

#### Prvé provizórium (1849 – 1850)
Boli zachované hranice bývalých stolíc

#### Druhé, tzv. [[Geringer]]ovo, provizórium (13. 9. 1850 – 18. 1. 1853)
Na Slovensku sa Nitrianska župa nahradila Hornonitrianskou a Dolnonitrianskou župou a spojila sa Abovská a Turnianska župa. K Dolnonitrianskej župe pribudli ešte Bánovský slúžnovský okres od Trenčianskej stolice a Osliansky slúžnovský okres od Tekova. Časti Komárňanskej, Ostrihomskej a Rábskej župy na ľavom brehu Dunaja boli spojené do Komárňanskej župy (aj spolu s komárňanským predmostím na pravom brehu Dunaja).

Vznikli teda tieto župy na území Slovenska:
* Abovsko-turnianska
* Bratislavská
* Dolnonitrianska
* Hornonitrianska
* Gemerská
* Hontianska
* Komárňanská
* Liptovská
* Mošonská
* Novohradská
* Oravská
* Rábska
* Spišská
* Šarišská
* Tekovská
* Trenčianska
* Turčianska
* Užská
* Zemplínska
* Zvolenská

#### Tzv. definitívum (1853 – 1860)
Oravská a Turčianska župa boli spojené do Oravsko-tučianskej župy. Inak došlo len k malým zmenám.

#### Prechodné obdobie (1860 – 1867)
Postupný návrat k stavu z roku 1848.

#### Zmodernizované staré stolice (1867 – 1918)
Hranice žúp boli opäť zmenené na stav z r. 1848, aj keď drobné zmeny v priebehu hraníc zostali zachované.

* 1877: K Hontianskej župe bola pripojená Krupina, ktorá dovtedy bola slobodným kráľovským mestom
* 1882: Podľa zák. článku LXIII uhorského snemu z r. 1881 sa upravili hranice Abovskej (pridané Ťahanovce), Hontianskej (Kráľovce), Nitrianskej (Kostoľany pod Tríbečom), Novohradskej, Spišskej (Štós pripojený k Abovsko-Turnianskej), Šarišskej (pribudli Kráľovce, Fijaš, Ruská Voľa, Hermanovce atď.), Tekovskej (Neverice, Ladice), Užskej (Zbudza), Zemplínskej (Malý Kazimír, Byšta) a Zvolenskej župy. V tom istom roku bola Turnianska župa pripojená k Abovu a vznikla Abovsko-turnianska župa; obec Lipovník a ďalšie štyri dediny Turnianskej župy boli zase pripojené ku Gemersko-malohontskej župe.
* 1884: došlo ešte k drobným zmenám hraníc Bratislavskej (pridané ľavobrežné Dechtice), Abovskej, Nitrianskej a Zemplínskej župy.

Pôvodný počet slúžnovských okresov v každej župe (4) sa upravil podľa potrieb každej župy a ich hranice sa stanovili tak, aby sa čo najviac stali rýchlo dostupnými obyvateľom v ich rozsahu.

Na území Slovenska bolo po roku 1882 *11* celých žúp (Bratislavská, Nitrianska, Tekovská, Trenčianska, Turčianska, Oravská, Liptovská, Zvolenská, Spišská, Gemersko-malohontská., Šarišská), väčšia časť *6* žúp (Komárňanská, Hontianska, Novohradská, Abovsko-turnianska, Zemplínska a Užská) a iba niekoľko obcí troch žúp (Ostrihomská, Rábska, Mošonská). 

Nasledujúca tabuľka ukazuje župy na území Slovenska v rokoch 1884 – 1918:

Od konca 19. storočia navyše v Uhorsku existovali municipiálne mestá, ktoré boli viac-menej na úrovni žúp. Na Slovensku to boli tieto štyri mestá: 
* Banská Belá a Banská Štiavnica (jedno municipiálne mesto)
* Bratislava
* Komárno
* Košice

#### Česko-Slovensko (1918 – 1922)
Po vzniku Česko-Slovenska župy na území Slovenska a Podkarpatskej Rusi zostali v nezmenenom tvare a z veľkej časti s nezmenenými funkciami. Výnimku tvorili župy na južnom Slovensku – Rábska, Ostrihomská s Komárňanská – ktoré boli zlúčené do Komárňanskej župy, pretože z veľkej časti ležali v Maďarsku a župa Užská na východe, ktorej slovenská časť bola roku 1919 spojená so Zemplínskou župou (zvyšok Užskej župy ostal v Podkarpatskej Rusi). V súvislosti s hraničným sporom s Poľskom došlo aj k menším úpravám hraníc Oravy a Spiša.

Župné usporiadanie však bolo v novovzniknutom Česko-Slovensku len dočasným riešením. Župy mali značne potlačené svoje samosprávne funkcie a všetka moc bola sústredená do rúk vládou menovaného župana.

Na Slovensku v tomto období existovali tieto župy:
* Bratislavská
* Nitrianska
* Trenčianska
* Komárňanská
* Tekovská
* Turčianska
* Oravská
* Liptovská
* Zvolenská
* Hontianska
* Novohradská
* Gemersko-malohontská
* Spišská
* Abovsko-turnianska
* Šarišská
* Zemplínska

#### Česko-Slovensko – veľžupy (1923 – 1928)
Rozdelenie územia Slovenska bolo 01.01.1923 opäť zreorganizované, pôvodné župy zanikli a vzniklo šesť nových žúp (neoficiálne nazývaných veľžupy): 
* Bratislavská (sídlo Bratislava)
* Nitrianska (sídlo Nitra)
* Považská (sídlo Turčiansky Svätý Martin)
* Zvolenská (sídlo Zvolen)
* Podtatranská (sídlo Liptovský Svätý Mikuláš)
* Košická (sídlo Košice).

V Česku mali byť župy pôvodne tiež zavedené, ale nakoniec neboli, lebo by vo viacerých mali prevahu Nemci. V Podkarpatskej Rusi existovali až do roku 1928 pôvodné uhorské župy, čiže tzv. veľžupy boli v Česko- Slovensku zavedené čisto len na území Slovenska.

#### Česko-Slovensko (1928 – 1939 a 1945 – 1949)
V r. 1928 župné usporiadanie Slovenska a Podkarpatskej Rusi definitívne zaniklo a bolo nahradené krajinským usporiadaním (po česky *zemské zřízení*), pričom Slovensko tvorilo jednotnú *Slovenskú krajinu*. Toto zriadenie na Slovensku zaniklo roku 1939, ale bolo nakrátko obnovené po vojne v rokoch 1945-(31.1.)1949.

#### Slovensko (1940 – 1945)
V okyptenej prvej Slovenskej republike boli od 1. januára 1940 znovu vytvorené župy s upravenými hranicami, a to tieto:
* Bratislavská (sídlo Bratislava)
* Trenčianska (sídlo Trenčín)
* Nitrianska (sídlo Nitra)
* Pohronská (sídlo Banská Bystrica)
* Tatranská (sídlo Ružomberok)
* Šarišsko-zemplínska (sídlo Prešov)

## Zdroje

Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Administratívne členenie Slovenska