Kežmarok

**Kežmarok** (**', **', **') je [[Kežmarok (okres)|okresné mesto]] ležiace pod [[Vysoké Tatry (pohorie)|Vysokými Tatrami]] v [[Prešovský kraj|Prešovskom kraji]]. Je historickým mestom v tradičnom regióne [[Spiš (región)|Spiša]] a ústredným centrom [[Karpatskí Nemci|karpatských Nemcov]] žijúcich na [[Slovensko|Slovensku]] a v niekdajšom [[Uhorsko|Uhorsku]]. Patrí medzi najstaršie mestá na Slovensku. Mestské práva Kežmarku udelil uhorský kráľ [[Belo IV.]] v roku [[1269]]. [[Slobodné kráľovské mesto|Slobodným kráľovským mestom]] sa Kežmarok stal v roku [[1380]]. Historické jadro mesta je od [[11. jún]]a [[1950]] [[Mestská pamiatková rezervácia|mestskou pamiatkovou rezerváciou]]. V meste sa nachádza drevený [[Evanjelická cirkev augsburského vyznania na Slovensku|evanjelický]] [[Artikulárny kostol|artikulárny]] [[Kostol Najsvätejšej Trojice (Kežmarok)|Kostol Najsvätejšej Trojice]], ktorý je od [[7. júl]]a [[2008]] zapísaný do [[Lokality Svetového dedičstva v Európe|Zoznamu svetového kultúrneho a prírodného dedičstva UNESCO]].  Kežmarok je východiskovým bodom výletov do [[Tatranský národný park|Tatranského národného parku]] (16 minút autom), [[Národný park Slovenský raj|Národného parku Slovenský raj]] (22 minút autom) a [[Pieninský národný park|Pieninského národného parku]] (35 minút autom).

== Polohopis ==
[[Súbor:COA Kezmarok12.jpg|náhľad|[[Erb]] mesta Kežmarok z roku [[1463]] s anjelom držiacim mestský znak patrí medzi najstaršie na [[Slovensko|Slovensku]]]]
[[Súbor:Starý Kežmarok na listine.jpeg|náhľad|Kežmarok a [[Vysoké Tatry (pohorie)|Vysoké Tatry]] na listine z [[18. storočie|18. storočia]]]]
[[Súbor:Kežmarok - Sídlisko Juh a Vysoké Tatry 1.jpg|náhľad|Pohľad na [[Lomnický štít]] a [[Kežmarský štít]] zo sídliska Juh]]
Mesto sa nachádza v [[Podtatranská kotlina|Podtatranskej kotline]], v severnej časti podcelku [[Popradská kotlina]], v údolí rieky [[Poprad (rieka)|Poprad]]. Západným smerom ležia [[Vysoké Tatry (pohorie)|Vysoké Tatry]] a [[Kežmarská pahorkatina]], východne od Kežmarku sa dvíhajú [[Levočské vrchy]]. Mestom vedie [[Železničná trať Poprad-Tatry – Plaveč|železničná trať číslo 185]] a [[Cesta I. triedy 67 (Slovensko)|cesta I/67]], resp. [[Cesta I. triedy 66 (Slovensko)|cesta I/66]], ktorú tu križuje [[Cesta II. triedy 536 (Slovensko)|cesta II/536]]. Ďalšími okresnými mestami v okolí sú [[Poprad]], vzdialený  juhozápadne, [[Levoča]] vzdialená 27 [[Kilometer|km]] juhovýchodne, [[Spišská Nová Ves]] vzdialená  juhovýchodne a [[Stará Ľubovňa]] vzdialená  severovýchodne. Najbližším susedným mestom je  severne ležiaca [[Spišská Belá]]. [[Starý Smokovec]] – administratívne centrum mesta [[Vysoké Tatry (mesto)|Vysoké Tatry]], je vzdialený  na západ. Najbližšími hraničnými priechodmi sú 33 [[Kilometer|km]] vzdialené [[Podspády]] a 36 km vzdialená [[Lysá Poľana]] spájajúce [[Slovensko]] s [[Poľsko]]m.

[[Súbor:Kežmarok a Vysoké Tatry 1.jpg|stred|Panoráma Kežmarku a [[Vysoké Tatry (pohorie)|Vysokých Tatier]]|náhľad|682x682bod]]

Kežmarok leží v [[zrážkový tieň|zrážkovom tieni]] [[Tatry|Vysokých Tatier]] a [[Levočské vrchy|Levočských vrchov]]. Podnebie je mierne so studenými zimami. Podložie tvoria prevažne spraše, štvrtohorné usadeniny nív riek [[Poprad (rieka)|Poprad]] a [[Ľubica (prítok Popradu)|Ľubica]], pieskovce. Prevažujúce pôdne typy sú stredne ťažké hlinité hnedozeme, nivné pôdy a lužné pôdy. Sú tu náleziská pieskovca pod Jeruzalemským vrchom (Jeruzalemberg) a tehliarskej hliny v oblasti potoka [[Kežmarská Biela voda]].

Súčasná rozloha katastra mesta je . Sú v ňom zastúpené smrekové lesy (pôvodne bukové) s prevažujúcim porastom: smrek, borovica, smrekovec, borovica čierna, javor, jarabina, vŕba, krovie. Nachádzajú sa tu vzácne a chránené druhy rastlín: [[snežienka jarná]], [[šafran spišský]], poniklec, veternica hájna a živočíšstvo: sýkorka a drozd, zajac, srnčia zver, diviačia zver, veverica, líška.

V blízkosti mesta leží bývalý vojenský obvod [[Javorina (vojenský obvod)|Javorina]].

=== Vodné toky ===
* rieka [[Poprad (rieka)|Poprad]] s prítokmi:
** [[Slavkovský jarok]] zľava
** [[Vrbovský potok (prítok Popradu)|Vrbovský potok]] sprava
** Stránsky potok zľava
** [[Ľubica (prítok Popradu)|Ľubica]] sprava, do nej:
*** Ľubička sprava
*** [[Tvarožniansky potok]] zľava
** [[Biela voda kežmarská|Kežmarská Biela voda]] zľava
**[[Zlatná (prítok Popradu)|Zlatná]] sprava
** Hlboká voda zľava

=== Vodné plochy ===

* Vodná nádrž Kežmarok
* rybník na potoku [[Zlatná (prítok Popradu)|Zlatná]]

== Hospodárstvo a infraštruktúra ==
[[Súbor:Kezmarok2.jpg|náhľad|[[Radnica (Kežmarok)|Mestská radnica]] na Hlavnom námestí]]
[[Súbor:COA Kezmarok1.jpg|náhľad|[[Erb]] mesta Kežmarok vytesaný do kameňa na priečelí [[Radnica (Kežmarok)|mestskej radnice]]]]
[[Súbor:Kežmarok - Hlavné námestie.jpg|náhľad|Domy na Hlavnom námestí]]
[[Súbor:Kežmarok - EĽRO a Hradné námestie 1.jpg|náhľad|Pohľad na veže [[Radnica (Kežmarok)|mestskej radnice]] a [[Nový evanjelický kostol (Kežmarok)|Nového evanjelického kostola]]]]
[[Súbor:Kežmarok - EĽRO a radnica 1.jpg|náhľad|Festival [[EĽRO]] do Kežmarku láka tisíce návštevníkov]]
[[Súbor:Kežmarok - Zimný štadión 1.jpg|náhľad|Zimný štadión v Kežmarku bol dejiskom [[Univerziáda|Zimnej univerziády]] 1999]]
* Mestom prechádza [[Cesta I. triedy 67 (Slovensko)|cesta I/67]], resp. [[Cesta I. triedy 66 (Slovensko)|cesta I/66]] s trasou [[Banská Bystrica]] – [[Brezno]] – [[Poprad]] – Kežmarok – [[Spišská Belá]] – [[Tatranská Javorina]] – hraničný priechod s [[Poľsko]]m, na ktorej sa nachádza privádzač s pripojením na diaľnicu [[Diaľnica D1 (Slovensko)|D1]] v [[Matejovce (Poprad)|Matejovciach]]
*V meste končí [[Cesta II. triedy 536 (Slovensko)|cesta II/536]] s trasou [[Spišské Vlachy]] – [[Spišský Štvrtok]] – [[Vrbov]] – Kežmarok
*Autobusové spoje premávajú na autobusovú stanicu a autobusové zastávky, mestská autobusová doprava je zabezpečená jednou autobusovou linkou
* Mestom prechádza [[Železničná trať Poprad-Tatry – Plaveč|železničná trať číslo 185]] s trasou [[Poprad]] – Kežmarok – [[Stará Ľubovňa]] – [[Plaveč (okres Stará Ľubovňa)|Plaveč]]
*Trať prechádza [[Železničná stanica Kežmarok|železničnou stanicou]] a dvoma zastávkami Kežmarok zastávka a Kežmarok-Pradiareň
* V meste sa nachádza priemyselný park a podniky Tatranská mliekareň a.s., [[Tatralift|Tatralift a.s.]], Podtatranská hydina a.s., Karloff s.r.o., Kávomaty s.r.o., Oktan a.s., Kupo s.r.o., Tlačiareň Kežmarok GG s.r.o., Plastiflex Slovakia s.r.o., Mubea Automotive Slovakia s.r.o., Deltrian Slovakia s.r.o., Hengstler s.r.o., Institute Europharm s.r.o. a ďalšie
* Pôdohospodárstvo: orná pôda sa využíva na pestovanie obilnín, okopanín, krmovín, [[Repka olejná|repky olejnej]] , trávnaté porasty, záhrady
* Živočíšna výroba: chov dobytka, ošípaných, hydiny
* Lesné a vodné hospodárstvo: , z toho  lesy hospodárske a  lesy osobitného určenia; Využívajú sa na ťažbu dreva a rekreáciu
* Zdroje pitnej vody: vodojem Suchá hora, vodojem na svahu Jeruzalemského vrchu (Jeruzalemberg), potok [[Kežmarská Biela voda]], studne

=== Časti mesta ===
Mesto Kežmarok v súčasnosti pozostáva len zo samotného mesta a nemá žiadne mestské časti. V minulosti sa Kežmarok skladal z mestských častí:

* Kežmarok
* [[Ľubica (okres Kežmarok)|Ľubica]] (1974 – 1992)
* [[Malý Slavkov]] (1974 – 1995)

Významnými miestnymi časťami v súčasnosti sú:

* stredoveké jadro mesta Kežmarok
* sídlisko Juh, ktoré je s počtom obyvateľov približne 6000 najväčším sídliskom v meste
* sídlisko Sever
* časť Pradiareň (Špineraj, **'), ktorá vznikla v 19. storočí pri továrni na spracovanie ľanu

V roku 1885 postavili mestskú horáreň okolo ktorej vznikla časť Kežmarské Žľaby (Žleby, **'). Osadu v roku [[1947]] od mesta odčlenili, aby sa stala súčasťou mesta [[Vysoké Tatry (mesto)|Vysoké Tatry]]. Časť [[Mlynčeky]] (Mlynčoky, Tatranské Mlynčeky, **', **') vznikla okolo kežmarských mestských mlynov v [[19. storočie|19. storočí]]. Osada sa od mesta oddelila v roku [[1956]] a dnes tvorí samostatnú obec [[Mlynčeky]].

=== Ulice a námestia ===
Bardejovská, Baštová, Biela voda, Cintorínska, Dr. Alexandra, Daniela Fischera, Fraňa Kráľa, Garbiarska, Gaštanová, Generála Štefánika, Hlavné námestie, Hradné námestie, Hradská cesta, Huncovská, Hviezdoslava, Ivana Stodolu, Jonáša Záborského, Jakuba Kraya, Jána Chalupku, Južná, Kamenná baňa, Karola Kuzmányho, Kláštorná, Komenského, Kostolné námestie, Košická, Krvavé pole, Kukučínova, Kušnierska brána, Lanškrounská, Levočská, Ľubická cesta, Martina Lányiho, Michalská, Možiarska, Mučeníkov, Nábrežná, Nad traťou, Nižná brána, Nová, Obrancov mieru, Pavla Jozefa Šafárika, Petržalská, Pod lesom, Pod traťou, Poľná, Pradiareň, Pri zastávke, Priekopa, Rázusova, Severná, Sihoť, Slavkovská, Starý trh, Strelnica, Suchá hora, Štúrova, Tatranská, Tehelňa, Toporcerova, Továrenská, Trhovište, Tvarožnianska, Vyšný mlyn, Weilburská, Weinova, Záhradná, Zochova.

[[Súbor:Kežmarok - Kežmarský hrad 2.jpg|náhľad|[[Kežmarský zámok|Kežmarský hrad]]]]
[[Súbor:Kežmarok - Kežmarský hrad 3.jpg|náhľad|Podkova pre šťastie pred [[Kežmarský zámok|Kežmarským hradom]]]]
[[Súbor:Kézsmárk-ill2.jpg|náhľad|[[Vysoké Tatry (pohorie)|Vysoké Tatry]] v pozadí [[Kežmarský zámok|Kežmarského hradu]]]]
== Dejiny==
[[Súbor:Basilica of the Exaltation of the Holy Cross, Kežmarok1.JPG|náhľad|[[Bazilika svätého Kríža (Kežmarok)|Bazilika svätého Kríža]]]]
[[Súbor:Kežmarok - Bazilika (interiér) 2.jpg|náhľad|Interiér [[Bazilika svätého Kríža (Kežmarok)|Baziliky svätého Kríža]] a hlavný oltár s plastikou ukrižovaného [[Ježiš Kristus|Ježiša]] od [[Majster Pavol z Levoče|Majstra Pavla z Levoče]]]]
[[Súbor:Kežmarok - Nový evanjelický kostol 1.jpg|náhľad|[[Nový evanjelický kostol (Kežmarok)|Nový evanjelický kostol]]]]
[[Súbor:Kežmarok - Drevený kostol.jpg|náhľad|Drevený [[Evanjelická cirkev augsburského vyznania na Slovensku|evanjelický]] [[Artikulárny kostol|artikulárny]] [[Kostol Najsvätejšej Trojice (Kežmarok)|Kostol Najsvätejšej Trojice]], pamiatka [[UNESCO]]]]
[[Súbor:Kežmarok - EĽRO a drevený kostol 2.jpg|náhľad|V interiéri dreveného [[Evanjelická cirkev augsburského vyznania na Slovensku|evanjelického]] [[Artikulárny kostol|artikulárneho]] [[Kostol Najsvätejšej Trojice (Kežmarok)|Kostola Najsvätejšej Trojice]] je 1541 miest na sedenie]]
Mesto Kežmarok vzniklo v [[13. storočie|13. storočí]] spojením troch osád – osady svätého Michala obývanej strážcami kráľovského pohraničia, slovenskej osady svätého Kríža a saskej osady pri Kostole svätej Alžbety. Nepriame dôkazy napovedajú, že súčasťou Kežmarku je aj niekdajšia osada svätých Petra-Pavla. Územie mesta však bolo osídlené už v [[kamenná doba|kamennej dobe]]. Nachádzajú sa tu bohaté nálezy z bronzovej a železnej doby, sídlisko z laténskej a rímskej doby, slovanské sídlisko a základy sakrálnej stavby z [[12. storočie|12.]] – [[13. storočie|13. storočia]].

Prvá písomná zmienka o Kežmarku pochádza z roku [[1251]][[Belo IV.|.]] Mestské výsady mu v roku [[1269]] potvrdil kráľ [[Belo IV.]] a v roku [[1380]] sa Kežmarok stal [[Slobodné kráľovské mesto|slobodným kráľovským mestom]]. Ako slobodné kráľovské mesto získal viaceré hospodárske i politické privilégiá – napríklad právo dvoch výročných trhov ([[1419]]), sporné právo skladu ([[1435]]), právo meča ([[1438]]) a právo používať erb ([[1463]]). Podoba mestského erbu sa dodnes nezmenila.

V roku 1464 sa Kežmarok dostal do vlastníctva rodu Zápoľských. Stratil postavenie slobodného kráľovského mesta a dostal sa do poddanskej závislosti. Vypadol z kategórie najvýznamnejších miest Uhorského kráľovstva, čo potvrdili aj neskoršie zákonné články a dekréty panovníka Vladislava II. V kežmarskom chotári sa v ranom novoveku odohrali viaceré vojenské konfrontácie – jedna vyše storočná s blízkou [[Levoča|Levočou]] o právo skladu, ktoré Kežmarok získal podvodom vďaka sfalšovanej listine, a druhá takmer 250-ročná, ktorú viedlo mesto s majiteľmi [[Kežmarský zámok|hradu]], voči ktorým bolo v poddanskej závislosti. Do histórie mesta sa významne zapísali aj [[Protihabsburské stavovské povstania|protihabsburské povstania]] Juraja II. Rákociho a kežmarského rodáka [[Imrich Tököli|Imricha Thökölyho]], kedy o Kežmarok zápasili dve silné skupiny miestodržiteľov krajiny.

Kežmarok zohrával zásadnú úlohu v objavovaní a sprístupňovaní [[Vysoké Tatry (pohorie)|Vysokých Tatier]]. V meste v roku [[1873]] vznikol [[Uhorský karpatský spolok]] ako prvý turistický spolok v [[Uhorsko|Uhorsku]], ktorý bol neskôr presťahovaný do Levoče a potom do Spišskej Novej Vsi. Spolok okrem iného podnietil vznik [[Horská služba|horskej záchrannej služby]] a výstavbu modernej cesty, po ktorej vedie dnešná [[Cesta Slobody|Cesta slobody]]. Prvý známy turistický výlet do slovenských veľhôr podnikla kežmarská hradná pani [[Beata Laska]] v roku [[1565]]. Vedecké metódy pri výstupoch na tatranské štíty využili prírodovedci [[Dávid Fröhlich]], [[Juraj Buchholz]] ([[17. storočie]]) a [[Kristián Genersich]] ([[18. storočie]]). Prírodovedec a subrektor kežmarského lýcea [[Tomáš Mauksch|Thomas Mauksch]] založil [[Starý Smokovec]], z iniciatívy kežmarského učiteľa Jozefa Bohuša v roku [[1881]] vznikla tatranská osada [[Dolný Smokovec]] a v roku [[1888]] vznikla na mieste kežmarskej mestskej horárne tatranská osada [[Kežmarské Žľaby]].
[[Súbor:Kežmarok hrad 15 02.jpg|stred|náhľad|361x361bod|Obraz profesora kežmarského lýcea Ernsta Scholza z roku [[1938]] zachytáva Kežmarok ako vstupnú bránu do [[Vysoké Tatry (pohorie)|Vysokých Tatier]]]]
Výhodná poloha mesta pri dôležitých obchodných cestách spájajúcich [[Orient]] so severom [[Európa|Európy]] v stredoveku urýchlila jeho hospodársky rozvoj. Kežmarok bol počas minulých storočí veľmi živým mestom. Mesto bolo až do roku 1945 obývané prevažne [[Nemci|nemeckým obyvateľstvom,]] ktorí mali v oblasti dominantné postavenie. V [[15. storočie|15.]] – [[19. storočie|19. storočí]] tu pracovalo vyše 40 remeselníckych spoločenstiev – [[cech]]ov. Väčší počet [[cech]]ov na území Slovenska pôsobil už len v Bratislave, Košiciach a Levoči. Po celej [[Európa|Európe]] preslávili Kežmarok [[farbiar]]i, [[stolár]]i, [[tkáč]]i, [[súkenník|súkenníci]], [[ihliar]]i a [[zlatník|zlatníci]]. Mesto bolo známym hospodárskym a kultúrnym centrom [[Spiš (región)|Spiša]] a [[Uhorsko|Uhorska]]. Vďaka kvalitným školám, medzi ktoré patrilo významné [[Evanjelické lýceum (Kežmarok)|Evanjelické lýceum]] s vyše 400-ročnou tradíciou, do Kežmarku prichádzali profesori a študenti z celej [[Stredná Európa|strednej Európy]] – medzi nimi aj najvýznamnejší slovenskí literáti a vedci ako napríklad [[Pavol Országh Hviezdoslav]], [[Pavol Jozef Šafárik]], [[Aurel Stodola]] alebo [[Jur Hronec]].

Najväčší hospodársky a spoločenský úpadok v moderných dejinách Kežmarku nastal na konci [[19. storočie|19. storočia]], kedy sa vo väčšej miere začal vďaka železnici rozvíjať neďaleký Poprad. Koncom 19. storočia vznikol konflikt medzi rôznymi národnostnými hnutiami [[Rakúsko-Uhorsko|Rakúsko-Uhorska]], ktoré vyústili do poľských teritoriálnych požiadaviek  v oblasti [[Orava|Oravy]], [[Spiš]]a a [[Kysuce|Kysúc]]. V roku [[1918]] poľské vojská dočasne obsadili časti týchto regiónov, vrátane Kežmarku, aj obce [[Stará Ľubovňa]], [[Spišská Stará Ves]] a [[Podolínec]]. Po medzinárodnej intervencii sa na tomto území vytvorila neutrálna zona zabezpečená francúzskymi dohodovými vojskami. 
Po konci [[Druhá svetová vojna|druhej svetovej vojny]] bola väčšina nemeckého obyvateľstva vysťahovaná, preto bolo mesto dosídlené z viacerých oblastí Slovenska. Veľká časť nového obyvateľstva prišla z okolitých goralských obcí, zo [[Zamagurie|Zamaguria]], z Poľského Spiša, z [[Maďarsko|Maďarska]] aj z okolitých rusínskych obcí. V súčasnosti je odhadovaný počet Goralov v Kežmarku okolo 600 ľudí, čo tvorí 4% celkového obyvateľstva. 

Okrem týchto zmien bolo mesto v polovici 20. storočia pričlenené komunistickým režimom pod správu dovtedy nevýznamného  [[Poprad]]u. Od roku [[1996]] je Kežmarok opäť okresným mestom, aj keď hranice územia sa oproti pôvodným zmenili – súčasťou [[okres]]u dnes nie sú [[Vysoké Tatry (pohorie)|Vysoké Tatry]].

=== Názov mesta ===
Prvý písomný prameň z roku [[1251]] hovorí o Kežmarku ako o Villa Sexonum aput Ecclesiam Sancte Elisabeth. V roku [[1269]] dostalo mesto mestské práva a s nimi tiež meno Käsmarkt (neskôr Käsmark/Kesmark a niekedy chybne Kaisermarkt). Slovenské označenie mesta ''Kežmarok'' a maďarské označenie mesta ''Késmárk'' pochádzajú z nemeckej formy.

Podľa Kežmarku boli pomenované mnohé miesta v [[Tatry|Tatrách]], predovšetkým tie, ležiace na mestských pozemkoch – [[Kežmarský štít]], [[Zelené pleso kežmarské]], rieka [[Kežmarská Biela voda]], [[Kežmarská chata]], osada [[Kežmarské Žľaby|Kežmarské Zľaby]]. Časť Tatier v oblasti [[Lomnický štít|Lomnického štítu]] a [[Kežmarský štít|Kežmarského štítu]] pôvodne niesla názov Kežmarské vrchy. Kežmarský štít vtedy volali Mutter (**') alebo Grossmutter (**'). Lomnický štít volali Dedo. Názov mesta nesú aj iné krajinné a miestne pomenovania, medzi ktoré patria [[Kežmarská pahorkatina]], [[Kežmarské námestie]] v bratislavskej [[Bratislava – mestská časť Petržalka|Petržalke]] a Kežmarská ulica (**') v Budapešti.

### Pôvodné názvy mesta
Caseoforum (1361), Forum Casaeorum (1307), Forum Caseonum (1301), Forum Caseorum (1329), Kasmark (1269), Kazmarc villa (1270), Kaymarc (1270), Kayssmark (1288), Käszmark (1269), Kesemark (1369), Kesmarck (1392), Kesmarco (1338), Kesmarg (1294), Kesmark (1269, 1270, 1294), Kezmarc (1329, 1330), Kezmark (1294), Keysmarch (1272), Keyssmarkh (1269), Késmark (1288), Kismark (1294), Kissmark (1294), Kiszmark (1293), Kümark (1294)

### Historické pamiatky
Kežmarok patrí medzi prvé pamiatkovo chránené mestá na Slovensku – 11. júna 1950 bolo historické jadro Kežmarku vyhlásené za mestskú pamiatkovú rezerváciu, ktorých je u nás v súčasnosti 18. Medzi národné kultúrne pamiatky nachádzajúce sa na území mesta patrí drevený evanjelický artikulárny Kostol Najsvätejšej Trojice, ktorý sa 7. júla 2008 stal pamiatkou UNESCO. Významnou národnou kultúrnou pamiatkou je Evanjelické lýceum s jednou z najväčších historických školských knižníc v strednej Európe. Kežmarské lýceum navštevovali študenti a profesori nie len z Uhorska, ale aj zo širokého okolia. Medzi nimi boli mnohí významní literáti ako Pavol Országh Hviezdoslav, Pavol Jozef Šafárik, Karol Kuzmány, Jonáš Záborský, bratia Ján a Samo Chalupka, Samo Tomášik, Janko Kráľ, Martin Rázus, Ivan Stodola, Ján Generisch, Jovan Sterija-Popovič, Lazar Lazarevič; Maliari Ladislav Mednyánszky, Peter Bohúň; Lekári Vojtech Alexander, Daniel Fischer, Ľudovít Markušovský; Geografi a historici Dávid Fröhlich, Juraj Buchholtz mladší, Kristián Generisch, bratia Pavol a Ján Hunfalvy, Thomas Mauksch, Samuel Weber; Filozofi a ekonómi Gregor Berzeviczy, Ján Feješ, Martin Schwantner; Prírodovedci, fyzici a matematici Aurel Stodola, Jur Hronec, Thomas Mauksch, Fridrich Hažlinský, Ferdinand Filarský, Friedrich August Hazslinszky a ďalší.

K najvýznamnejším kežmarským historickým pamiatkam patria:
* Stará budova Evanjelického lýcea s historickou knižnicou (1774 – 1776)
* Drevený evanjelický artikulárny Kostol Najsvätejšej Trojice (17. storočie), od 7. júla 2008 zapísaný do Zoznamu svetového kultúrneho a prírodného dedičstva UNESCO
* Nový evanjelický kostol s mauzóleom Imricha Thökölyho postavený v eklektickom štýle (1872 – 1894)
* Neskorogotická rímskokatolícka Bazilika svätého Kríža (1444 – 1498) s okolím a hlavný oltár s plastikou ukrižovaného Ježiša od Majstra Pavla z Levoče
* Renesančná zvonica (1591)
* Barokový rímskokatolícky Kostol Navštívenia Panny Márie, bývalý kostol rehole pavlínov (1747 – 1772)
* Neskorogotický mestský hrad (1462)
*Zachované časti mestského opevnenia (15. storočie)
* Mestská radnica (pôvodne gotická stavba z roku 1461, prestavaná v klasicistickom slohu v roku 1799)
* Reduta postavená v klasicistickom slohu (17. storočie)
*Starý cintorín (17. storočie)
*Ortodoxný židovský cintorín (19. storočie)
*Strelnica kežmarského Streleckého spolku (1872)
*Lekáreň Ku korune (19. storočie)
* Železničná stanica postavená v secesnom štýle (1914)
*Turbína, najstaršia nepretržite fungujúca elektráreň na Slovensku (1910)
*Pradiareň (Špineraj), textilná továreň na spracovanie ľanu (19. storočie)
*Weinova továreň, priemyselné budovy Prvej spišskej mechanickej tkáčovne Kežmarok (19. storočie)
*Jeruzalemský vrch (Jeruzalemberg), archeologické nálezisko pravekého osídlenia

### Sakrálna architektúra
Takmer osem storočí existencie Kežmarku poznačilo i jeho architektúru, ktorá počnúc románskym slohom obsahuje takmer každý stavebný štýl. Okrem dreveného evanjelického artikulárneho Kostola Najsvätejšej Trojice patria medzi sakrálne dominanty mesta aj Nový evanjelický kostol z roku 1894 s hrobkou Imricha Thökölyho a Bazilika svätého Kríža z roku 1498, ktorá patrí svojimi rozmermi medzi najväčšie na Slovensku. Pred bazilikou je samostatne stojaca renesančná zvonica z roku 1591, ktorá bola v minulosti vyzdobená zlatom. Dnes je považovaná za najstaršiu renesančnú zvonicu na Slovensku. Nachádza sa tu tiež barokový rímskokatolícky Kostol Navštívenia Panny Márie z roku 1772 a kaplnky Božského Spasiteľa, svätého Jána Nepomuckého a Kaplnka Kristovho pádu pod krížom. V priestoroch Kežmarského hradu sa nachádza Kaplnka svätého Kríža vybudovaná v barokovom slohu. K novším sakrálnym stavbám patrí modlitebňa Bratskej jednoty baptistov z roku 1929 a kláštor redemptoristiek, ktorý stojí na Hradnom vrchu. Stavba kontemplatívneho kláštora bola dokončená v roku 2005. V roku 2008 bol dostavaný gréckokatolícky Chrám Narodenia presvätej Bohorodičky.

## Kultúra, šport a oddych
[náhľad|Stará budova [Evanjelické lýceum (Kežmarok)|Evanjelického lýcea]]
[náhľad|Jedna z [Bašta (hradby)|bášt mestského opevnenia]]

### Kultúrne inštitúcie

* Mestské kultúrne stredisko v Kežmarku vo februári 2021 začlenili do štruktúry mestského úradu a premenili na Oddelenie kultúry. Do kompetencií Oddelenia kultúry patria mestské mediá a správa divadelnej sály, kina, výstavnej siene a mestskej knižnice. V roku 2020 pribudol najnovší priestor pre kultúrne podujatia Záhrada. Oddelenie kultúry usporadúva predovšetkým divadelné predstavenia, filmové predstavenia, hudobné koncerty a výstavy výtvarného umenia. 
*Kino sídliace v budove reduty funguje od roku 1917. V súčasnosti nesie názov Kino Iskra a od 22. novembra 2010 v ňom pôsobí aj Filmový klub Iskra, ktorý usporadúva premietania slovenských a zahraničných nezávislých filmov za účasti ich tvorcov. Na Jeruzalemskom vrchu (Jeruzalemberg) v tesnom susedstve sídliska Sever sa nachádza amfiteáter.
*Mestská knižnica Kežmarok vlastní približne 50 000 zväzkov kníh. Vznikla v roku 1945, ako knižnica spolku Katolícky kruh, v roku 1952 sa stala okresnou knižnicou a od roku 1960 je mestskou knižnicou.
*Lyceálna knižnica je historická knižnica evanjelickej cirkvi, obsahuje vyše 150 000 zväzkov historických kníh, mnohé sú jedinými exemplármi na Slovensku. Je to jedna z najväčších historických školských knižníc v strednej Európe.
* Na Kežmarskom hrade od roku 1931 sídli Múzeum v Kežmarku zachytávajúce dejiny mesta a jeho postavenie v kontexte Vysokých Tatier a Spiša . Dostupná je aj výstava historických vozidiel. Súčasťou múzea sú okrem expozícií na hrade aj Múzeum bytovej kultúry na Hlavnom námestí, ktoré ponúka expozíciu meštianskej bytovej kultúry na Spiši a výstavná sieň na Ulici Dr. Alexandra.
*Výstavy výtvarného umenia môžu návštevníci vidieť aj v nezávislej Galérii U anjela.
*V meste pôsobí folklórny súbor Magura s viac ako päťdesiatročnou tradíciou a detské folklórne súbory Maguráčik a Goralik.
*Zastúpenie tu má Karpatendeutscher Verein in der Slowakei (**').
*V Kežmarku pôsobia vydavateľstvá Vivit a Jadro.
*Informovanosť občanov mesta zabezpečujú od roku [[1993]] obnovené noviny Kežmarok a od roku [[2006]] do roku 2024 Kežmarská televízia. V roku 2024 z dôvodu cenzúry Kežmarská televízia prerušila vysielanie.
*V rokoch [[1941]] až [[1944]] v Kežmarku pôsobil [[Institut für Heimatforschung|Institut für Heimatforschung in Käsmark]] (**').

### Kultúrne podujatia
Letný festival EĽRO (*Európske ľudové remeslo*) patrí medzi najväčšie festivaly ľudových remesiel a ľudového umenia v Európe. Koná sa od roku 1991 a nadväzuje na tradíciu kežmarských výročných trhov. V zime sa na Hlavnom námestí konajú Vianočné trhy. V júni sa v uliciach Kežmarku a v Mestskom kultúrnom stredisku schádzajú návštevníci festivalu mládežníckych divadiel Divadlenie. Od roku 2011 sa na prelome mesiacov júl a august koná Letné kino na hradnom nádvorí. Medzi tradičné podujatia patria Kežmarská hudobná jar a Kežmarská hudobná jeseň. V októbri sa v meste koná Medzinárodný festival horských filmov.

### Šport
Kežmarok ponúka množstvo príležitostí na výlety do prírody a na moderné športové vyžitie. Tradícia kežmarského športu siaha hlboko do minulosti. Strelecký spolok tu vznikol už v roku 1510 a dodnes sa zachovala budova jeho strelnice, množstvo terčov a pamätných predmetov. V roku 1873 v meste vznikol Uhorský karpatský spolok, ktorý bol prvou turistickou organizáciou v Uhorsku. Od sezóny 1923/1924 kežmarský Karpatský spolok okrem iných aktivít organizoval hokejovú pohárovú súťaž v Starom Smokovci, ktorá patrila medzi prvé na Slovensku.

Mesto je východiskovým bodom na túry predovšetkým do Vysokých Tatier, Levočských vrchov, Spišskej Magury, Pienin a Slovenského raja. Neďaleko Kežmarku sa nachádza moderný golfový areál Royal Valley Golf Club. Obľúbeným miestom cyklistov a korčuliarov je cyklistický chodník, ktorý vedie od Turbíny na juhozápadnom konci mesta cez jeho historické jadro, sídlisko Sever, Strážky, Spišskú Belú a Tatranskú Kotlinu do Ždiaru, alebo cez sídlisko Juh do Vrbova. V súčasnosti je vo výstavbe predĺženie chodníka od Turbíny cez Huncovce do Veľkej Lomnice. Lesopark Sever poskytuje možnosti na pešie a cyklistické výlety na Jeruzalemský vrch (Jeruzalemberg), do Hájovne spojenej s časťou Pradiareň (Špineraj) závesným lanovým mostom ponad rieku Poprad, k rybníku na potoku Zlatná a do okolitých lesov a vrchov, ktorými vedú aj značené cyklistické cesty. V zime je možné lyžovať na dvoch priľahlých zjazdovkách a bežeckých tratiach, v letnej sezóne sú k dispozícii mestské tenisové kurty. Rybolov je okrem rybníka na Zlatnej možný aj na Vodnej nádrži Kežmarok nachádzajúcej sa na juhozápadnom okraji mesta. Lesopark Juh ponúka možnosti na ľahké vychádzky predovšetkým na Suchú horu a k Vodnej nádrži Kežmarok.

Na území mesta sa nachádza letné kúpalisko, zimný štadión s kapacitou 3500 miest, futbalový štadión s bežeckým oválom, tréningový futbalový štadión a Športová hala Vlada Jančeka. Každoročne sa tu konajú turnaje vo volejbale, hokejbale, futbale, šachu, lukostreľbe, tanečnom športe, atletike a nočný beh. Mesto je domovom extraligového hokejbalového družstva MŠK Kežmarok.

* JAMES Kežmarok – horolezecký klub
* Royal Valley Golf Club – golfový klub (Malý Slavkov)
*MŠK Kežmarok – mestský športový klub

*MHK Kežmarok – hokejový klub
* 1. MFK Kežmarok – futbalový klub
* KV MŠK Oktan Kežmarok – volejbalový klub
*CK MŠK Kežmarok – cyklistický klub
*TŠC Tempo Kežmarok – klub športového tanca

### Turistický ruch
Návštevníci Kežmarku môžu získať informácie o meste a jeho regióne v Kežmarskej informačnej agentúre na Hlavnom námestí. Ubytovanie v historickom jadre Kežmarku poskytujú Hotel Club a Boutique Hotel Hviezdoslav. Hostia nájdu ubytovanie aj v Penzióne Kiska, Penzióne Berg a v mnohých menších penziónoch a ubytovniach v historickom jadre a v blízkom okolí.

V blízkosti mesta sa nachádza pobočka Slovenskej národnej galérie sídliaca v renesančnom kaštieli v Strážkach. Návštevníci tu môžu vidieť výstavu obrazov impresionistu Ladislava Mednyánszkého. V neďalekej Spišskej Belej sa nachádza Múzeum J. M. Petzvala, ktoré zachytáva život matematika a fyzika Jozefa Maximiliána Petzvala – vynálezcu moderného fotografického objektívu.

Bezprostredné okolie Kežmarku ponúka najlepšie turistické atrakcie na Slovensku. Kežmarok je východiskovým bodom výletov do Tatranského národného parku (16 minút autom), Národného parku Slovenský raj (22 minút autom) a Pieninského národného parku (35 minút autom). Návštevníci sa môžu vydať na výlety lanovkou na Skalnaté pleso, na Lomnický štít alebo na Hrebienok. V Tatranskej Kotline je od roku 1884 prístupná Belianska jaskyňa, ktorá je jedinou jaskyňou v Belianskych a Vysokých Tatrách otvorenou verejnosti. V neďalekej goralskej obci Ždiar, v časti Bachledova dolina sa nachádza 1234 m dlhý Chodník korunami stromov s vyhliadkovou vežou a 67 m dlhým toboganom. V Tatranskej Javorine je sprístupnený lovecký zámoček kniežaťa Hohenloheho. Zaujímavé miesta na pešiu a cyklistickú turistiku ponúkajú Spišská Magura, Zamagurie a Levočské vrchy s očarujúcimi a neobvyklými výhľadmi na Vysoké a Belianske Tatry. Po náročných túrach nájdu turisti oddych vo vode s teplotou až 38°C, ktorú ponúka celoročne otvorené termálne kúpalisko vo Vrbove. Kúpeľná obec Vyšné Ružbachy s historickým letným kúpaliskom a sochárskym sympóziom patrí medzi najstaršie kúpele na Slovensku. Zážitok plavby na plti ponúkajú pltníci z obce Červený Kláštor, kde sa nachádza aj stredoveký kláštor kartuziánov a vrch Tri koruny, z ktorého podľa povesti lietal mních Cyprián. Golfisti navštevujú ihriská Royal Valley Golf Club v Malom Slavkove a Black Stork Golf Resort vo Veľkej Lomnici. Nároční ale aj začínajúci lyžiari majú možnosť navštíviť lyžiarske strediská v Tatranskej Lomnici, Bachledovej doline, Ždiari, Vyšných Ružbachoch alebo vo Svite.

## Obyvateľstvo
* Počet obyvateľov: 16 552 (31. december 2010)
* Muži: 8324, ženy: 8917
* Vekové rozloženie: 12 – 25 = 4 061, 25 – 40 = 3 964, 40 a viac = 6 730
* Hustota: 705 obyvateľov na 
* Produktívny vek: 10 350 obyvateľov je v produktívnom veku, čo je 60 % populácie
* Podľa zamestnania: priemysel a výroba = 38  %, obchod a služby = 28  %, administratíva, banky = 9  %, školy = 8  %, zdravotníctvo = 4 %

### Etnické zloženie
Osídlenie územia Kežmarku bolo do 13. storočia zväčša slovanské. Po pustošivých vpádoch Tatárov v rokoch 1241 – 1242 bolo Uhorsko značne vyľudnené. Kráľ Belo IV. preto pozval do krajiny cudzincov z územia dnešného Nemecka, z ktorých sa značná časť usídlila v oblasti Kežmarku a na celom Spiši.
***1796**: nemecké mesto
***1851**: nemecko-slovensko-maďarské mesto

### Náboženské zloženie

## Významní rodáci
*Vojtech Alexander – lekár a fyzik, zakladateľ plastickej röntgenológie
*Nora Baráthová – spisovateľka a historička
* Ľuboš Bartečko – hokejista
*Lajos Bolba – dirigent
*Jakub Buchholtz – autor prvej plastickej mapy Vysokých Tatier
*Juraj Buchholtz – polyhistor a astronóm
*Denisa Dopiráková - herečka
*Anna Džurňáková – hokejistka
* Daniel Fischer – lekár a prírodovedec
* Marcel Forgáč – redaktor a moderátor Fun rádia
* Jana Gantnerová – majsterka Slovenska v obrovskom slalome (2005) a reprezentantka slovenského lyžovania na Zimných olympijských hrách 2006 v Turíne
* Tibor Gašpar – bývalý prezident Policajného zboru Slovenskej republiky
* Matej Gemza – asistent trénera slovenskej reprezentantky v lyžovaní Petry Vlhovej
* Ján Genersich – pedagóg a spisovateľ
* Kristián Genersich – historik a prírodovedec
*Ernest Genersich – hudobný skladateľ
*Denis Godla – hokejista
*Alfred Grosz – učiteľ a horolezec, prieskumník Vysokých Tatier
* Zuzana Štočková rod. Hagarová – šachistka
*Friedrich August Hazslinszky – mykológ a botanik, autor prvého uhorského kľúča na určovanie rastlín
*Árpád Hensch – botanik
* Juraj Herz – herec a režisér, predstaviteľ filmovej Československej novej vlny
*Martin Legutký – nepočujúci zjazdový lyžiar v kategórii telesne postihnutých
* Vladimír Janček – atlét a držiteľ československého rekordu v behu na 
* Richard Jasovský – hokejista
* Dana Košická – herečka
*Otto Krajňák – najstarší aktívny slovenský lyžiar, držiteľ Krištáľového glóbusu za víťazstvo vo svetovom pohári, niekoľkonásobný majster sveta kategórie Masters
* Vladimír Krajňák – reprezentant československého lyžovania na Zimných olympijských hrách 1956 v Cortina ď Ampezzo
* Vlado Krausz – textár a výtvarník
* Jakub Kray – právnik a politik
* Paul Kray von Krajova – rakúsky generál a vojvodca
* Marián Kuffa  – rímskokatolícky kňaz venujúci sa ľuďom na okraji spoločnosti
* Ladislav Kulanga – chatár Skalnatej chaty a rekordér tatranských nosičov
* Milan Lach – pomocný biskup Bratislavskej gréckokatolíckej eparchie
* Olbracht Łaski, polský šlachtic, alchymista
*Thomas Mauksch – prírodovedec a zakladateľ Starého Smokovca
*Soma Mudrony – uhorský politik
*Ján Perlici – organizátor zdravotníctva na Slovensku a priekopník súdneho lekárstva
*Adela Pitoňáková – šachistka
* Anton Prídavok – básnik
* Radoslav Suchý – hokejista
*Ödön Szelényi – historik, filozof, pedagogický spisovateľ
*Peter a Ladislav Škantár – olympijskí víťazi vo vodnom slalome
* Jana Šišajová – sánkarka a reprezentantka Slovenska na Zimných olympijských hrách 2006 v Turíne a na Zimných olympijských hrách 2010 vo Vancouveri
*Natália Šubrtová – lyžiarska navádzačka a niekoľkonásobná víťazka Zimných paralympijských hier
* Imrich Thököly – vodca protihabsburského povstania a kráľ horného Uhorska a Sedmohradska
* Adam Žampa – slovenský reprezentant v zjazdovom lyžovaní

## Partnerské mestá
*  Lanškroun, Česko
*  Příbram, Česko
*  Lesneven, Francúzsko
*  Kupiškis, Litva
*  Hajdúszoboszló, Maďarsko
*  Weilburg, Nemecko
*  Bochnia, Poľsko
*  Gliwice, Poľsko
*  Nowy Targ, Poľsko
*  Zgierz, Poľsko

## Kežmarok na fotografiách

Kežmarok z Kamennej bane.jpg|Pohľad na časť Kežmarku a Vysoké Tatry
Kežmarok - cyklochodník 02.jpg|Pohľad na vežu mestskej radnice a vežu Baziliky svätého Kríža od sídliska Juh
Kežmarok - Radnica.jpg|Mestská radnica
Kežmarok - Reduta.jpg|Reduta na Hlavnom námestí
Kežmarok - Hviezdoslavova ulica.jpg|Hviezdoslavova ulica sa napája na Hlavné námestie
Kežmarok - Ulica Dr. Alexandra.jpg|Ulica Dr. Alexandra je jednou z hlavných historických ulíc v centre Kežmarku
Kežmarok - Kežmarský hrad 1.jpg|Hlavná vstupná brána Kežmarského hradu
Kežmarok 05029025.jpg|Nádvorie Kežmarského hradu
Kežmarok hrad 13 02.jpg|Múzeum v Kežmarku sídliace na Kežmarskom hrade zoznamuje návštevníkov s dejinami mesta a jeho okolia
Kesmarkivarcivertanlegi2.jpg|Letecký pohľad na Kežmarský hrad a Hradné námestie
Kežmarok - EĽRO a Hradné námestie 2.jpg|Hradné námestie počas festivalu EĽRO
Kežmarok - EĽRO 2.jpg|Festival EĽRO hostí stovky vystupujúcich z celej Európy
Kežmarok, dawna zabudowa.jpg|Historická budova obchodnej akadémie, dnes Základná škola Hradné námestie
Kežmarok - Hradné námestie.jpg|Barokový Kostol Navštívenia Panny Márie a domy na Hradnom námestí
Kežmarok - Kostol Navštívenia Panny Márie 1.jpg|Interiér Kostola Navštívenia Panny Márie
Kežmarok - Gymnázium, lýceum, drevený kostol, červený kostol.jpg|Priehľad na Gymnázium P. O. Hviezdoslava, starú budovu Evanjelického lýcea, drevený evanjelický artikulárny Kostol Najsvätejšej Trojice a vežu Nového evanjelického kostola
Kežmarok, ewangelicki kościół artykularny (HB3).jpg|Drevený evanjelický artikulárny Kostol Najsvätejšej Trojice
Kezmarok5FotoThalerTamas.JPG|Interiér Kostola Najsvätejšej Trojice je celý vyhotovený z dreva
Kežmarok - Červený kostol.jpg|Nový evanjelický kostol z roku 1894
Evangelic church in Kežmarok 2.JPG|Interiér Nového evanjelického kostola
Kežmarok - 68.JPG|Renesančná zvonica pri Bazilike svätého Kríža
Kežmarok - bazilika.jpg|Veža Baziliky svätého Kríža
Kežmarok - Bazilika 1.jpg|Bazilika svätého Kríža z Kostolnej uličky
Kežmarok - Bazilika (interiér).jpg|Interiér Baziliky svätého Kríža
Kežmarok - Modlitebňa baptistov 1.jpg|Modlitebňa Bratskej jednoty baptistov z roku 1929
אנדרטה לבית הכנסת הגדול בקז'מרוק (2).jpg|Pamätník stojaci na pôvodnom mieste synagógy, ktorú v roku 1962 zničilo komunistické vedenie kvôli výstavbe cesty
Kežmarok - Starý cintorín.jpg|Historické hroby na Starom cintoríne
Kežmarok - Židovský cintorín 4.jpg|Náhrobky Ortodoxného židovského cintorína
Kežmarok - Stanica (exteriér).jpg|Secesná budova železničnej stanice
Kežmarok - Stanica (interiér).jpg|Interiér železničnej stanice
Kežmarok - Strelnica 1.jpg|Strelnica kežmarského Streleckého spolku
Kežmarok - Tatraľan 1.jpg|Komín Weinovej továrne, neskoršieho Tatraľanu
Kežmarok - Tatraľan a Kaplnka Kristovho pádu pod krížom.jpg|Jedna z budov Weinovej továrne, neskoršieho Tatraľanu, a Kaplnka Kristovho pádu pod krížom
Kežmarok - Turbína 1.jpg|Kežmarská Turbína, v pozadí Lomnický štít a Kežmarský štít
Kežmarok - cyklochodník 01.jpg|Cyklistický chodník vedúci zo sídliska Juh do historického jadra Kežmarku
Kežmarok - Vysoké Tatry z Tatranskej ulice.jpg|Vysoké Tatry z Tatranskej ulice
Kežmarok - Kamenná baňa a kláštor.jpg|Kamenná baňa a Hradný vrch s kláštorom sestier redemptoristiek
028 Kezmarok, Lubica, Slovakia from East.jpg|Letecký pohľad na mesto Kežmarok
Starý Kežmarok - mesto a Vysoké Tatry.jpg|Historická fotografia – Kežmarok a Vysoké Tatry
Starý Kežmarok - Radnica a námestie.jpeg|Historická fotografia – Mestská radnica na Hlavnom námestí
Starý Kežmarok - Radnica.jpeg|Historická fotografia – Mestská radnica na Hlavnom námestí
Starý Kežmarok - Hlavné námestie.jpeg|Historická fotografia – Domy na Hlavnom námestí
Starý Kežmarok - Reduta.jpg|Historická fotografia – Reduta na Hlavnom námestí
Starý Kežmarok - železničná stanica.jpg|Historická fotografia – Železničná stanica
Starý Kežmarok - Park železničnej stanice a mesto.jpg|Historická fotografia – Pohľad na mesto z parku železničnej stanice
Starý Kežmarok - Drevený kostol.jpeg|Historická fotografia – Drevený evanjelický artikulárny Kostol Najsvätejšej Trojice
Starý Kežmarok - Bazilika Povýšenia svätého Kríža.jpeg|Historická fotografia – Bazilika svätého Kríža s renesančnou zvonicou
Starý Kežmarok - Hradné námestie.jpeg|Historická fotografia – V strede Kežmarský hrad a vpravo Kostol Navštívenia Panny Márie
Starý Kežmarok - Kežmarský hrad.jpeg|Historická fotografia – Kežmarský hrad
Starý Kežmarok - Lýceum.jpeg|Historická fotografia – Záhrada novej budovy kežmarského lýcea, dnešného Gymnázia P. O. Hviezdoslava
Starý Kežmarok - Červená škola.jpeg|Historická fotografia – Červená škola
Starý Kežmarok - Hradná škola.jpg|Historická fotografia – Hradná škola
Starý Kežmarok z Hradného vrchu.jpeg|Historická fotografia – Pohľad na mesto z Hradného vrchu


## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam ulíc a námestí v Kežmarku
* Kežmarok (okres)
* Zoznam kultúrnych pamiatok:
** Zoznam kultúrnych pamiatok v Kežmarku (0 – Hr)
** Zoznam kultúrnych pamiatok v Kežmarku (Hv – T)
* Institut für Heimatforschung in Käsmark (1941 – 1944)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Stránka festivalu EĽRO
* Kežmarská televízia
* Múzeum v Kežmarku
* Turistické informácie o Kežmarku 
* www.apsida.sk – profil zaniknutého Kostola svätej Alžbety
* Neoficiálna stránka mesta Kežmarok 
* Neoficiálna stránka festivalu EĽRO


Kategória:Okres Kežmarok
Kategória:Mestá na Slovensku
Kategória:Mestské pamiatkové rezervácie na Slovensku