Malá dunajská kotlina

**Malá dunajská kotlina** (iné názvy pozri nižšie) je geomorfologická subprovincia Západopanónskej panvy v Maďarsku, na západnom Slovensku (Podunajská nížina) a čiastočne v Rakúsku.

## Názvy
Slovenské názvy tejto subprovincie (resp. kotliny) sú: 
* **Malá dunajská kotlina** (niekedy v tvare: **Malá Dunajská kotlina**), **Malá dunajská nížina**, **Malá uhorská nížina**, **Kisalföld**;
* zriedkavo: **Malá nížina**, **Malá maďarská nížina**, **Rábska kotlina**, **Rábska panva**;
*zastarano: *Malá Dolná zem*, *Podunajská nížina*, *Bratislavská nížina* , *Komárňanská nížina*.
**Malá uhorská nížina**, **Malá maďarská nížina**, **Malá nížina** či **Kisalföld** môže byť v užšom zmysle len názov maďarskej časti Malej uhorskej kotliny. O iných významoch názvov Rábska kotlina, Rábska panva, Podunajská nížina, Bratislavská nížina a Komárňanská nížina pozri rozlišovacie stránky Győri-medence, Podunajská nížina (rozlišovacia stránka) a Bratislavská nížina.

Maďarské názvy Malej dunajskej kotliny sú: *Kisalföld* (starší pravopis: *Kis-Alföld* alebo *Kis Alföld*), *Győri-medence*, zastarané maďarské názvy sú: *Kis-Magyar-alföld* a *Pozsonyi-medence*. Nemecké názvy sú: *Kleine Ungarische Tiefebene*, *Kleine Tiefebene*, *Kleines Ungarisches Tiefland*; zriedkavo: *Raaber Becken*; zastarané nemecké názvy sú: *Pressburger Tiefebene*, *Pressburger Becken* alebo *Oberungarische Tiefebene*.

Z čisto geologického hľadiska sa Malá uhorská kotlina označuje aj týmito názvami: **Podunajská panva**, **Dunajská panva**, zriedkavo: **Malá dunajská panva**, zriedkavo alebo zastarano: **Komárňanská panva**, zastarano: *Bratislavská panva*. Pojem **Podunajská panva** sa v užšom zmysle vzťahuje len na slovenskú časť tejto panvy a je teda rozsahom zhodný s Podunajskou nížinou v modernom ponímaní.

## Členenie
Malá dunajská kotlina (synonymá pozri vyššie):
*Podunajská nížina - toto je názov slovenskej časti Malej dunajskej kotliny
**Podunajská pahorkatina
**Podunajská rovina
*Vorland im Osten v užšom zmysle (= Neusiedler Becken) - toto je názov rakúskej časti Malej dunajskej kotliny (presnejšie: rakúskej časti v okolí Neziderského jazera, lebo porov. Poznámku 1); porov. aj Poznámku 2
*Kisalföld v užšom zmysle (po slovensky aj: Malá uhorská [alebo maďarská] nížina v užšom zmysle, Malá nížina v užšom zmysle) - toto je názov maďarskej časti Malej dunajskej kotliny
**Győri-medence (po slovensky aj: Rábska kotlina, Rábska panva) v užšom zmysle - toto je územie v Maďarsku približne na území Rábsko-mošonsko-šopronskej župy; porovnaj aj Poznámku 3
**Komárom-Esztergomi-síkság (= Győr-Esztergomi teraszos síkság) - toto je územie v Maďarsku približne v nížinatých častiach Komárňansko-ostrihomskej župy
**Marcal-medence - toto je územie v Maďarsku v južnom povodí rieky Marcal (t.j. medzi Kemenshátom a Zadunajským stredohorím)

Poznámky:
:1. Niekedy sa do Malej dunajskej kotliny popri vyššie uvedených územiach zahŕňa aj Sopron-Vasi-síkság s priľahlými časťami regiónu Alpokalja a bezprostredne priľahlými malými rakúskymi nižinatými územiami v strednej časti rakúsko-maďarskej štátnej hranice, niekedy sa zahŕňa navyše aj Kemeneshát (resp. Kemenesvidék) a niekedy navyše aj rakúske územie Oststeirisches Hügelland. Južná a juhozápadná hranica Malej dunajskej kotliny teda nie je jednoznačná.
:2. Vorland im Osten v širšom zmysle zahŕňa aj Vorland im Südosten, t.j. Oststeirisches Hügelland a pod.. Vorland im Südosten sa ale spravidla (porov. však Poznámku 1) nezaraďuje do Malej dunajskej kotliny.
:3. Győri-medence (Rábska kotlina, Rábska panva) v širšom zmysle je súhrnné označenie pre Podunajskú rovinu + Neusiedler Becken + Győri-medence v užšom zmysle. Győri-medence v najširšom zmysle je iný názov Malej dunajskej kotliny.

Zdroje kapitoly Členenie: 

## Geológia (Podunajská panva)
Podunajská panva je mladotreťohorná (neogénna) panva, ktorá tvorí severný výbežok západopanónskej panvy. Jej výplň je tvorená morskými, brakickými až sladkovodnými sedimentami, hlavne pieskami, ílmi, štrkmi a vulkanoklastikami, miocénneho až pliocénnho veku, ktoré prekrývajú pomerne hrubé nánosy kvartérnych štrkopieskov. Celková hrúbka panvy je najväčšia v oblasti gabčíkovskej (čiastkovej) panvy, kde dosahuje pravdepodobne až . Panva, ktorá je súčasťou panónskeho panvového systému, vznikla aktívnou zaoblúkovou extenziou a následnou značnou termálnou subsidenciou v postriftovom štádiu vývoja. Počas mladších treťohôr (pliocén) a počas štvrtohôr je v štádiu takzvanej inverzie panvy, pri ktorej dochádza k poklesu v jej centrálnej časti a zároveň miernemu výzdvihu okrajov panvy, napríklad v oblastiach Malých Karpát, Nitrianskej a Hronskej pahorkatiny, alebo pahorkatín v oblasti okolia Győru.

## Zdroje

## Pozri aj
* Panónska panva
* Fyzickogeografické členenie Maďarska

## Iné projekty


Kategória:Kotliny na Slovensku
Kategória:Geografia Maďarska
Kategória:Geografia Rakúska
Kategória:Západopanónska panva
Kategória:Geomorfologické subprovincie na Slovensku