Dráčovité

**Dráčovité** (Berberidaceae) je čeľaď rastlín z radu iskerníkotvaré (Ranunculales). 

## Výskyt
Druhy čeľade dráčovité v širšom zmysle (porov. kapitolu Systematika) sú rozšírené prevažne v miernom pásme severnej pologule, v Európe, Ázii, veľmi roztrúsené v Južnej a Severnej Amerike, severnej Afrike a Indomalajzii.

Zatiaľ čo rad iskerníkotvarých (*Ranunculales*) má pomerne dlhý fylogenetický vek, zasahuje až do  kriedového útvaru druhohôr, našli sa odtlačky vlastných dráčovitých (*Berberidaceae*) až vo vrstvách z neskorých treťohôr.

## Opis
Čeľaď zastupujú nízke stromy alebo kry, s jednoduchými alebo zloženými, opadavými alebo neopadavými listami, striedavého postavenia a niekedy s prílistkami. Kvety sú jednotlivé alebo v strapcových súkvetiach, pravidelné a obojpohlavné. Kvetný obal je v dvoch až štyroch kruhoch. Tyčinky sú obyčajne v dvoch kruhoch, sú citlivé na dotyk (dráždivé). Ich peľnice sa otvárajú dvomi viečkami alebo chlopňami. Gyneceum je jednoplodolistové. Plodom je bobuľa alebo tobolka.

## Systematika
### Zaradenie v systéme
Dnes sa čeľaď dráčovité v širšom zmysle (porov. nižšie) obyčajne zaraďuje do radu iskerníkotvaré (Ranunculales). V niektorých starších systémoch sa čeľaď dráčovité zaraďuje do radu **dráčotvaré** (Berberidales); ak sa pracuje s čeľaďou dráčovité v širšom zmysle (porov. nižšie), tak je čeľaď dráčovité jedinou čeľaďou radu dráčotvaré, ak sa naopak pracuje s čeľaďou dráčovité v užšom zmysle, tak rad dráčotvaré zahŕňa čeľaď dráčovité v užšom zmysle a ostatné s ňou príbuzné čeľade (porov. nižšie napr. Tachtadžian 1997) .

### Vnútorná systematika
#### Dráčovité v širšom zmysle
Rozdelenie čeľade dráčovité v širšom zmysle na rody je sporné, v závislosti od autora sa v súčasnosti uvádza napríklad 13 rodov, 14 rodov, 15 rodov, 16 rodov, 17 rodov, 18 rodov či 20 rodov. V trochu starších textoch nájdeme aj napr. delenie na 10 rodov či 12 rodov. 

Príklady rozdelení na rody:
*Delenie na 13 rodov podľa POWO (stav 2022) je takéto: *[[Achlys]]*, *[[Berberis]]* (dráč), *[[Bongardia]]*, *[[Caulophyllum]]* (kaulofylum), *[[Epimedium]]* (krpčiarka), *[[Gymnospermium]]*, *[[Jeffersonia]]* (dvojlist), *[[Leontice]]*, *[[Nandina]]* (nandina), *[[Plagiorhegma]]* (dvojlist), *[[Podophyllum]]* (noholist), *[[Ranzania]]*, *[[Vancouveria]]*.
*Delenie na 14 rodov podľa APW (verzia 14) je takéto: *[[Achlys]]*, *[[Berberis]]*, *[[Bongardia]]*, *[[Caulophyllum]]*, *[[Diphylleia]]*, *[[Dysosma]]*, *[[Epimedium]]*, *[[Gymnospermium]]*, *[[Jeffersonia]]*, *[[Leontice]]*, *[[Nandina]]*, *[[Podophyllum]]*, *[[Ranzania]]*, *[[Vancouveria]]*.
*Delenie na 15 rodov podľa NYBG (stav 2022) je takéto: *[[Achlys]]*, *[[Berberis]]*, *[[Bongardia]]*, *[[Caulophyllum]]*,  *[[Diphylleia]]*, *[[Epimedium]]*, *[[Gymnospermium]]*, *[[Jeffersonia]]*, *[[Leontice]]*, *[[Mahoberberis]]* (mahodráč), *[[Mahonia]]* (mahónia), *[[Nandina]]*,  *[[Odostemon]]*, *[[Podophyllum]]*, *[[Vancouveria]]*.  
*Delenie na 18 rodov podľa GRIN (stav 2022) je takéto: *[[Achlys]]*, *[[Alloberberis]]*, *[[Berberis]]*, *[[Bongardia]]*, *[[Caulophyllum]]*, *[[Diphylleia]]*, *[[Epimedium]]*, *[[Gymnospermium]]*, *[[Jeffersonia]]*, *[[Leontice]]*, *[[Mahoberberis]]*, *[[Mahonia]]*, *[[Moranothamnus]]*, *[[Nandina]]*, *[[Plagiorhegma]]*, *[[Podophyllum]]*, *[[Ranzania]]*, *[[Vancouveria]]*.
*Delenie na 20 rodov podľa Hsieh et al. 2022 je takéto: *[[Achlys]]*, *[[Alloberberis]]*, *[[Berberis]]*, *[[Bongardia]]*, *[[Caulophyllum]]*, *[[Diphylleia]]*, *[[Dysosma]]*, *[[Epimedium]]*, *[[Gymnospermium]]*, *[[Jeffersonia]]*, *[[Leontice]]*, *[[Mahoberberis]]*, *[[Mahonia]]*, *[[Moranothamnus]]*, *[[Nandina]]*, *[[Plagiorhegma]]*, *[[Podophyllum]]*, *[[Ranzania]]*, *[[Sinopodophyllum]]*, *[[Vancouveria]]*.

Poznámky k jednotlivým vyššie spomínaným rodom:
:-Rod mahónia (*Mahonia*) sa v súčasnosti uvádza buď ako samostatný rod alebo sa považuje za súčasť rodu dráč (*Berberis*). Či sa má rod mahónia považovať za súčasť rodu dráč je sporné už od 19. storočia. V širšom zmysle (spravidla do roku 2017) rod mahónia (*Mahonia*) zahŕňa aj rod *Alloberbis*.
:-Rod dráč (*Berberis*) dnes skoro vždy zahŕňa aj rod *Odostemon*. Rod dráč (*Berberis*) v širšom zmysle zahŕňa aj rod *Mahonia* (vrátane rodu *Alloberberis*), rod *Moranothamnus* (do roku 2017 súčasť rodu *Berberis*) a hybrid mahodráč (*Mahoberberis*).
:-Rod mahodráč (*Mahoberberis*) je hybrid a dávne hybridy sú možno aj rody *[[Alloberberis]]* a *[[Moranothamus]]*.
:-Rod krpčiarka (*Epimedium*) zhruba od 40. rokov 20. storočia zahŕňa aj bývalé samostatné rody *[[Aceranthus]]* a *[[Vindicta]]*
:-Rod dvojlist (*Jeffersonia*) v širšom zmysle zahŕňa aj rod *[[Plagiorhegma]]* (po slovensky takisto: dvojlist).
:-Rod nandina (*Nandina*) sa v niektorých starších deleniach uvádzal oddelene od čeľade dráčovité v širšom zmysle, a to v samostatnej čeľadi Nandinaceae.
:-Rod noholist (*Podophyllum*) dnes zahŕňa aj rod *Anapodophyllum*. Rod noholist (Podophyllum) v širšom zmysle zahŕňa aj rod *Sinopodophyllum*, v ešte širšom zmysle aj rod *Dysosma* a v najširšom zmysle aj rod *Diphylleia*. Niekedy sa do rodu Podophyllum (v užšom či širšom zmysle) zahŕňa aj rod *Ranzania*.

Staršie sa do čeľade dráčovité v širšom zmysle niekedy zaraďoval aj rod *[[Holboellia]]* (od roku 2012 obyčajne považovaný za súčasť rodu Stauntonia), inak zaraďovaný do čeľade lardizabalovité (*Lardizabalaceae*), alebo sa do čeľade dráčovité v širšom zmysle zaraďovali aj všetky ostatné rody z dnešnej čeľade lardizabalovité.

#### Dráčovité v užšom zmysle
V niektorých textoch je čeľaď dráčovité (Berberidaceae) poňatá užšie – zahŕňa len rody *Berberis*, *Mahonia*, alebo rody *Berberis*, *Mahonia* a *Ranzania*, alebo staršie (v 70. rokoch 20. stor.) rody *Berberis*, *Mahonia*, *Epimedium* a *Vancouveria*. Ostatné vyššie uvedené rody inde zaraďované do čeľade dráčovité v širšom zmysle sa potom uvádzajú zaradené v samostatných čeľadiach Leonticaceae, Nandinaceae a Podophyllaceae, pričom ale obsah čeľade Leonticaceae sa niekedy zaraďuje do čeľade Podophyllaceae.

Podobne napr. v práci Tachtadžjan 1997 čeľaď dráčovité (Berberidaceae) zahŕňa len rody *Berberis* a *Mahonia* a ostatné rody sú zaradené do čeľadí Leonticaceae, Nandinaceae, Podophyllaceae, Ranzaniaceae, Diphylleiaceae. V neskoršej práci Tachtadžjan čeľade Leonticaceae a Diphylleiaceae zrušil a ich obsah presunul do čeľade Podophyllaceae. To, čo je vyšššie označené ako dráčovité v širšom zmysle, autor chápe ako rad dráčotvaré (Berberidales).

## Zdroje

Kategória:Dráčovité