Miškovec

**Miškovec** () je mesto na severovýchode Maďarska. Má rozlohu 23 668 ha a so 154 521 (1. január 2019) obyvateľmi je štvrtým najväčším mestom v Maďarsku po Budapešti, Debrecíne a Segedíne. Je sídlom Boršodsko-abovsko-zemplínskej župy a regionálnym centrom severovýchodného Maďarska.

## Geografia
Miškovec leží pri geografickom styku *[[Hornád]]skej kotliny* (súčasť Veľkej dunajskej kotliny) a *Bukových vrchov* v údolí rieky Slaná a potokov *Szinva* a *Hejő*.

## Dejiny
Maďarský názov *Miskolc* vznikol prispôsobením slovenského označenia miestneho rodu *Miškovcov* (Anonymova kronika: Miscoucy; 1281: Myskouch, 1320: Miscolch). Kráľ Ľudovít Veľký povýšil Miškovec na mesto v roku 1365, keď došlo k prestavbe neďalekého hradu Diósgyőr na jednu z najdôležitejších kráľovských rezidencií anjouovského Uhorska. Mesto prosperovalo až do tureckej okupácie krajiny, keď bolo v roku 1544 vypálené a zaťažené tureckými daňami. Ku koncu 17. storočia sa stalo významným vinohradníckym a poľnohospodárskym strediskom s 13 cechmi a populáciou vyrovnajúcou sa Košiciam. Hoci nikdy nebolo pevnosťou, zohralo dôležitú úlohu v čase povstania Františka II. Rákociho, ktorý si tu dočasne zriadil hlavný stan.

thumb|left|Gotická pevnosť '''Diósgyőrskeho hradu''' je významnou stredovekou historickou pamiatkou stredoeurópskeho významu
V roku 1724 sa stalo trvalým sídlom Boršodskej župy, keď tu vybudovali župný dom. Nasledovali ďalšie barokové budovy radnice, divadla a mnohých kostolov a škôl. V Miškolci a jeho okolí sa v priebehu 18. a 19. storočia rozvíjal železospracujúci a sklársky priemysel, významnú rolu hrala aj ťažba nerastných surovín z blízkych *Bukových vrchov*. V roku 1857 dorazil z Pešti prvý vlak, predĺžený roku 1860 do Košíc. Miškovec sa stal sídlom riaditeľstva tejto *Potiskej dráhy*. Vzdialenejšie situovanú železničnú stanicu spájala s centrom od roku 1897 električka, po Budapešti a Prešporku tretia najstaršia mestská elektrická dráha v Uhorsku.

Po prvej svetovej vojne a pričlenení Košíc k Česko-Slovensku sa Miškovec stal najväčším centrom severovýchodného Maďarska a nastal jeho prudký rozvoj v súvislosti s umiestnením tovární ťažkého priemyslu do susedného Diósgyőru, ktorý bol s Miškovcom zlúčený do jedného mesta v roku 1945. V roku 1949 tu bola založená Miškovecká univerzita, priama pokračovateľka ''Banskej akadémie'' z Banskej Štiavnice, ktorá bola v rokoch 1918 – 1945 umiestnená v Šoprone.

Priemyselné a poľnohospodárske stredisko sa stalo druhým najväčším mestom socialistického Maďarska. Výstavbou panelových bytoviek a najväčšieho sídliska Avas rast populácie kulminoval v roku 1985, keď mesto dosiahlo svoj rekord – 212 000 obyvateľov.  Po páde komunistického režimu a následnom úpadku miestneho železiarenského závodu došlo k rapídnemu znižovaniu populácie mesta, ktoré je, ako je príznačné pre celé Maďarsko, badateľné aj v súčasnosti. Miesto druhého najväčšieho mesta v štáte prevzal Debrecín a veľkou konkurenciou v regióne je aj rozvíjajúca sa Nyíregyháza. Miškovec a jeho atraktívne okolie aktívne investujú do rozvoja turizmu, k čomu od roku 2004 výrazne prispela diaľnica M3 smerujúca z Budapešti na severovýchod krajiny k ukrajinským hraniciam. Mesto sa postupne zbavuje nálepky „Mesto ocele“ a orientuje sa na rozvoj v kultúrnej oblasti. Dokladom toho je renomovaný *Medzinárodný operný festival* založený v roku 2001.

## Pozoruhodnosti
[thumb|[Alžbeta Bavorská (Sissi)|Alžbetino námestie s Košútovou sochou a gotickým kostolom na úpätí vrchu **Avas**]]
thumb|'''Miškovecká univerzita''' je modernou a renomovanou inštitúciou

### Stred mesta
* **Gotický protestantský kostol na vrchu Avas** – najstaršia stavba v meste s koreňmi v 13. storočí.
* **Drevený kostol** – drevený kalvínsky kostol postavený v štýle sedmohradskej secesie v roku 1938, po vyhorení znovupostavený v roku 1999.
* **Pravoslávny chrám a múzeum** – unikátny 16-metrový ikonostas (najväčší v strednej Európe) s 88 ikonami.
* **Avas** – vrch nad centrom mesta s archeologickým náleziskom svedčiacim o ľudskej činnosti (objav pazúrikov spred 70 000 rokov)
* **Avas TV veža** –  z roku 1966, vysoká 72 metrov.
* **Národné divadlo** –  baroková budova z rokov 1819 – 1823, najstaršie murované divadlo v Maďarsku.
* **Múzeum Otta Hermana** – hlavné múzeum severného Maďarska, založené 1899.
* **Rákociho dom** – hlavný stan kniežaťa Rákociho, dnes mestská galéria.
* **Séčeniho ulica** – hlavná nákupná trieda, pešia zóna s električkami, lemovaná historickými budovami.
* **Námestie hrdinov** – pomník maďarskej revolúcie 1956, poštový palác, kostol minoritov, synagóga.
* **Alžbetino námestie** –- promenádne námestie pod vrchom *Avas* so sochou Ľudovíta Košúta.

### Okolie
* **Diósgyőr** – kedysi samostatné, v roku 1945 pričlenené mesto s oceliarňami a známym futbalovým klubom so štadiónom.
* **Hrad Diósgyőr** – hrad z 12. storočia prebudovaný v 14. storočí za Ľudovíta Veľkého na kráľovninu rezidenciu na dôležitej spojnici medzi Uhorskom a Poľskom.
* **Univerzitné mestečko** – od 50. rokov budovaný komplex *Miškoveckej univerzity* v parkovom prostredí za mestom.
* **Lillafüred** – 12 kilometrov vzdialené kúpele v lesnom prostredí *Bukových vrchov*.
* **Miskolctapolca** – kúpeľné mestečko s kúpeľmi priamo v prírodnej jaskyni s termálnou vodou.
* **Miškovecká zoo** – na úpätí Bukových vrchov v prímestskej časti Csanyik, založená 1983.

## Doprava
Miškovec má malé regionálne letisko bez pravidelných leteckých liniek. Je napojený diaľnicou M3 na hlavné mesto Budapešť a na východe na Nyíregyházu a Debrecín. Na severe pokračuje diaľnica M30 po hranicu so Slovenskom, kde na ňu naväzuje rýchlostná cesta R4 do Košíc a ďalej smerom do Poľska. Železnica premáva z mesta štyrmi smermi. Z *Potiskej železničnej stanice* sa cestuje na Budapešť (za 1 h 40 min), na Nyíregyházu a cez Košice do Krakova. Z *Gemerskej stanice* odchádzajú vlaky smerom na maďarskú aj slovenskú časť Gemera.

Mestská električková doprava premáva od roku 1897. Na dvoch frekventovaných linkách do *oceliarní* a *Diósgyőru* jazdia električky odkúpené z Košíc a Mostu a ojazdené viedenské električky. Do roku 2011 budú ojazdené vozy nahradené novými jednotkami, zrekonštruuje sa pôvodná sieť, ktorá sa rozšíri o  západne do štvrti Felső-Majláth. Mestské autobusy začali premávku do kúpeľov *Lillafüred* už 1903 ako prvé v Uhorsku a dnes existuje 36 liniek.

## Náboženstvo
Miškovec je sídlom jedného z dvoch biskupstiev Maďarskej gréckokatolíckej cirkvi, konkrétne Miškoveckého apoštolského exarchátu. Ten bol zriadený 4. júna 1924 z 21 farností s prevažne slovanskými veriacimi, ktoré pôvodne patrili k Prešovskej eparchii a ako bohoslužobný jazyk používali cirkevnú slovančinu. V roku 2011 bolo k Miškoveckému exarchátu pričlenených ďalších 29 farností z Hajdudorožskej eparchie.

## Partnerské mestá

## Galéria

File:Palotaszallo.JPG|Lillafüred, Hotel Palota
File:Miskolc walking street1.jpg|Séčeniho ulica, pešia zóna
File:Erdészeti palota. - Miskolc, Deák tér 1.jpg|Budova správy lesov
File:Avasi Belltower.jpg|Avašský protestantský kostol


File:DarkGate MiskolcGallery.jpg|Rákociho dom, galéria
File:Miskolc Erzsébet Spa.jpg|Alžbetine kúpele 
File:Oskoho01.jpg|Taviarenská pec v Ómassi, technická pamiatka
File:Tiszai trainstation miskolc 01.jpg|Potiská železničná stanica


File:CityHallMiskolc.jpg|Radnica
File:Miskolc national theatre new.jpg|Budova **Národného divadla** z rokov 1819 – 1823 je najstaršie murované divadlo v dnešnom Maďarsku
Súbor:Megyeszékhely - Borsod-Abaúj-Zemplén megye - Miskolc.jpg|**Pšeničné námestie** (*Búza tér*) – dopravné centrum mesta


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka 
* Košické stránky o partnerskom meste v slovenčine
* Oficiálne turistické stránky mesta v slovenčine 


Kategória:Mestá v Maďarsku