Unio

náhľad|Recentná lastúra korýtka rybničného (''Unio tumidus'')
náhľad|korýtko riečne (''Unio crassus''), Detviansky potok (2016)
náhľad|korýtka maliarske (''Unio pictorum), VN Ružiná (2019)''

***Unio***, po slovensky **korýtko** (zastarano: **škľabka**, **mušľa**, **veľavrub**) je rod sladkovodných lastúrnikov z ktorého sú na území Slovenska pôvodné tri druhy: korýtko riečne (*Unio crassus*), korýtko rybničné (*Unio tumidus)* a korýtko maliarske (*Unio pictorum*). 

## Morfológia
Korýtka sú lastúrniky, čo znamená, že ich mäkké telo zložené najmä z nohy, ktorou sa pohybujú po substráte a dvoch párov žiabier, ktoré slúžia na dýchanie, filtráciu potravy a čiastočne aj vývin vajíčok u samičiek je chránené pevnou vápenatou schránkou tvorenou dvomi lastúrami spojenými vo vrcholovej časti pružným väzom nazývaným ligament. Korýtka nemajú hlavu a potravu po odfiltrovaní v žiabrach príjmajú redukovaným ústnym otvorom, ktorý nie je vybavený struhákom – radulou. Na príjmanie rsp. vylučovanie vody slúžia korýtkam vysúvateľné trubice/sifóny, pričom pri pozornejšom pohľade si môžeme všimnúť, že jedna z trubíc/sifónov je zakončená akýmisi chĺpkami, ktoré slúžia na odfiltrovanie hrubších nečistôt z vody, pri čerpaní vody do žiabier, vylučovacia trubica takéto chĺpky nemá.

Rozlišovacím znakom medzi jednotlivými druhmi našich korýtok je okrem tvaru schránok/lastúr aj tvar a veľkosť vnútroschránkových zubov a líšt, túto jednoznačnú metódu rozlíšenia jednotlivých druhov však môžeme uplatniť len pri lastúrach po uhynutých jedincoch, po odumretí mŕtveho tkaniva. Pri rozlišovaní živých jedincov v prírode si stačí zapamätať, že korýtka maliarske majú jazykovito pretiahnuté schránky/lastúry, korýtka riečne majú obličkovité lastúry/schránky a korýtka rybničné majú v spodnej časti vyduté a zaoblené schránky, teda nie približne rovné ako korýtka maliarske, či riečne. 

## Životný cyklus
Životný cyklus korýtok je jedinečný a zložitý. Samčie jedince uvoľňujú do vody spermie, ktoré samičky prostredníctvom prijímacieho sifónu nasajú do žiabier v ktorých už majú nakladených cca 70 000 vajíčok. Po oplodnení ostávajú vajíčka v žiabrach samičky ešte približne tri týždne pokiaľ sa z nich nevyvinie juvenilné/mladé štádium korýtka nazývané glochídium, ktoré samička zo žiabier vylučuje do vonkajšieho prostredia, kde sa glochídiá snažia prichytiť pomocou háčikov na žiabrach rýb. V prípade, že sa im to podarí, tak približne mesiac parazitujú na telesných tekutinách ryby až dokončia svoj vývoj a uvoľňujú sa do vonkajšieho prostredia, kde sa snažia zahrabať do piesčitého, či bahnitého substrátu, v tomto štádiu sú približne  veľké. V dospelosti dorastajú korýtka riečne a rybničné väčšinou do 6 – , korýtka maliarske cca 10 – , treba však pamätať, že mnoho jedincov je aj v dospelosti menších. Korýtka riečne sa dožívajú na území Slovenska 8 – 15 rokov, korýtka maliarske a korýtka rybničné 6 – 10 rokov.

## Ekológia
* Korýtko riečne (*Unio crassus*)  je náročné na kvalitu vody čo limituje jeho rozšírenie len na neznečistené vodné toky od nížin po podhorské oblasti. Vyskytuje sa tak v riekach ako menších potokoch najmä v piesčitom, štrkovitom a bahnitom substráte pri brehu. Uprednostňuje čiastočne zatienené stanovištia. Korýtko riečne je chránené a jeho spoločenská hodnota predstavuje 140 Eur.
* Korýtko maliarske (*Unio pictorum*) je našim najrozšírenejším veľkým sladkovodným lastúrnikom najmä vďaka tomu, že je odolný voči znečisteniu vody. Stretávame sa s ním v stojatých aj tečúcich vodách, obľubuje umelé vodné kanály (Biskupský kanál na Váhu), ale aj človekom vytvorené vodné plochy a priehrady (Ružiná).
* Korýtko rybničné (*Unio tumidus*) ako už názov napovedá žije skôr v stojatých vodách, no vyskytuje sa aj v riekach. V súčasnosti je to asi najviac ohrozený druh z pomedzi korýtkotvarých na území Slovenska.

## Ohrozenie a ochrana
Vo všeobecnosti sú lastúrniky zásadne ohrozené znečistením vôd a reguláciou vodných tokov. Za ostatných 70 rokov vyhynulo okolo 80% populácií sladkovodných lastúrnikov na Slovensku. Výnimku tvoria populácie korýtok maliarskych.

Súbor:Naturalis Biodiversity Center - ZMA.MOLL.417776 - Unio crassus crassus Philipsson, 1788 - Unionidae - Mollusc shell.jpeg|Na tejto fotografii pravej a ľavej lastúry korýtka riečneho možno vidieť zuby a lišty v hornej časti oboch lastúr. Obvykle má ľavá lastúra korýtok dvojitú lištu a zub, do ktorých zapadá jedna lišta a zub pravej lastúry. Na obrázku je ľavá lastúra hore a pravá dole.  Popisiky ukazujú, kde, kedy a kým boli lastúry nájdené a určené.


## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy

* 
* Šteffek J., Nagel K.-O. & Vavrová Ľ. 2006: Ekológia, rozšírenie a ochrana lastúrnikov čeľadí Unionidae, Dreissenidae a Corbiculidae na  Slovensku. Vyd. TU Zvolen,
* Vojen Ložek: Klíč československých mäkkýšů, Vydavateľstvo slovenskej akadémie vied, 1956 
* Veľká kniha živočíchov, Vydavateľstvo príroda, 2009

Kategória:Korýtkovité