Kómos (sprievod)

[náhľad|Atický [červenofigúrová keramika|červenofigúrový kylix, kómos – sprievod sprevádzaný hudbou a tancom, maliar: Brygov maliar, cca 490 – 480 pred Kr., Martin von Wagner Museum L 479, Würzburg]]  
**Kómos** () bol veselý sprievod s hudbou, spevmi a tancami, ktorý sa usporadúval počas starogréckych slávností; zvyčajne sa konal na počesť boha Dionýza.
 
Slovo kómos (mn. č. kómoi) má korene v antickom Grécku a jeho etymológia je úzko spätá s rituálnymi oslavami (v gréckom svete malo ale zrejme niekoľko významov). Prvé zmienky kómos opisujú ako rituál zahŕňajúci spev, tanec a hudbu, ešte nespájaný s Dionýzom. V podstate by sa ním dali označiť všetky scény, ktoré  sa dali všeobecne definovať ako orgiastické, predstavujúce skupinu alebo sprievod pijanov, teda *komastai* (termín, ktorý Beazley preložil ako bujarých), ktorí tancujú, spievajú, pijú, opíjajú sa atď.

Po etymologickej stránke sa predpokladá, že tento termín pochádza z archaického základu, ktorý súvisí s dedinou (kómé – κώμη), čo by znamenalo „dedinskú slávnosť“, alebo zo slovesa *keimai* (v zmysle „usadiť sa k jedlu“ alebo „odpočívať“). V súčasnej etymológii je slovo kómos priamym základom termínu komédia (κωμωιδία – kómóidia). Ten vznikol spojením slov *kómos* (oslava/sprievod) a *óidé* (pieseň). Podľa Aristotela (v spise *Poetika*) termín komédia odvodili od dórskeho slova *kómé* („dedina“). Aristoteles uvádza, že vznik komédie súvisí s komickými útvarmi, ktoré rozvíjalo dórske obyvateľstvo sicílskej Megary; znaky komédie mali viaceré posmešné piesne a veselé scénky predvádzané vo zvláštnych kostýmoch a vo zvieracích maskách.

Kómos sa v starovekom Grécku mohol oslavovať v dvoch hlavných kontextoch, a to v súkromnom a verejnom. V súkromnom často išlo o sprievod po skončení symposia (hostiny), kedy sa účastníci v podnapitom stave presúvali ulicami k domu hostiteľa alebo iného priateľa, sprevádzaní hudbou (napr. hrou na aulos) a tancom. Ich priebeh bol teda vždy do istej miery spontánny. Kómoi „osobného“ druhu sa konal často i v noci s ľuďmi nesúcimi pochodne. Vo verejnom kontexte bol súčasťou náboženských slávností, najmä Dionýzií, kde slúžil ako bujarý sprievod na počesť boha Dionýza a stal sa jedným zo základných stavebných kameňov pri vzniku gréckej komédie.  Oficiálne kómoi sa zvyčajne konali za denného svetla a boli možno dôstojnejšie a pokojnejšie. Ani jedna forma sa však nevyhnutne nezhoduje s definíciou a každá mohla obsahovať prvky druhého typu.
 
V rámci dionýzií bol kómos sprievodom polonahých i čiastočne kostýmovaných, pomaľovaných, podnapitých mužov, ktorí spievali posmešné, oplzlé piesne, vystrájali a zabávali sa (bola to neviazaná oslava). Sprievod sa konal večer prvého dňa osláv. Ústredným symbolom osláv bol i falos a účastníci prinášali kožené falosy, aby ich darovali bohu. Tým sa boh vína Dionýzos oslavoval aj ako boh plodnosti. V tomto kontexte, hoci v neskorej archaickej a klasickej vázovej maľbe je kómos často zobrazovaný ako pozostávajúci prevažne z opitých a sexuálne zhýralých mužov alebo satyrov. Literárne zdroje naznačujú, že komos bol niekedy užšie spojený i s inými spoločenskými slávnostnými aktivitami. V Hesiodovom diele Heraklov štít (270-285) je kómos predstavený ako súčasť svadobného sprievodu. Sprievod tu pozostáva z nevesty vedenej k ženíchovi na voze, skupiny hýriacich otrokov nesúcich pochodne, zborov mužov a žien hrajúcich hudbu a piesne a skupiny mladých mužov, ktorí sa veselia (κώμαζον, 281), spievajú a tancujú. Aj keď táto pasáž nenaráža na konzumáciu vína počas svadobného sprievodu, iné áno. V dielach lyrického básnika Pindara sa kómos vzťahuje na oslavný sprievod po víťazstve na celogréckych hrách (napr. olympijských).
  

Komast cup Louvre E742.jpg|Atická červenofigúrový Komast kylix so scénou kómos, cca 575 – 565 pred Kr., Louvre E 74, Paríž
Attic black-figure belly-amphora - ABV extra - Dionysos with satyrs and maenad - komos - Roma MNEVG 772 - 03.jpg|Atická čiernofigúrová amfora so zobrazením sprievodu kómos, cca 520 – 490 pred Kr.,  Museo nazionale etrusco di Villa Giulia 772, Rím
Polygnotos - ARV 1029 17 - symposion and komos - Ferrara MAN 9380 - 04.jpg|Atický červenofigúrový lebes od maliara Polygnóta zobrazujúci kómos, cca 450 – 425 pred Kr.,  Museo Archeologico Nazionale 9380, Ferrara
Attica, cratere con banchetto, attr. al pittore di kleophon, 440-430 ac ca. 01.jpg|Atický červenofigúrový kratér od Maliara Kleofóna, zobrazuje sprievod kómos, cca 440 – 430 pred Kr., Museum of Cycladic Art, Atény 

   
## Referencie

 
## Iné projekty
 

Kategória:Staroveké Grécko