Budova Národného zhromaždenia v Dháke

[náhľad|''Budova Národného zhromaždenia v [Dháka|Dháke*]]
[[Obrázok:Jatiyo Sangsad Bhaban Close view.jpg|náhľad|*Budova Národného zhromaždenia v Dháke*]]
[[Obrázok:Jatiyo Sangshad Bhaban, Dhaka (2).jpg|náhľad|*Budova Národného zhromaždenia v Dháke*]]
[[Obrázok:Jatiyo sangsad bhaban, night.jpg|náhľad|*Budova Národného zhromaždenia v Dháke* v noci]]

*'Budova Národného zhromaždenia v Dháke** alebo **Budova parlamentu v Dháke*' je dielo [[Spojené štáty americké|amerického]] [[architekt]]a menom [[Louis I. Kahn]], predstaviteľa [[brutalizmus|brutalizmu]] [[architektúra|architektúry]] [[20. storočie|20. storočia]]. Budova Národného zhromaždenia v Dháke je jeho najznámejšou stavbou a tvorí súčasť Súboru vládnych budov v [[Dháka|Dháke]], ktorý bol dokončený až po autorovej smrti. Budova bola realizovaná v rokoch [[1962]] – [[1976]] v meste Dháka v [[Bangladéš]]i.

== Filozofia riešenia ==
[[Louis I. Kahn|Louisovi I. Kahnovy]] poskytli mimoriadny priestorový program – chceli vybudovať parlament, najvyšší súd, ubytovacie priestory, školy, štadión, obytnú štvrť pre diplomatov, trhovisko,... Pokúšal sa predstaviť si, ako by som mohol tieto stavby zoskupiť a umiestniť na jednej rovine. [[Louis I. Kahn|Kahn]] našiel riešenie – [[parlament|parlamentnú]]  budovu ako stred komplexu umiestnil nad jazero. Mala podľa neho transcendentálny charakter,vychádzal z myšlienky, že v parlamente pôsobí duch spoločenstva. Základná idea vychádzala z miesta zhromaždenia. Je to miesto transcendentné pre politikov. Zhromaždenie etabluje alebo modifikuje ľudské inštitúcie. Budova vyjadruje „formu“ súborov, ktorá sa skladá z vysokých oblých hmôt, zoskupených okolo centrálneho jadra, v ktorom sídli hlavná komora zákonodarného zhromaždenia. Vykazujú množstvo hodnôt, ale v prvom rade stabilitu a tradíciu. 

== Opis objektu ==
Bol to plán pre hlavné mesto [[Bangladéš|Bangladéša]] – vtedy ešte [[Východný Pakistan|Východného Pakistanu]] - dhácka vládna štvrť [[Sher-e-Bangla Nagar]]. Tento súbor predstavoval vskutku monumentálnu úlohu.

Budova [[parlament|parlamentu]] je súčasťou komplexu vládnych budov. Navrhol ju okolo ústredného jadra, ktorým je osemboká zhromažďovacia sála. Okolo sú zoskupené vysoké hranaté i oblé hmoty, predstavujúce tribúny, kuloáre a príslušenstva. Symetrická kompozícia sa opiera o akademické tradície. Abstraktne geometrický ráz a plošný charakter tehlových stien poukazuje naproti tomu na odkaz [[funkcionalizmus (architektúra)|funkcionalizmu]]. Tieto veľké, dôkladne objekty sú murované a majú kruhové, trojuholníkové a štvorcové okna veľké, jednoduché a celkom odlišné od nazdobených a jemné vykrajovaných Stonových detailov. Takmer [[archaický]] pôsobiace tvary otvorov „citadely" slúžia ako ochrana pred priamym dopadom slnečných lúčov, a preto vpúšťajú do priestorov dostatok svetla a vzduchu. Tieto veľké okenné otvory pripomínajú [[predbritská tradícia|predbritskú tradíciu]] Mogulu a stavby ako [[Tádž Mahal]], ale ich hrotité klenbové oblúky boli zamenené jednoduchšími tvarmi z [[Antický Rím|antického Ríma]]. Prosté a strohé formy pripomínajú [[islamská architektúra|islamskú architektúru]] a zámerne kontrastujú s skulpturálnejšou výzdobou [[hinduistická tradícia|hinduistické tradície]]. [[Louis I. Kahn]] pracoval na budove [[parlament|parlamentu]] desať rokov. Až v roku [[1972]] našiel uspokojivé a realizovateľné riešenie pre zastrešenie sály, ktorá zaklenula takmer vznášajúci strop so svetelnou [[kupola|kupolou]]. Zastaval sa názoru : „Keď človek stojí v [[parlament|parlamentnom]] priestore, je ohromený smelosťou a veľkoleposťou [[architektúra|architektúry]].“

Vládne centrum je Kahnovou najzaujímavejšou a najkrajšou stavbou, ktorá je určovaná ideou svetelnej modulácie. Terajší stav a budúci osud rozostavenej budovy nesú známe.

==  Bibliografia ==
*Hollingsworth M., Architektura 20. Století, Columbus 1993, s. 122 – 125*<br />
*Haas F., Architektura 20. Století, Státní pedagogické nakladatelství Praha 1978, s. 536 – 545*<br />
*Ungresová L., O Architektech, Životy, Díla, Teórie, Slovart Praha 2006, s. 255 – 274*<br />
*Giurgola R., Mehta J., Louis I. Kahn, Verlag für Architektur Arte mis Zürich und München 1975*<br />
*Frampton K., Moderní Architektúra, Kritické dějiny, Academia 2004, s. 278 – 287''

## Iné projekty

Kategória:Dháka
Kategória:Stavby v Bangladéši