Celestín Anton Radványi

**Celestín Anton Radványi** (pseudonymy: *ERCÉ*, ale aj *E. Lorad*, *Anton Koltin*, *r.olec* atď; * 20. marec 1911, Levice† 24. august 1978, Trenčín) bol slovenský spisovateľ, novinár, dramatik, libretista, prekladateľ, publicista, ilustrátor a jeden zo zakladateľov slovenskej životopisnej lexikografie.

## Rodina
* otec Jozef Radványi (18851945), poštový úradník
* matka Anna, rod. Kalakayová (18901985)
* súrodenci:
** Hadrián (19182014), historik, publicista a bibliograf
** Aristid (19241944)
** Lotár (19302006), herec
* manželka Oľga, rod. Berkešová (19111997)
* synovia – Celestín ml. (19402010), horolezec a publicista, Peter (* 1947), hudobník, publicista a moderátor

## Životopis
Celestín Anton Radványi navštevoval ľudovú školu v Spišskom Podhradí, potom v Spišskej Novej Vsi, kde začal aj gymnaziálne štúdiá. Pokračoval v nich v Levoči a v Nových Zámkoch a v roku 1932 tu aj maturoval na Štátnom reálnom gymnáziu. V rovnakom roku začal štúdium práva na Právnickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave až do roku 1936, avšak štúdium nedokončil. Celý svoj život, okrem krátkeho obdobia po maturite, keď pôsobil ako učiteľ v Bánovskej Kese (1932), zasvätil novinárskej práci. Roku 1933 sa stal zodpovedným redaktorom regionálneho týždenníka *Slovenský juh* v Nových Zámkoch (1933), neskôr denníka *Slovenská pravda* v Bratislave (1936). V roku 1937 pôsobil ako korešpondent *Slovenskej Pravdy* a *Slováka* vo Varšave, kde sa venoval aj štúdiu novinárstva. V roku 1939 bol krátko redaktorom *Gardistu*. Počas tzv. Homolovho puču (9.3.1939) bol zatknutý a uväznený v Brne na Špilberku. V máji 1941 nastúpil do redakcie *Slováka* a v auguste až novembri toho istého roka pôsobil ako korešpondent na východnom fronte.

Prvé literárne i kresliarske práce mu zverejnili už ako jedenásťročnému v brnianskom týždenníku *Nový Život.* Od gymnaziálnych štúdií publikoval historické články v *Slovenskom juhu*, neskôr v slovenských a českých časopisoch a novinách: *Rozvoj*, *Svojeť*, *Studentský časopis* (Praha), *Nástup*, *Opera* (Brno), *Týždeň rozhlasu* (Praha), *Hvězda*, *Vesna*, *Plameň*, *Kultúra*, *Slovák*, *Svoradov*, *Nový svet*, *Slovenská pravda*, *Katolícke noviny* a i.

Knižne debutoval v roku 1932 zbierkou noviel *Bieda*. Popularitu u čitateľov si získal knižkou *Mám sa výborne* (1935) s úsmevnými poviedkami zo študentského života, ktoré si aj sám ilustroval. Ich pokračovanie pod názvom *Z náhod a nehôd Maťa Babráka* sa neskôr pravidelne objavovalo v časopise Plameň, vydávaného pre mládež Spolkom sv. Vojtecha v Trnave.

V roku 1936 mu vyšli historické romány z čias protitureckých bojov *V tôni polmesiaca* a *Mračná nad Novými Zámkami*. V tom istom roku publikoval na pokračovanie v časopise *Plameň* aj historickú povesť zo 16. storočia *Pomsta*. Ďalší román na pokračovanie s názvom *V tajných službách* bol uverejnený v *Slovenskej Pravde* v roku 1937. V roku 19381939  vychádza román na pokračovanie *Ondráš zbojník*, opäť časopise *Plameň*, ktorého bol v rokoch 19361939 aj členom redakčnej rady.

Radványi sa už od detstva intenzívne zaujímal o históriu, k čomu mu poslúžila aj jeho znalosť cudzích jazykov. Jeho dlhoročné novinárske pátranie po slávnych stopách minulosti plus hlboké národné presvedčenie nakoniec vyústilo do zostavenia biografickej encyklopédie o živote a dielach významných slovenských rodákov *[[Slovenská krv]]*, ktorá vyšla v marci roku 1943 aj keď v knihe je uvedený rok 1942. *Slovenská krv* sa stala nielen prvým, ale na dlhé desaťročia aj jediným nadčasovo použiteľným špeciálnym životopisným slovenským lexikónom. Bola to prvá práca svojho druhu u nás, pričom treba zdôrazniť, že išlo o ojedinelý priekopnícky projekt jednotlivca a ďalšiu takúto prácu, ktorá vyšla až po 44 rokoch v podobe prvého zväzku *[[Slovenský biografický slovník|Slovenského biografického slovníka]]*, zostavoval veľký kolektív autorov. Motto *Slovenskej krvi* znelo: „Kto chce ozaj milovať svoj národ, musí veľa vedieť o ňom, i o jeho synoch!“ *Slovenská krv* bola po februári 1948 zakázaná a pripravené nové, doplnené vydanie nikdy nevyšlo.

Celo Radványi sa venoval aj dramatickej tvorbe a okrem niekoľkých jednoaktoviek bol autorom libreta populárnej operety Gejzu Dusíka *Pod cudzou vlajkou* (1940) či divadelnej hry *Prievan* (1940).

Bol vydavateľom a zodpovedným redaktorom prvého slovenského obrázkového týždenníka pre ženy, *Úsmev slovenských žien a dievčat* (19401941) a redigoval edíciu populárnych zošitových *Moderných románov* (19401944), ktoré vychádzali v týždennej periodicite.

Krátko po skončení II. svetovej vojny ho zatkli a z väznice Krajského súdu v Bratislave ho prepustili až v júli 1946. Hoci ho ľudový súd nakoniec oslobodil, musel sa aj s rodinou vysťahovať z Bratislavy a po krátkej zastávke v Trnave býval v Trnovci nad Váhom a v Bátovciach až do roku 1953, keď sa presťahoval znova do Trnavy. Medzičasom pracoval ako korektor v tlačiarni *Pravdy* vo Zvolene (1947), stal sa výkonným redaktorom a grafikom časopisu *Obchod a práca* v Nitre (19471948) a keďže nesmel publikovať pod vlastným menom, písal pod rozličnými pseudonymami a živil sa aj prekladmi. Na prelome rokov 1949 a 1950 bol krátko redaktorom *Katolíckych novín* v Bratislave, kam sa v roku 1953 opäť vrátil. Medzitým bol nezamestnaný a externe tvoril podnikové kroniky, inzerciu, reklamy a inú grafickú tvorbu najmä pre *Slovenskú spoločnosť pre racionálnu výživu*. V rokoch 19621968 pôsobil ako vedúci oddelenia propagácie a redaktor závodného časopisu *Naše zrkadlo* v národnom podniku *Merina* v Trenčíne*.* Neskôr, v roku 1968 sa znovu vrátil do redakcie *Katolíckych novín*, s ktorými spolupracoval aj po odchode do dôchodku v roku 1976. Zomrel na následky tragickej nehody v Trenčíne dňa 24. augusta 1978. Pochovaný je v Trnave na Novom cintoríne.

## Literárna tvorba
* 1932*Bieda* (vlastným nákladom, Nové Zámky), zbierka noviel
* 1935*Mám sa výborne* (SSV, Trnava), úsmevné poviedky zo študentského života s vlastnými ilustráciami
* 1936*V tôni polmesiaca* (SSV, Trnava), historický román z čias protitureckých bojov
* 1936*Mračná nad Novými Zámkami* (Slovák, Bratislava), román na pokračovanie
* 1936*Pomsta* (Plameň, SSV, Trnava), historická povesť na pokračovanie
* 1937*V tajných službách* (Slovenská pravda, Bratislava), román na pokračovanie
* 1937*Zbojníci* (Plameň, SSV, Trnava), historická povesť na pokračovanie
* 19381939*Ondráš zbojník* (Plameň, SSV, Trnava), historická povesť na pokračovanie
* 1941*Bomby nad Spišskou Novou Vsou* (Študentské družstvo, Bratislava), dokumentárna publikácia
* 1942*[[Slovenská krv]]* (vlastným nákladom, Bratislava), lexikón významných slovenských rodákov
* 1944*Keď rinčali zbrane* (Globus, Bratislava), historická práca o účasti Slovákov v historických bitkách a vojnách.
* Všetky spomínané diela vyšli pod pseudonymom ERCÉ.
* 1957*Umelecko-historické pamätné kostoly na Slovensku* (SSV, Trnava), publikácia o sakrálnych pamiatkach, vydaná pod pseudonymom E. LORAD.
* 1970*Krása slovenských pamiatkových kostolov* (Spolok sv. Vojtecha, Trnava), špeciálna obrazová publikácia s viacjazyčným textom.
* 1971*Pod tureckými mračnami* (Slavín, Bratislava), nové, prepracované vydanie historického románu *Mračná nad Novými Zámkami*
* 1975*Vznešená krása v dreve* (Katolícke noviny, Bratislava), práca o sakrálnych pamiatkach na Slovensku na pokračovanie

## Dramatická tvorba
* 1940*Kto neskoro chodí, sám sebe škodí* (SSV, Trnava), veselohra v jednom dejstve 
* 1940*Pôjdeme letovať* (SSV, Trnava), veselohra v jednom dejstve
* 1940*Robí sa šlágrový text* (SSV, Trnava), veselohra v jednom dejstve
* 1940*Pod cudzou vlajkou*, libreto k operete Gejzu Dusíka (premiéra 1. mája 1940 v SND v Bratislave). Opereta, kde si hlavnú úlohu MUDr. Holuba zahral František Krištof Veselý, i napriek svojej úspešnosti a skladbám ako „Dedinka v údolí“, „Saigon“, či „Nebozkané pery“, ktoré boli v dnešnom chápaní skutočnými hitmi, sa po vojne kvôli oslave slovenskej štátnosti dostala na index. Až v roku 2007 ju pri príležitosti stého výročia narodenia G. Dusíka znova uviedlo bratislavské Divadlo Aréna.
* 1941 – *Prievan*, divadelná hra so sprievodnou hudbou Mikuláša Košťála a Františka Schramma, ktorú inscenovalo Slovenské ľudové divadlo v Banskej Bystrici (premiéra 1.2.1941)
* 1958*Stalo sa v našom mestečku* (E. Lorad), rozhlasová hra, vysielaná rozhlasovou stanicou Praha II
*koniec 60. a začiatok 70. rokov - *Kuruci*, hudobná komédia s hudbou Ladislava Schramma, ktorá mala tri dejstvá a bola takzvaným dramatickým dieťaťom autorovej celoživotnej lásky k histórií. Radványiho libreto použil aj hudobný skladateľ Zdenek Cón, ktorý ale operetu nedokončil a z jej torza sa v rozhlasovom vysielaní iba sem tam ozve Kurucký tanec.

## Preklady
### Rozhlasové
* N. Nosov„Miškova kaša“, rozhlasová hra pre mládež, Čs. rozhlas 1956, preložil a upravil C. A. Radványi
* Curt GötzTestament, Čs. rozhlas 22. júl 1958, preložil C. A. Radványi

### Knižné
* Fabián, Gyula*Poslední Indiáni*. Obzor 1947, z maďarčiny preložil Anton Koltin 
* Edícia Svetových autorov zv. 3 / Nakl. Srnánek 1947, Nitra,
**August Strindberg*Vták Fénix* (preložil: E. Lorad)
* Edícia Svetových autorov zv. 4 / Nakl. Srnánek 1947, Nitra,
**Rudyard Kipling*Bez božieho požehnania* (preložil: –oRa-) 
** Henrich Pontoppidan*Mocný krajčír* (preložil –tin-)
** Selma Lagerlöfová*Princezná z Babylonu* (preložil: –Lo-Ra-)
** Henrich Pontoppidan*Kameň mudrcov* (preložil: –tin-)
* Novely svetových autorov / Edícia Svetových autorov zv. 6 - 10 / Nakl. Srnánek 1947, Nitra,
** H. Krains*Šťastie Barbory Fontainovej* (preložil: C. A. R.)
** Robert Hichens*Bubeník púšte* (preložil: kol.)
** Edgar Allan Poe*Zlatý chrobák* (preložil: K. A.)
** Guy Peron*Vodca banditov* (preložil: E. Lorad)
** Léon de Tinseau*Príležitosť* (preložil: Anton K.)
** René Bazin*Debata* (preložil: Anton K.)
** Jack London*Chlapské slovo* (preložil: E. Lorad)
** Henry Bordeaux*Marcel sa vracia domov* (preložil: E. Lorad)

Podľa bibliografie literárnej tvorby Cela Radványiho, ktorú k nedožitej sedemdesiatke v marci roka 1981 zostavili a napísali M. Hradný a P. Radványi, doplnili v roku 1988, súpis knižných, časopiseckých a redigovaných prác Celestína Radványiho má viac ako 4000 položiek. Okrem toho, že si väčšinu svojich kníh a novinárskych príspevkov aj sám ilustroval, jeho kresby uverejnili mnohé noviny, časopisy a kalendáre. Napríklad je autorom obálky, kresieb hlavičiek a celej grafickej úpravy kalendára Pútnik svätovojtešský na rok 1970, i na rok 1971. Presný počet uverejnených kresieb, ilustrácií, kreslených žartov a pod. sa už nedá zistiť ale je to určite štvorciferné číslo.

Spisovateľ a novinár C. A. Radványi, ktorý za minulého režimu patril k tým, čo mali byť zabudnutí a úplne vymazaní z našej histórie, bol znova objavený a rehabilitovaný až v deväťdesiatych rokoch a spoločenského uznania sa mu dostalo roku 1998, keď mu symbolicky udelili čestné občianstvo mesta Trnavy in memoriam. 

## Zdroje
* 
* Bibliografia literárnej tvorby Cela Radványiho. 1981. (rukopis)
* 
* 
* 
* 
* rodinný archív

Kategória:Osobnosti z Levíc
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prekladatelia
Kategória:Libretisti
Kategória:Slovenskí autori náučnej literatúry