Constantin Frantz

**Constantin Frantz** (* 12. september 1817, Börnecke, Nemecko - † 2. máj 1891, Blasewitz) bol nemecký historik a spisovateľ.

## Život
Absolvoval štúdium matematiky a filozofie. Neskôr sa orientoval na štátovedu a praktickú politiku. Absolvoval študijné cesty po Francúzsku, Poľsku a Uhorsku. Do roku 1852 bol pracovníkom ministerstva zahraničia v Berlíne a v rokoch 1825 – 1856 v diplomatických službách. V roku 1856 odišiel zo štátnych služieb do súkromia – k vedeckej práci. Patrí medzi autorov, ktorých európske receptúry vychádzajú zo skúseností národov, ku ktorým patrili, v tomto prípade nemeckého.

## Názory
Frantz svoje predstavy vyjadril predovšetkým v spise z roku 1879 s názvom "Federalizmus". Patril medzi priekopníkov nemeckého zjednotenia a aj keď odsudzoval nacionalizmus, zisťoval akúsi "európsku misiu Nemecka". V národe nemeckom videl (slovami Schellingovými) "národ národov", a preto (nekriticky) v jeho spojení nachádzal vzor pre Európu. Podľa neho národný element v súboji s absolutizmom už dosiahol cieľa a musí preto ustúpiť do pozadia. Jadrom zjednocovanej Európy by sa mal stať spolok krajín strednej a severnej Európy. Tento blok by za pomoci Anglicka držal v šachu Francúzsko a Rusko, ako krajiny ktoré by sa mali neskôr v priaznivejšej politickej atmosfére budúcnosti k onomu spolku pripojiť. Jeho úvahy prekračovali európsky rámec, pretože počítali aj so začlenením USA – čím by vznikol svetový kresťanský spolok. Odmietal rolu veľmocí, ktoré vraj pre slobodu, pokrok a kultúru vykonali omnoho menej než štáty malé, do budúcnosti predstavujú negáciu vyšších dejinných, morálnych a civilizačných zásad, a preto musia zmiznúť. Perspektívu Európy videl teda nie v systéme časovo obmedzených a labilných mocenských aliancií, ale jednoznačne v európskej federácii štátov spojených trvalými väzbami.

## Dielo
náhľad|Hrob Constantina Frantza v Drážďanoch
* *1843: Grundsätze des wahren und wirklichen absoluten Idealismus.*
* *1844: Philosophie der Mathematik.*
* *1844: Versuch über die Verfassung der Familie.*
* *1846: Über Gegenwart und Zukunft der Preußischen Verfassung.*
* *1848: Polen, Preußen und Deutschland.*
* *1850: Unsere Politik.*
* *1851: Die Constitutionellen.*
* *1851: Unsere Verfassung.*
* *1851: Von der deutschen Föderation.*
* *1852: Louis Napoleon.*
* *1852: Die Staatskrankheit.*
* *1857: Vorschule zur Physiologie der Staaten.*
* *1858: Die Politik der Zukunft.*
* *1858: „Quid faciamos nos?“*
* *1859: Der Militärstaat.*
* *1859: Untersuchungen über das europäische Gleichgewicht.*
* *1861: Die Ereignisse in Amerika.*
* *1861: Drei und dreißig Sätze vom deutschen Bund.*
* *1862: Kritik aller Parteien.*
* *1863: Die Quelle alles Übels.*
* *1864: Der dänische Erbfolgestreit und die Bundespolitik.*
* *1865: Die Wiederherstellung Deutschlands.*
* *1870: Die Schattenseite des Norddeutschen Bundes.*
* *1870: Die Naturlehre des Staates.*
* *1871: Das neue Deutschland.*
* *1872: Die Religion des Nationalliberalismus.*
* *1873: Abfertigung der nationalliberalen Presse.*
* *1874: Der Nationalliberalismus und die Judenherrschaft.*
* *1877: Deutsche Antwort auf die orientalische Frage.*
* *1878: Der Untergang der alten Parteien.*
* *1879: Der Föderalismus als das leitende Prinzip für die soziale, staatliche und internationale Organisation, unter besonderer Bezugnahme auf Deutschland.*
* *1880: Blätter für deutsche Politik und deutsches Recht.*
* *1880: Schellings positive Philosophie.*
* *1881: Die soziale Steuerreform.*
* *1882 – 83: Die Weltpolitik unter besonderer Berücksichtigung auf Deutschland.*
* *1899: Die Gefahr aus Osten.* (Nachgelassene Arbeit, publiziert von Ottomar Schuchardt in „*Die deutsche Politik der Zukunft*“, Bd. 1, Celle 1899.)

## Zdroj
* František Mezihorák: *Malá encyklopedie velkých Evropanů*

Kategória:Nemeckí historici