open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Uli Maslo

**Uli Maslo** (* 6. júl 1938, Wattenscheid, Nemecko) je nemecký futbalový tréner.

## Hráčska kariéra
Svoju futbalovú kariéru začal v rodnom meste, v klube SG Wattenscheid 09. V roku 1959 prestúpil do Rot-Weiß Essen, a v roku 1962 do holandského klubu RCH Heemstede.

## Trénerská kariéra
V rokoch 1972-77 pracoval Maslo ako asistent trénera FC Schalke 04, zároveň viedol mládež. V decembri 1977 sa stal hlavným trénerom. Klub obsadil deviate miesto v Bundeslige a jeho kontrakt nebol predĺžený. Nasledovalo krátke pôsobenie v Borussii Dortmund, následne 4 roky v Eintracht Braunschweig. Po opätovnom krátkom angažmáne v Dortmunde trénoval mužstvá v Perzskom zálive – najprv v Bahrajne a neskôr v Katare. Po návrate do Nemecka sa stal trénerom FC St. Pauli, s ktorým postúpil do nemeckej Bundesligy. Neskôr viedol klub Fortuna Düsseldorf, od roku 2005 trénuje znovu v Perzskom zálive, tentoraz v Kuvajte.

Pôsobil aj ako poradca katarskej reprezentácie, má zásluhu na jej posilnení pôvodne brazílskym útočníkom Ailtonom. S väčšinou mužstiev praktizoval herný systém 3-2-4-1.

## Trénerské pôsobenie
* 1972 – 77: Schalke 04 (asistent trénera a tréner mládeže)
* 21. december 1977 – 24. máj 1978: FC Schalke 04
* 30. apríl 1979 – 30. jún 1979: Borussia Dortmund
* 14. október 1979 – 23. apríl 1983: Eintracht Braunschweig
* 1. júl 1983 – 23. október 1983: Borussia Dortmund
* 1985 – 1988: West Riffa Bahrain
* 1988 – 1992: SC Katar
* 14. október 1992 – 30. jún 1993: Eintracht Braunschweig
* 1993/94: West Riffa Bahrain
* 18. júl 1994 – 20. apríl 1997: FC St. Pauli
* 16. september 1997 – 27. apríl 1998: Fortuna Düsseldorf
* od 2005: Al Salmíja (Kuvajt)

## Zdroj
* 

Kategória:Narodenia v 1938
Kategória:Nemeckí futbalisti
Kategória:Nemeckí futbaloví tréneri
Cassegrainov ďalekohľad

300px|right|thumb|Schéma

**Cassegrainov ďalekohľad** je typ reflektora, ktorý zostrojil v roku 1671 Laurent Cassegrain.

## Pozri aj

* ďalekohľad

Kategória:Ďalekohľady
Telemetria

**Telemetria** alebo **diaľkové meranie** alebo **[[meranie]] na diaľku** je metóda prenosu údajov meranej veličiny na diaľku resp. technické prostriedky na takéto meranie.

V astronómii sa využíva najmä pri raketách, umelých družiciach a kozmických sondách. Na menšie vzdialenosti sa používa mechanický, optický, pneumatický prenos, na veľké vzdialenosti obyčajne elek­trický. Pri elektrickom prenose sa nameraná veličina mení na elektrickú veličinu, ktorú možno prenášať pomo­cou drôtov alebo bezdrôtovo.

Telemetria v automobilovom priemysle a doprave, známa pod pojmom monitoring vozidiel, využívané pre kontrolu prevádzky, pohonných hmôt i priamej komunikácie.


Kategória:Kozmonautika
Binokulárne optické zariadenie

**Binokulárne optické zariadenie** alebo **binokulár** je zariadenie na pozorovanie oboma očami súčasne, na rozdiel od monokuláru.

## Galéria

Súbor:Schmidt-Pechan prism-Binocular.png |Schmidt-Pechan
Súbor:Porro binocular.jpg|Binokulár s Porrovými prizmami.
Súbor:Leica Vector rangefinder 2007 07 14 n2.jpg|Pozorovací binokulárny ďalekohľad (triéder).
Súbor:Tower Optical Binoculars.jpg|Mincový triéder.
Súbor:Phase contrast microscope.jpg|Mikroskop s binokulárom.
Súbor:Olympus SZIII stereo microscope.jpg|Binokulárna lupa.
Súbor:Leica Trinovid 8x20 BC.jpg|„Operný“ binokulárny ďalekohľad.


## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Optické prístroje
Iraklio (mesto na Kréte)

right|thumb|Iraklio

**Iraklio** (po novogrécky *Ηράκλειο* - Iraklio, po starogrécky *Hérakleion* - bližšie pozri Iraklio; lat. *Heracleum*; tal. *Candia*; tur. *Kandiye*) je najväčšie prístavné a hlavné mesto ostrova Kréta.

Mesto je turistické centrum (v blízkosti je Knossos), má medzinárodné letisko a univerzitu.

## Dejiny
Najstaršie dejiny mesta spadajú do minojskej doby. Podľa archeologických nálezov bolo založené už pred rokom 2000 pred Kr. Z tých čias sa zachovali ruiny paláca Knossos. Okolo roku 1100 pred Kr. osídlili Krétu grécke kmene a dali mestu súčasný názov.

Začiatkom nášho letopočtu tu, resp. v blízkosti, bol rímsky prístav Heracleum. Od roku 395 sídlo patrilo Byzantskej ríši.

V rokoch 823 - 961 bolo pod saracénskou nadvládou, ktorí v roku 824 vybudovali obrovskú priekopy okolo mesta a podľa nej mesto pomenovali *Chandak* = priekopa. Vďaka priekope bolo mesto chránené nielen zvonka, ale aj zvnútra, aby nemohli utekať otroci, s ktorými sa v Chandaku obchodovalo.

Prístav sa odvtedy využíval ako útočisko pirátov útočiacich na Byzantskú ríšu a preto v roku 961 Byzantínci zaútočili, mesto dobyli, vyplienili a neskoršie aj ovládli.

V roku 1204 mesto Hérakleion kúpila Benátska republika, nie priamo od Byzancie, ale od križiakov, ktorí nemali čím zaplatiť za prepravu na štvrtú križiacku výpravu, ale dobyli Carihrad, takže akoby mohli disponovať byzantskými lénami. Po Chandaku kúpili Benátčania celý ostrov. Po taliansky sa mestu začalo hovoriť *Candia* a tento názov sa v niektorých kontextoch potom používal pre celý ostrov.

Benátčania priekopu okolo mesta ešte prehĺbili a postavili silnejšie opevnenie až 40 metrov hrubé, ktoré sa vrátane bášt väčšinou zachovalo dodnes, a postavili novú pevnosť pri prístave.

Od roku 1647 do roku 1669 obliehali Iraklio Turci. Na oboch stranách boli desiatky tisíc obetí, než sa nakoniec Iraklio vzdal. Turci ho premenovali údajne na Megalokastro (tzn. veľký hrad), ale počas ich vlády sa prístav zaniesol, a tak sa prestal používať. Úlohu obchodného centra Kréty prevzala západnejšia Chania, ktorá potom bola až do roku 1972 považovaná za hlavné mesto ostrova.

Väčšina Turkov z Iraklia odišla v roku 1898, keď Kréta získavala samostatnosť. Ďalší potom odišli po grécko-tureckej vojne v dvadsiatych rokoch 20. storočia, odvtedy je mesto celkom grécke. Po zisku samostatnosti sa Gréci rozhodli premenovať mesto na niečo grécke a vybrali si bájneho hrdinu Herakla. Údajne to má súvisieť aj s názvom blízkeho prístavu z rímskych dôb, ktorý bol *Heracleum*.

## Osobnosti mesta
* Francesco Barozzi (* 1537 - † 1604), taliansky matematik, prekladateľ a humanista
* Konstantinos Volanakis (* 1837 - † 1907), maliar
* Nikos Kazantzakis (* 1883 – † 1957), spisovateľ, básnik, dramatik a mysliteľ
* Odysseas Elytis (* 1911 - † 1996), básnik, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru 
* Gianna Angelopoulos-Daskalaki (* 1955), podnikateľka, politička a predsedníčka organizačného výboru LOH 2004 v Aténach 
* Notis Sfakianakis (* 1959), spevák

## Partnerské mestá
*  Konstanca, Rumunsko
*  Pernik, Bulharsko

## Pozri aj
* Kréta
* Rethymno
* Chania

## Iné projekty

Kategória:Mestá v Grécku
Kategória:Kréta
Ohnisko (optika)

**Ohnisko** bod na optickej osi optickej sústavy, v ktorom sa pretínajú lúče rovnobežné s touto osou pred vstupom do sústavy (obrazové ohnisko) alebo po výstupe z nej (predmetové ohnisko)

Kategória:Optika
Iraklio

**Iraklio** (po novogrécky – *Ηράκλειο* – transkripcia *Iraklio*, transliterácia *Érákleio*, nepresná transkripcia *Irakleio/Irákleio*) resp. po starogrécky **Hérakleion** (po starogrécky – Ἡράκλειον – *Hérakleion*; prepisy z kathareusy **Iraklion / Éraklion/ Héraklion**) môže byť:
* mesto na Kréte, pozri Iraklio (mesto na Kréte)
* krajská jednotka (predtým okres) na Kréte, pozri Iraklio (krajská jednotka)
* predmestie Atén, pozri Iraklio (Atika)
* dedina v kraji Korinthia, pozri Iraklio (Korinthia)

## Pozri aj
*Hérakleion
Hérakleion

**Hérakleion** (po starogrécky  Ἡράκλειον) môže byť:
* starší názov pre Iraklio
* v starovekom Grécku svätyňa zasvätená Heraklovi
* mesto pri ústí Nílu (dnes pod morom) spomínané už Herodotom a Strabónom, znovu objavené roku 2001, pozri Hérakleion (Egypt)
* pôvodné grécke meno starorímskeho mesta v Kampánii Herculaneum

## Pozri aj
* Herakleia
* Herakleopolis
Časticové žiarenie

**Časticové žiarenie** môže byť:
*žiarenie tvorené prúdom častíc, t.j. nielen korpuskulárne žiarenie ale aj napr. fotónové žiarenie (t.j. najmä elektromagnetické žiarenie)
*korpuskulárne žiarenie
Tichá noc, svätá noc

thumb|Gruberov rukopis piesne ''Tichá noc, svätá noc''
**Tichá noc, svätá noc** je jedna z najznámejších kolied. Po prvýkrát ju uviedli arnsdorfský učiteľ a organista Franz Xaver Gruber a kaplán Joseph Mohr  v kostole sv. Mikuláša v Oberndorfe pri Salzburgu 24. decembra 1818.

Text piesne napísal Joseph Mohr už roku 1816 vo farnosti Mariapfarr. Franz Xaver Gruber skomponoval pred Vianocami 1818 k jeho básni melódiu. Pieseň sa okamžite stala veľmi populárnou, hoci bola prvýkrát predstavená len v sprievode gitary. Dnes je preložená do 300 jazykov a nárečí. Stille-Nacht-Kapelle (*Kaplnka Tichej noci*) v Oberndorfe je dnes turistickou atrakciou.

## Text piesne
Pôvodný text piesne má šesť strof. V súčasnosti sa spieva najmä prvá, šiesta a druhá strofa. V nemeckej verzii došlo aj k iným drobným jazykovým zmenám.
### Slovenský preklad (katolícka verzia, Jednotný katolícky spevník č. 88 )
Preložil Ladislav Hohoš

*Tichá noc, svätá noc!*
*Všetko spí, všetko sní,*
*sám len svätý bdie dôverný pár,*
*stráži Dieťatko, nebeský dar.*
*Sladký Ježiško spí, sní,*
*nebesky tíško spí, sní.*

*Tichá noc, svätá noc!*
*Anjeli zleteli,*
*najprv pastierom podali zvesť,*
*ktorá svetom dnes dáva sa niesť:*
*Kristus, Spasiteľ je tu,*
*Tešiteľ sveta je tu!*
thumb|Stille-Nacht-Kapelle
*Tichá noc, svätá noc!*
*Nežná tvár, lásky žiar*
*božsky rozsieva v jasličkách tam:*
*bije záchranná hodina nám*
*v tvojom zrodení, Boh Syn,*
*Ježiško, Láska, Boh Syn!*

**Jednotný katolícky spevník uvádza aj ďalšie dve strofy:**

*Tichá noc, svätá noc!*
*Spásy liek prijal svet;*
*otvorila sa nebies už sieň,*
*milosť zahnala ta hriechov tieň.*
*Takú, Ježiško, moc máš.*
*Sláva ti, Ježiš, Kráľ náš!*

*Tichá noc, svätá noc!*
*V dnešnú noc večná moc*
*lásky Otca sa vyliala v svet,*
*vrelo prijal nás v objatie dnes*
*božský Spasiteľ, brat náš,*
*vďaka ti, božský brat náš!*

### Slovenský preklad (evanjelická verzia, Evanjelický spevník č. 60 - Tichá noc)
*Tichá noc, svätá noc.*
*Usnula zem celá*
*dvaja len bdejú v Betleheme*
*v jasliach Dieťa tam utešené*
*tíško, spokojne spí.*

*Tichá noc, svätá noc.*
*Anjeli priniesli*
*najprv pastierom radostnú zvesť,*
*z nej teší sa i dnes celý svet:*
*Prišiel Spasiteľ k Vám!*

*Tichá noc, svätá noc.*
*V Ježiši – Dieťati*
*Boh sa láskavo usmieva nám,*
*anjel zvestuje: Buď pokoj Vám:*
*Kristus je daný nám.*

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Tichá noc – O pozoruhodných okolnostech vzniku nejznámější koledy

Kategória:Vianočné koledy
Kategória:Rakúske piesne
Kategória:Piesne z 1818
Kategória:Jednotný katolícky spevník
MSDN

**Microsoft Developer Network (MSDN)** je Sieť vývojárov spoločnosti Microsoft.

Kategória:Microsoft
Korabľ

**Korabľ** je séria piatich kozmických lodí typu Vostok predchádzajúcich lety človeka na obežnú dráhu okolo Zeme. Štartovali v rokoch 1960-1961. Korabľ 1 a 3 zanikli v atmosfére, Korabľ 2, 4 a 5 (25. marca 1961) so skúšobnými psami pristáli.

Kategória:Kozmické lode
Korekčná šošovka

**Korekčná šošovka** alebo **korekčná doska** je sklená doska s jednou plochou rovnou a s druhou špeciálne vybrúsenou. Tvorí hlavnú časť Schmidtovho ďalekohľadu. Odstraňuje chyby guľového zrkadla (optická chyba). Navrhol ju nemecký optik Bernhard Schmidt.

## Pozri aj

* šošovka

Kategória:Šošovky
Kozliatka

**Kozliatka** môže byť:
* mláďatá kozy a capa
* kniha M. Rázusovej-Martákovej na motívy slovenskej ľudovej rozprávky, pozri Kozliatka (kniha)
* meno skupiny hviezd, pozri Kozliatka (astronómia)
KOSPAS-SARSAT

**KOSPAS-SARSAT** (*Kosmičeskoje spasenije*-*Search and Rescue Satellite Aided Tracking*) je medzinárodný družicový záchranný systém, ktorý začal činnosť 29. júna 1982 vypustením družice KOSPAS 1 - Kozmos 1383 s hmotnosťou asi 700 kg na dráhu s perigeom 991 km, apogeom 1 029 km, sklonom 82,9° a obežnou dobou 105,4 minút. KOSPAS 2 - Kozmos 1447 štartoval 24. marca 1983 (961-1 015 km, 83°, 104,9 min), SARSAT 1 - NOAA 8 štartoval 28. marca 1983 (808-830 km, 98,8°, 101,3 min). Družice zachytávajú signál SOS, určujú polohu havarovanej lode alebo lietadla a odovzdávajú signál riadiacemu stredisku a pozemným staniciam.

Do februára 1984 sa družiciam systému KOSPAS-SARSAT podarilo lokalizovať 69 havárií lodí, resp. lietadiel a zachrániť 138 osôb. Dobudovaný systém KOSPAS-SARSAT obsahuje štyri aktívne družice, zapojenie niekoľkých stacionárnych družíc a deviatich pozemných staníc, z toho tri v SNŠ (Moskva, Vladivostok, Archangeľsk), tri v USA, po jednej vo Francúzsku, v Kanade a v Nórsku.

Kategória:Umelé družice Zeme
Kozliatka (astronómia)

**Kozliatka** je spoločný názov hviezd ε Aurigae,  ζ Aurigae (Hoedus 1) a η Aurigae (Hoedus II) v súhvezdí Povozník.

Kategória:Súhvezdie Povozník
Kozmologický červený posun

**Kozmologický červený posun** je posun spektrálnych čiar galaxií vyvolaný expanziou vesmíru.

## Pozri aj

* Hubblov zákon
* červený posun

Kategória:Kozmológia
Kuiperovo lietajúce observatórium

náhľad|Kuiperovo lietajúce observatórium počas letu 7. januára 1980
**Kuiperovo lietajúce observatórium** alebo **Lietajúce observatórium Gerarda P. Kuipera** (, skratka *KAO*) bolo lietajúce observatórium Národného úradu pre letectvo a vesmír (*National Aeronautics and Space Administration*) na výskum v oblasti infračervenej astronómie umiestené v špeciálne zariadenom prúdovom dopravnom lietadle Lockheed C-141A Starlifter (sériové číslo 6110, registrová značka **N714NA**, volací znak **NASA 714**) s normálnou operačnou výškou 12 500 m. Hlavným výskumným zameraním KAO bol výskum planét a hlavným prístrojom 90 cm reflektor.

## Referencie

Kategória:Astronomické observatóriá
Kvazag

**Kvazag** alebo **kvázihviezdna galaxia**, **QSG** je kvazar bez rádiového žiarenia. Objavil ho v roku 1965 A. R. Sandage na základe jeho kvázihviezdneho vzhľadu a celkového modrého žiarenia, zapríčineného silným prebytkom ultrafialového žiarenia, typickým pre kvazary. Priestorová hustota kvazagov je 50- až 100-násobne vyššia ako pri kvazaroch s rádiovým žiarením, teda sú oveľa početnejšou skupinou kvázihviezdnych objektov (QSO). Medzi kvazagy patrí napríklad CQ Comae s červeným posunom z = 0,165 a s fotografickou zdanlivou jasnosťou, meniacou sa v medziach 14,7 – 16,1 mag. (V našej staršej literatúre sa používa i anglický názov quasag.)

Kategória:Kvazary
Kategória:Kvázihviezdne objekty
Metónov cyklus

**Metónov cyklus** alebo **mesačný kruh** je obdobie 19 rokov s 235 mesiacmi, navrhnuté na kalendárne počítanie v starom Grécku.

V 5. storočí pred Kr. grécky astronóm Metón dokázal, že na 19 r (6 940 d) pripadne 235 synodických mesiacov. Rozdelil ich na 110 mesiacov po 29 d a 125 mesiacov po 30 d; 12 alebo 13 mesiacov tvorilo 1 r, 19 r jeden cyklus. Poradové číslo roka v Metonovom cykle (1-19) sa nazýva zlaté číslo. (Názov spájajú niektorí autori s tým, že Metonov cyklus bol zaznamenaný v Minervinom chráme v Aténach zlatými písmenami na čiernom mramore, iní so zvykom mníchov zapisovať toto číslo do kalendára zlatými písmenami.)

Metonov cyklus mal dôležitú úlohu vo vývoji kalendára. Známy však bol už v 3. tisícročí pred Kr. v Číne pod názvom *čong*.

Babylončania používali vo svojom kalendári 19-ročný cyklus už v 6. storočí pred Kr.

## Referencie

Kategória:Kalendáre
Kategória:Mesiac
Kategória:Astronómia v starovekom Grécku
Mikrometeoroid

**Mikrometeoroid** je meteoroid s mikroskopickými rozmermi, s priemerom d <~ μm. Je to časť medziplanetárneho prachu v slnečnej sústave.

Pri stretnutí so Zemou mikrometeoroid na rozdiel od meteoroidu nezhorí a nezažiari ako meteor, ale zabrzdí trením o vrchné vrstvy atmosféry a pomaly padá na Zem. Po dopade na Zem zostane mikrometeorit, ktorý je na rozdiel od väčších meteoritov v podstate identický s pôvodnou časticou. Pri zrážke s umelým kozmickým telesom (napr. s družicou alebo s kozmickou stanicou) vyhĺbi malý kráter, ktorý je už viditeľný voľným okom. Mikrometeoroidy predstavujú nebezpečenstvo hlavne pre solárne panely.

## Pozri aj

* medziplanetárny prach
* medziplanetárna hmota
* meteoroid
* medziplanetárny prach
* protimeteorický štít

Kategória:Meteoroidy
Kategória:Medziplanetárna hmota
Navigačná družica

**Navigačná družica** je umelá družica riadiaca lietadlá a lode oznamovaním presných súradníc ich miesta a smeru ich pohybu. Prijíma signál z vysielačky lode, resp. z lietadla a pomocou Dopplerovho efektu určuje relatívnu polohu stanice vzhľadom na družicu, čo umožňuje vypočítať presnú polohu stanice. Výpočet sa uskutočňuje telemetrickým prenosom údajov získaných družicou k pozemskému počítaču a sieťou pozemských staníc späť na družicu a príslušnú loď, resp. na lietadlo.

Prvou navigačnou druživou bol Transit 1, vypustený 13. apríla 1960. Navigačné družice Timation (po angl. times - čas) sprostredkúvajú i časovú službu. Tieto družice pracujú pod názvom Global Positioning System. Prvá z nich štartovala 31. mája 1967.

Ako prvá sovietska navigačná družica bola označená družica Kozmos 1000 v roku 1978. Tieto družice majú polárne kruhové dráhy a zvierajú medzi sebou uhol 60°. Novšie navigačné družice NNSS (Navy Navigation Satellite System) a NAVSTAR pracujú vo výškach 1000 a 20000 km. Roku 1982 začal pracovať sovietsky systém GLONASS.

Kategória:Umelé družice Zeme
Mezopauza

**Mezopauza** je rozhranie medzi mezosférou a ionosférou (resp. termosférou) vo výške okolo 80 km.

Kategória:Atmosféra
Miestny štandard pokoja

**Miestny štandard pokoja** alebo **LSR** (angl. *Local Standard of Rest*) je myslený bod v Galaxii, ktorý sa pohybuje okolo stredu Galaxie v okolí Slnka presne po kruhovej dráhe kruhovou rýchlosťou (dynamická definícia LSR).

Možno ho určiť zo strednej hodnoty zložiek rýchlostí hviezd v okolí Slnka v smere zvolených súradnicových osí (kinematická definícia LSR). Pohyb Slnka vzhľadom na LSR sa nazýva základný pohyb Slnka; najlepšie mu zodpovedá pohyb Slnka vzhľadom na súbor hviezd spektrálnych tried A, gK a dM.

## Pozri aj

* pohyb Slnka

Kategória:Slnko
Kategória:Galaxia Mliečna cesta
Nestabilná hviezda

**Nestabilná hviezda** je premenná hviezda, ktorá mení svoje rozmery, pretože sily v jej vnútri nie sú navzájom rovnovážne. 

## Pozri aj

* vnútorná stavba hviezd

Kategória:Premenné hviezdy
Nestacionárny model vesmíru

**Nestacionárny model vesmíru** alebo **evolučný model vesmíru** je model vesmíru, v ktorom sa mení s časom krivosť priestoru, faktor škály aj stredná hustota vesmíru. Prebieha v ňom expanzia alebo kontrakcia vesmíru. K nestacionárnym modelom vesmíru patria napríklad všetky Fridmanove a Lemaîtrove modely vesmíru so začiatočným big bangom.

## Pozri aj

* kozmológia

Kategória:Kozmológia
Nesenzibilizovaný materiál

**Nesenzibilizovaný materiál** je fotografický materiál, ktorého citlivosť nie je upravovaná (senzibilizácia), je daná citlivosťou halogenidov striebra v modrej a fialovej oblasti spektra (maximum pre vlnové dĺžky 300 nm). Nesenzibilizovaný materiál je necitlivý na zelenú, žltú a červenú oblasť. Všeobecnú citlivosť má 3-5 DIN, ale vyznačuje sa vysokou rozlišovacou schopnosťou (fotografická emulzia). Nesenzibilizovaný materiál sú niektoré druhy diapozitívnych a reprodukčných platní a väčšina pozitívnych papierov.

Kategória:Fotografia
Netlmené kmity

**Netlmené kmity** sú kmity, ktorých amplitúda sa nemení, zostáva konštantná s časom. Napríklad periodické kmity ideálnych bezstratových sústav alebo takých sústav, pri ktorých sa straty nahrádzajú energiou nejakého zdroja. Ak sa amplitúda s časom zmenšuje, potom sú kmity *tlmené*.

Kategória:Kinematika
Neutrálny filter

**Neutrálny filter** je optický filter zoslabujúci v určitom rozsahu spektra žiarenie všetkých vlnových dĺžok rovnako. Používa sa na zoslabenie svetla bez zmeny spektra a na zhotovovanie fotometrických škál.

## Pozri aj

* fotometrický klin

Kategória:Optika
Netepelné žiarenie

**Netepelné žiarenie** je nerovnovážne elektromagnetické žiarenie, ktoré na rozdiel od tepelného žiarenia nemá tepelný pôvod, napríklad Čerenkovovo žiarenie alebo synchrotrónové žiarenie.

Kategória:Elektromagnetické žiarenie
Shaftesbury Avenue

náhľad|Divadlá na Shaftesbury Avenue.
náhľad|Pohľad na Shaftersbury Avenue smerom od Piccadilly Circus.
[náhľad|Ten istý pohľad, ale v roku [1948.]]

**Shaftesbury Avenue** je jednou z významných ulíc londýnskeho West Endu. Nachádza sa v mestskom obvode City of Westminster. Vedie severovýchodným smerom od Piccadilly Circus až po New Oxford Street a High Hoborn, pričom sa križuje s Charing Cross Road na Cambridge Circus.

## História a opis ulice
Ulica je pomenovaná po významnom anglickom politikovi a filantropistovi Anthonym Ashley-Cooperovi, siedmom vojvodovi zo Shaftesbury (1801 – 1885). Ulica bola postavená na konci v 19. storočia v snahe zlepšiť dopravu v Londýne. 

Vo všeobecnosti je považovaná za srdce West Endu a londýnskeho divadla. Nachádza sa tu veľké množstvo divadiel: na severnej strane ulice medzi Piccadilly Circus a Charing Cross Road sa nachádzajú divadlá Lyric, Apollo, Gielgud a Queen's. Divadlo Saville Theatre bolo odkúpené a prestavané spoločnosťou Odeon na kino. Na Cambridge Circus sa nachádza divadlo Palace. Na severovýchodnom konci ulice sa nachádza divadlo Shaftesbury Theatre. 

## Dopravné spojenie
Najbližšie stanice londýnskeho metra: 
* **[[Piccadilly Circus (stanica metra)|Piccadilly Circus]]** (Piccadilly a Bakerloo Line)
* **[[Leicester Square (stanica metra)|Leicester Square]]** (Piccadilly a Northern Line)
* **[[Tottenham Court Road (stanica metra)|Tottenham Court Road]]** (Central a Northern Line)

## Pozri aj
* Zoznam londýnskych divadiel
* West End (divadlo)

## Externé odkazy
* TourUK ; informácie o Shaftesbury Avenue (po anglicky)
* Survey of London; podrobná architektonická história ulice (po anglicky)

Kategória:Ulice v Londýne
Kategória:City of Westminster
Newtonov ďalekohľad

400px|right|thumb|Schéma Newtonovho ďalekohľadu

**Newtonov ďalekohľad** alebo **Newtonov teleskop** je typ reflektora s parabolickým zrkadlom a pomocným rovinným zrkadlom, ktorý dáva prevrátený obraz predmetu.

## Pozri aj

* ďalekohľad

Kategória:Ďalekohľady
Kategória:Eponymické termíny v astronómii
Nicolov hranol

thumb|Nikolov hranol

**Nicolov hranol** alebo **Nikol** je jednolúčový polarizátor; hranol utvorený z dvoch pravouhlých hranolov, vybrúsených z kryštálu islandského vápenca (s ostrými uhlami 68° a 22°) a navzájom stmelených kanadským balzamom. 

Prirodzené svetlo dopadajúce do nikolu sa dvojlomom rozdelí na riadny a mimoriadny lúč. Riadny lúč sa na rozhraní hranolov a kanadského balzamu úplne odráža do bočnej steny, ktorá ho absorbuje. Na výstupe z druhej časti nikolu sa získa len lúč mimoriadny. Nikol prepúšťa úplne polarizované svetlo vo zväzkoch, ktorého vrcholový uhol je až 29°.

Kategória:Polarizácia
Polarizátor

300px|right|thumb|Drôtený polarizátor

**Polarizátor** je zariadenie, pomocou ktorého sa premieňa prirodzené svetlo na polarizované.

Využíva sa pritom dvojlom, dichroizmus alebo odraz svetla pod Brewste­rovým uhlom, pri ktorom odrazený a lomený lúč svetla sú navzájom kolmé. Obyčajne sa na polarizáciu používajú hranoly z kryštálov (nikol) a polaroidy.

Kategória:Polarizácia
Polárna čiapka

250px|right|thumb|Polárna čiapka na Marse

**Polárna čiapka** je svetlý povrchový útvar v okolí pólu telesa, napríklad na planéte Mars. Pozostáva zo zamrznutých látok, ktoré sú v nižších šírkach telesa v kvapalnom či plynnom skupenstve. Veľkosť polárnej čiapky sa sezónne mení. 

## Pozri aj

* Polárne čiapočky Marsu

Kategória:Povrchové útvary terestrických telies
Polárny ďalekohľad

**Polárny ďalekohľad** je dlhoohniskový fotografický ďalekohľad na meranie presných deklinácií hviezd blízko pólu.

Polárny ďalekohľad stále mieri k pólu a po niekoľkých hodinách expozície sa hviezdy na fotografickej platni zobrazia ako oblúky so stredom v póle. Z mnohých takýchto pozoro­vaní za rok možno určiť aberačnú konštantu a z niekoľ­koročných pozorovaní nutačnú konštantu.

Kategória:Ďalekohľady
Pólová vzdialenosť

**Pólová vzdialenosť** je uhlová vzdialenosť hviezdy od severného svetového pólu pozdĺž deklinačnej kružnice hviezdy.

Udáva sa v stupňoch od 0° (pri póle) až do 180° pri južnom póle. Niekedy sa udáva namiesto deklinácie hviezdy ako rovníková súradnica.

## Pozri aj

* súradnicová sústava

Kategória:Sústavy súradníc
Popolavý svit Mesiaca

**Popolavý svit Mesiaca** je slabé svetielkovanie časti mesačného kotúča. Možno ho pozorovať okolo novu, keď má Mesiac tvar úzkeho kosáka. Tento jav je dôsledkom nepriameho osvetlenia Mesiaca slnečnými lúčmi odrazenými od Zeme (svitom Zeme), ktorá je v tom čase obrátená k Mesiacu veľkou častou pologule osvetlenej Slnkom.

Pre pozorovateľa na Mesiaci je Zem blízko splnu. Prvý správne vysvetlil tento jav Leonardo da Vinci na konci 15. storočia.

Kategória:Mesiac
Spln

thumb|right|250px|Mesiac v splne

**Spln** alebo **druhá štvrť** je fáza Mesiaca, kedy je Slnkom osvetlená celá privrátená strana k Zemi. Splnom končí dvojtýždňové obdobie dorastania Mesiaca a od tejto fázy vídame z osvetlenej strany Mesiaca najbližšie dva týždne čoraz menej - Mesiac tzv. ubúda. 

V splne je Mesiac na opačnej strane od Zeme ako Slnko, čo nastáva 14,8 dňa po nove. Hovoríme, že nový Mesiac má v čase splnu 14,8 dňa. Mesačný disk je tak pre pozorovateľa na Zemi úplne osvetlený. Napriek tomu nie je spln najvhodnejšou fázou na pozorovanie reliéfu Mesiaca, pretože útvary Mesiaci pre pozemského pozorovateľa nevrhajú tiene. 

Kvôli tomu, že je Mesiac oproti Slnku, sa v splne nikdy nenachádza na oblohe spolu so Slnkom. Vychádza v okamihu západu slnka, na oblohe kulminuje o pravej polnoci (v zimnom čase okolo 24:00, v letnom čase okolo 1:00) a zapadá ráno, s východom slnka. Počas splnu vidia Mesiac všetci pozorovatelia na Zemi, ktorí majú momentálne noc, a je to jediná fáza, v ktorej je Mesiac viditeľný po celú noc. Keďže v lete je na oblohe Slnko vysoko, Mesiac v splne ležiaci presne oproti Slnku je na oblohe nízko. V zime je to naopak - Slnko sa na oblohe nachádza nízko, ale Mesiac v splne vysoko. Počas splnu (a rovnako ako aj novu) nastáva *skočný [[príliv]]*.

Spln je tiež jediná fáza Mesiaca, pri ktorej je možné pozorovať zatmenie Mesiaca, avšak pretože rovina obežnej dráhy Mesiaca nie je rovnobežná s ekliptikou, nenastávajú zatmenia Mesiaca pri každom splne.

Ak sa Mesiac v splne nachádza blízko perigea svojej obežnej dráhy, na oblohe sa javí byť o niečo väčší. Vtedy mu hovoríme *supermesiac*. 

Pri pohľade z mesačného povrchu za splnu je planéta Zem vo fáze novu.

## Spln u planét
Aj planéty slnečnej sústavy prechádzajú pri pohľade zo Zeme fázami a preto sa tiež pravidelne dostávajú do splnu. Z praktického hľadiska však možno spln pozorovať len u tých planét, ktoré obiehajú od Slnka ďalej ako Zem (vonkajšie planéty). Keď majú fázu spln, hovoríme, že sú v takzvanej opozícii. Vnútorné planéty majú spln v takzvanej hornej konjunkcii.

## Splny v roku 2024
Zoznam dní, v ktorých v roku 2024 nastal spln Mesiaca

*25. január
*24. február
*25. marec
*24. apríl
*23. máj
*22. jún
*21. júl
*19. august
*18. september
*17. október
*15. november
*15. december

## Splny v roku 2025
Zoznam dní, v ktorých v roku 2025 nastáva spln Mesiaca
*13. január
*12. február
*14. marec (zatmenie Mesiaca) 
*13. apríl
*12. máj
*11. jún
*10. júl
*9. august
*7. september (zatmenie Mesiaca) 
*7. október
*5. november
*5. december

## Pozri aj

* Prvá štvrť
* Posledná štvrť
* Nov

Kategória:Mesiac
Kategória:Fázy Mesiaca
Nov (fáza Mesiaca)

**Nov** je prvá fáza Mesiaca, pri ktorej sa Mesiac nachádza medzi Slnkom a Zemou. V tejto fáze nie je Slnkom osvetlená žiadna časť privrátenej strany Mesiaca a osvetlená je len odvrátená strana. Mesiac sa navyše nachádza počas novu iba na dennej oblohe. To znamená, že počas novu Mesiac zo Zeme vôbec nie je vidieť.

Nov je jediná fáza, pri ktorej môže dôjsť k zatmeniu Slnka. Okrem zatmení Slnka Mesiac počas novu Slnko neprekrýva. Pri pohľade zo Zeme sa totiž nachádza buď nad ním (pri pohľade zo Slovenska severnejšie) alebo pod ním (pri pohľade zo Slovenska južnejšie). Vďaka svojej pozícii (má rovnakú ekliptikálnu dĺžku ako Slnko) vychádza spolu so Slnkom, čiže ráno. Kulminuje spolu so Slnkom, čiže okolo 12:00 v zimnom čase a okolo 13:00 v letnom čase. Zapadá spolu so Slnkom večer. Najvyššie je vo fáze novu Mesiac v lete, najnižšie v zime.

Novom začína vyše dva týždne trvajúce obdobie tzv. dorastania Mesiaca. Po nove sa Mesiac posúva smerom na východ a približne o niekoľko desiatok hodín začne byť viditeľný ako úzky kosáčik. Sedem dní aj niekoľko hodín po nove nastáva prvá štvrť. 

Počas novu a splnu nastáva silnejší príliv, ktorý nazývame *skočný príliv*.

Pri pohľade z Mesiaca počas mesačného novu má planéta Zem fázu spln. 

Aj planéty slnečnej sústavy prechádzajú pri pohľade zo Zeme fázami. Tie planéty, ktoré obiehajú k Slnka bližšie ako Zem (vnútorné planéty), sa tiež dostávajú do novu. Keď majú fázu nov, hovoríme, že sú v takzvanej dolnej konjunkcii. Podobe ako Mesiac, aj planéty sú za ich novu nepozorovateľné. Výnimka nastáva len keď sa premietnu na slnečný disk a my ich pozorujeme ako prechod Merkúra alebo prechod Venuše.

## Lunisolárne kalendáre
Nov znamenal začiatok nového mesiaca v lunisolárnom babylonskom kalendári. To následne prebral hebrejský kalendár.

## Referencie

## Pozri aj

* Spln
* Prvá štvrť
* Posledná štvrť

Kategória:Mesiac
Kategória:Fázy Mesiaca
Lunácia

**Lunácia** je priebeh všetkých fáz Mesiaca. Začiatok lunácie je nový Mesiac, t. j. konjunkcia Mesiaca so Slnkom.

Čas, za ktorý uplynie jedna lunácia, sa preto rovná synodickému mesiacu (29 d 12 h 44 m 3 s).

Kategória:Mesiac
Tibor Šalát

Prof. RNDr. **Tibor Šalát**, DrSc. (* 13. máj 1926, Lúčnica nad Žitavou (Vajka nad Žitavou)† 14. máj 2005, Bratislava) bol slovenský matematik. Venoval sa hlavne teórii čísel a reálnej analýze. Je autorom veľkého množstva odborných kníh a vysokoškolských učebníc.

## Život
Tibor Šalát sa narodil v rodine učiteľa v obci Vajka nad Žitavou na západnom Slovensku. Základnú školu vychodil v Zlatých Moravciach a Šuranoch. Neskôr študoval na prírodovedeckej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. Štúdium dokončil v roku 1950. Počas svojho vysokoškolského štúdia bol silne ovplyvnený osobnosťami českej matematiky, ktoré vtedy v Prahe pôsobili, napr. Eduardom Čechom, Vojtěchom Jarníkom, či Milošom Kösslerom.

## Vybrané knižné diela

* T. Šalát a kol.: *Algebra a teoretická aritmetika 2.* Alfa, 1986.
* M. Švec, T. Šalát a T. Neubrunn: *Matematická analýza funkcií reálnej premennej.* Alfa, 1987.
* T. Šalát: *Reálne čísla.* Alfa, 1982.
* T. Šalát: *Metrické priestory.* Alfa, 1981.
* T. Šalát: *Nekonečné rady.* Academia, 1974.
* V. Medek, L. Mišík, T. Šalát: *Repetitórium stredoškolskej matematiky.* Alfa, 1975.
* T. Šalát a J. Smítal: *Teória množín.* Alfa, 1986.
* T. Šalát a kol.: *[[Malá encyklopédia matematiky]]*. Alfa, 1967.

## Literatúra
* P. Kostyrko, O. Strauch: Professor Tibor Šalát (1926-2005), Tatra Mt. Math. Publ. 31 (2005), 1-16 http://tatra.mat.savba.sk/Full/31/00ZIVO15.ps
* 

Kategória:Slovenskí matematici
Kategória:Osobnosti z Lúčnice nad Žitavou
Kategória:Absolventi Prírodovedeckej fakulty Karlovej univerzity
Lymanova séria

right|frame|Poloha čiar Lymanovej série v spektre

**Lymanova séria** je séria spektrálnych čiar v spektre atómov vodíka vznikajúcich pri prechode elektrónov medzi prvou, základnou energetickou hladinou a vyššími hladinami.

Pri prechode elektrónu medzi prvou a dru­hou energetickou hladinou vzniká čiara Lα (s vlnovou dĺžkou 121,5 nm), pri prechode medzi prvou a treťou čiara Lβ (102,5 nm), medzi prvou a štvrtou čiara Lγ (97,2 nm), medzi prvou a piatou čiara Lδ (94,9 nm) a pod. Lymanova séria sa končí pri hrane s vlnovou dĺžkou 91,2 nm.

Všetky čiary Lymanovej série ležia v ultrafialovej oblasti spektra, ktorá je pre zemskú atmosféru nepriehľadná; výskum Lymanovej série v spektrách kozmických objektov možno preto robiť iba metódami mimoatmosferickej astronómie. V spektrách veľmi vzdialených kozmických objektov, napríklad kvazarov, sa presúvajú čiary Lymanovej série v dôsledku červeného posunu až do viditeľnej oblasti spektra a stávajú sa tak prístupnými aj pozemským pozorovaniam. 

Lymanova séria je pomenovaná po americkom fyzikovi Theodorovi Lymanovi, ktorý ju objavil v roku 1906.

Kategória:Spektroskopia
Kategória:Astrofyzika
Kategória:Atómová fyzika
Lyotov filter

**Lyotov filter** je úzkopásmový filter zložený z mnohých kremenných doštičiek, medzi ktorými sú polarizátory s rovnobežnými polarizačnými rovinami.

Kremenné doštičky sú vybrúsené rovnobežne s optickou osou kryštálu a sú pootočené o 45° vzhľadom na polarizačné roviny. Každá nasledujúca doštička má dvojnásobnú hrúbku predchádzajúcej. Voľbou hrúbky doštičiek možno zhotoviť filter pre určitú spektrálnu čiaru alebo pre niekoľko čiar. Lyotov filter so šírkou 0,05 nm v Hα sa používa pri sledovaní slnečnej chromosféry. Širšie filtre sa používajú na pozorovanie protuberancií a koróny.

Kategória:Optika
Kyogre

thumb|V týchto verziách sa nachádza Pokémon Kyogre. Avšak chytiť sa dá len vo verzii Sapphire

**Kyogre** je legendárny pokémon z tretej generácie Pokémonov. Nachádza sa v hrách Pokémon Sapphire a Emerald na prenosnú hernú konzolu Game Boy Advance.

Kyogre je vodný mystický pokémon, ktorý vyvoláva dážď. Má veľmi širokú paletu útokov, ktoré sa môže naučiť. Jeho typickým útokom je Hydropumpa ().

Typové výhody:
* Ohniví (Fire)
* Zemní (Ground)
* Kamenní (Rock)

Hlavné typové slabosti:
* Elektrickí (Electric)
* Trávnatí (Grass)

Schopnosti: *Drizzle*

Kategória:Pokémon
Magellanov prúd

**Magellanov prúd** je pás neutrálneho vodíka na oblohe s celkovou zdanlivou dĺžkou takmer 180°, vychádzajúci z oblasti medzi Magellanovými mrakmi a prebiehajúci cez južný galaktický pól kolmo na galaktickú rovinu.

Šírka Magellanovho prúdu je asi 10 000 ly, hustota plynu v ňom asi 100-násobne menšia ako hustota medzihviezdneho plynu v okolí Slnka. Ak má gravitačný pôvod v slapovom pôsobení Galaxie na Magellanove mraky, mali by v ňom byť aj hviezdy so zdanlivou jasnosťou okolo 23 mag, teda pri pozorovaní súčasnými optickými ďalekohľadmi na hranici pozorovateľnosti. Výskumom radiálnych rýchlostí sa dokázalo, že Magellanov prúd sa pohybuje nerovnakou rýchlosťou, jeho najbližšie časti sa približujú rýchlosťou 200 km/s k našej Galaxii.

Je pravdepodobné, že plynové masy Magellanovho prúdu sa pohybujú okolo našej Galaxie po veľmi excentrickej dráhe, najbližšie sa dostanú k našej Galaxii na 45 000 ly, najďalej na 330 000 ly. Nie je vylúčené, že Magellanov prúd je mostom medzi Galaxiou a Magellanovými mrakmi (interagujúce galaxie). Magellanov prúd objavili v roku 1973 rádiovými pozorovaniami na Parkesovom observatóriu v Austrálii.

Kategória:Magellanove mraky
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1973
Magické čísla

**Magické čísla** sú čísla 2, 8, 14, 20, 28, 50, 82 a 126, významné v jadrovej fyzike.

Jadrá atómov, ktoré obsahujú počet protónov alebo neutrónov rovnajúci sa niektorému magickému číslu, vyznačujú sa veľkou väzbovou energiou a stabilitou, napríklad hélium He, ktorého jadro obsahuje 2 protóny a 2 neutróny, kyslík (8 protónov, 8 neutrónov), kremík Si (14 protónov, 14 neutrónov), vápnik Ca (20 protónov, 20 neutrónov), nikel Ni (28 neutrónov), cín Sn (50 protónov), olovo Pb (82 protónov, 126 neutrónov) atď.

Magické čísla sa vysvetľujú vrstvovou štruktúrou atómového jadra; zodpovedajú celkovému počtu protónov alebo neutrónov, ktoré práve postupne zapĺňajú čoraz vyššie vrstvy (atóm). Jadrá s magickými číslami protónov alebo neutrónov sa vo vesmíre vyskytujú relatívne častejšie (kozmický výskyt prvkov) a majú viac izotopov ako ostatné jadrá.

Kategória:Jadrová fyzika
Peter Gabura

Ing. **Peter Gabura** (* 14. júl 1956, Púchov) je slovenský politik a bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky. 

## Profesionálna kariéra
* 1974 – absolvoval Železničné odborné učilište Bratislava, odbor mechanik motorových vozňov a rušňov
* 19741978 – mechanik motorových rušňov, Rušňové depo Bratislava hl.
* 19781991 – Komunálny podnik mesta Bratislavy, v zaradení montér výťahov, majster výťahov a nakoniec riaditeľ výťahov 
* 1982 – absolvoval Stredné odborné učilište Schiffelova 7 Bratislava, odbor montér zdvíhacích zariadení
* 1989 – absolvoval Strednú odbornú školu Schiffelova 7 Bratislava 
* 19922006 – TV COM s.r.o. Svätý Jur, generálny riaditeľ
* 19932006 – časopis Fakty (od roku 2003 internetový mesačník), vydavateľ a šefredaktor 
* 19962006 – Maana a.s. Svätý Jur, predseda predstavenstva, od roku 1999 podpredseda predstavenstva 
* 19982006 – Arcadiafinallprojekt s.r.o., konateľ 
* 2006 – absolvoval Slovenskú poľnohospodársku univerzitu v Nitre, odbor všeobecné poľnohospodárstvo 

## Stranícka kariéra
* 19901993 – tajomník Okresného koordinačného centra Kresťanskodemokratického hnutia (KDH)
* 19932002 – hlavný pokladník KDH 
* 19961997 – člen predsednictva KDH
* 19982006 – člen Rady KDH 

## Politická kariéra
Peter Gabura kandidoval v parlamentných voľbách v roku 2006 za Kresťanskodemokratické hnutie na nezvoliteľnom 77. mieste kandidačnej listiny. Poslanecký mandát získal zásluhou zisku 8 527 preferenčných hlasov, čo ho vynieslo až na 9. miesto kandidátky. Je členom Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo, životné prostredie a ochranu prírody.

## Súkromný život
Peter Gabura žije v Svätom Jure. Je ženatý a má 9 detí. Venuje sa aj publicistike. Vydal knihy Sonda do svedomia času I.II.III. 

## Externé odkazy
* 
* Peter Gabura na stránke KDH 
* mesačník Fakty 

Kategória:Narodenia v 1956
Kategória:Politici KDH
Kategória:Poslanci NR SR (2006 – 2010)
Rádiová veľkosť meteoru

**Rádiová veľkosť meteoru** je hviezdna veľkosť m meteoru odvodená z rádiových pozorovaní lineárnej hustoty elektrónov v meteorickej stope. Pri zanedbaní vplyvu rýchlostí meteoru na m platí:
:\,\! m = 40 - 2,5 \log(a)

Kategória:Meteoroidy
Tottenham Court Road

náhľad|Tottenham Court Road.
[náhľad|Stanica metra [Tottenham Court Road (stanica metra)|Tottenham Court Road.]]

**Tottenham Court Road** je ulicou v centre Londýna. Začína na St Giles' Circus, križovatke Charing Cross Road a Oxford Street a pokračuje smerom na sever až k Euston Road. Tottenham Court Road tvorí približnú hranicu medzi londýnskmi mestskými obvodmi City of Westminster a Camden. 

## Opis ulice
Ulica ma tri dopravné pruhy, pričom je na nich zachovaná jednosmerná premávka v smere k Euston Road. Južný koniec ulice sa nachádza v blízkosti Britského múzea a dominuje mu najvyššia budova londýnskeho West Endu – Centrepoint. 

Tottenham Court Road je jednou z obľúbených nákupných destinácií obyvateľov Londýna. Nachádza sa tu veľké množstvo obchodov s elektronikou. Nájdete tu všetko od káblov a počítačových komponentov až po predajcov značkových počítačov a audio-video systémov. Okrem iného sa na severnom konci ulice nachádzajú pobočky predajcov nábytku Habitat a Heals. Oproti ním sa nachádza verejná záhrada Whitefield Gardens.

Na ulici taktiež otvorili prvú londýnsku pobočku nadnárodného striptýzového klubu Spearmint Rhino. Na 60 Tottenham Court Road sa zasa nachádza pobočka scientologickej cirkvi. 

## Dopravné spojenie
Na ulici sa nachádzajú tri stanice londýnskeho metra, v smere z juhu na sever:
* **[[Tottenham Court Road (stanica metra)|Tottenham Court Road]]** (Central Line a Northern Line)
* **[[Goodge Street (stanica metra)|Goodge Street]]** (Northern Line)
* **[[Warren Street (stanica metra)|Warren Street]]** (Northern Line a Victoria Line)

## Iné projekty

Kategória:Ulice v Londýne
Kategória:City of Westminster
Kategória:Camden
Aldosterón

**Aldosterón** je hormón, chemicky patriaci medzi steroidy. Je to mineralokortikoid, tvorí sa v kôre nadobličiek. V plazme je transportovaný voľný (neviaže sa na bielkoviny plazmy). 75% aldosterónu sa inaktivuje v pečeni, 10% je konjugovaných s kys. glukurónovou a vylúčených obličkami do moču.
Reguluje hladinu sodíka a draslíka v ľudskom organizme - podnecuje zadržiavanie sodíka a zvyšuje vylučovanie draslíka. Ovplyvňuje tak vlastnosti mimobunkovej tekutiny.

Kategória:Hormóny
Wilsonova dvojica galaxií

**Wilsonova dvojica galaxií** sú dve interagujúce galaxie VV 34 v súhvezdí Ryby, spojené mostom a protiramenom s hrúbkou 6 500 ly a dĺžkou 230 000 ly. Žiariaci most je dôkazom fyzického kontaktu obidvoch galaxií a výsledkom búrlivých procesov v ich jadrách.

## Iné projekty

## Referencie

Kategória:Interagujúce galaxie
295
34
Kategória:MCG objekty
Kategória:2MASX objekty
Kategória:SDSS objekty
Kategória:NVSS objekty
Gadolínium

**Gadolínium** *Gadolinium* je chemický prvok v periodickej tabuľke, ktorý má symbol **Gd** a protónové číslo 64.

## Významné charakteristiky
Gadolínium je striebro-biely, kujný lantanoid. Pri izbovej teplote kryštalizuje v najtesnejšej hexagonálnej alfa modifikácii, avšak pri zahriatí nad teplotu 1508 K prechádza na beta formu, v ktorej sú atómy usporiadané do priestorovo-centrovanej kubickej mriežky .

## Výstrahy
Ako pri ostatných lantanoidoch, gadolinité zlúčeniny majú nízku až strednú toxicitu, i keď ich toxicita nebola preskúmaná detailne. 

## Iné projekty


Kategória:Lantanoidy
Kategória:Kovy
Kategória:Redukčné činidlá
Triéder

[náhľad|Vnútro triédra.<br/>
'''1''' - objektív<br/>'''2–3''' - [Porrov hranol|Porrove prizmy**4** okulár]]
:*Triéder môže byť aj pojem v matematike: tri vektory, ktoré začínajú v jednom bode a neležia v jednej rovine.* 
**Triéder** alebo **hranolový ďalekohľad** (staršie: **trieder**) je ďalekohľad (spravidla binokulárny), ktorý pomocou sústavy optických hranolov dáva neprevrátený obraz. Je to vždy optický refraktor s malým zväčšením. Skladá sa z dvoch identických alebo zrkadlovo symetrických ďalekohľadov zmontovaných dokopy v jednej osi. Každý z nich zaostruje zvlášť. Triéder obsahuje systém odrazových hranolov, ktoré vzpriamujú obraz. Možno ho využívať v amatérskej astronómii.

## Referencie


## Pozri aj

* Binokulárny ďalekohľad
* Binokulárne optické zariadenie

Kategória:Ďalekohľady
Petr Ginz

**Petr Ginz** (* 1. február 1928, Praha – † 1944, Koncentračný tábor Auschwitz-Birkenau) bol český chlapec židovského pôvodu, kreslič a spisovateľ, šéfredaktor literárneho časopisu terezínskych chlapcov *[[Vedem]]*.

## Život

Narodil sa v rodine Ota Ginza (Žid) a Márie Ginzovej (Češka). Už od nízkeho veku bol veľmi činorodý a kultivovaný. Bol to talentovaný kreslič, písal básne. Vo veku 12-13 rokov napísal vlastný román („Návšteva z praveku”) v štýle Julesa Verna, sám si ho ilustroval. Zaujímal sa o umenie a vedu, horlivo sa snažil študovať aj v terezínskych podmienkach. Od narodenia používal okrem češtiny ako rodný jazyk aj esperanto. Po zavedení protižidovských opatrení bol 24. októbra 1942 deportovaný do terezínskeho geta. Tam založil a spolu s chlapcami z bloku L 417 vydával týždenne od decembra 1942 do júna 1944 časopis Vedem. Bol nielen jeho vydavateľom, ale aj hlavným prispievateľom (pod značkou „nz“) a korektorom. Napísal tiež esperantsko-český slovník.

28. septembra 1944 ho deportovali do koncentračného tábora v Osvienčime, kde ho po selekcii poslali do plynovej komory. Ešte pred transportom stačil Ginz odovzdať svoje denníky a kresby svojej o dva roky mladšej sestre Eve. Vyše sto jeho kresieb a linorytov sa dnes nachádza v múzeu Jad va-Šem v Jeruzaleme.

Kópiu jeho kresby *Mesačná krajina* si v januári 2003 zobral prvý izraelský kozmonaut Ilan Ramon do raketoplánu Columbia, ktorý zhorel v atmosfére nad Texasom počas pristávacieho manévru pri misii STS-107 v deň Ginzových 75. narodenín. Matka Ilana Ramona prežila koncentračný tábor v Osvienčime a Ramon si chcel so sebou zobrať do vesmíru symbol pripomínajúci hrôzy holokaustu. 

Krátko po havárii raketoplánu Columbia boli objavené Ginzove denníky, v ktorých verne opisuje zavádzanie nacistických protižidovských nariadení a začiatok deportácií. Denníky v roku 2006 vydala Ginzova sestra Eva, dnes Chava Pressburger, pod názvom *Deník mého bratra*.

Po Ginzovi je pomenovaný asteroid 50413 Petrginz.

## Bibliografia
* Chava Pressburger. *Deník mého bratra: Zápisky Petra Ginze z let 1941-1942*. Praha: Trigon, 2005. ISBN 80-86159-54-X.

Kategória:Narodenia v 1928
Kategória:Úmrtia v 1944
Kategória:Obete holokaustu
Kategória:Českí esperantisti
Kategória:Osobnosti z Prahy
Kategória:Autori denníka
Európium

**Európium** *Europium* je chemický prvok v periodickej tabuľke, ktorý má symbol **Eu** a protónové číslo 63. Bol nazvaný podľa svetadielu Európa.

## Význačné charakteristiky
Európium je najreaktívnejšie z prvkov vzácnych zemín; na vzduchu okamžite oxiduje a pri reakciách s vodou pripomína vápnik; dodávky kovového prvku v tuhej forme i pod minerálnym olejom sú zriedka jasné. Európium sa na vzduchu vznieti pri teplote asi 150 až 180 °C.

## Výstrahy
Toxicita zlúčenín európia nebola plne preskúmaná, ale nie sú žiadne jasné indikácie, že európium je vysoko toxické v porovnaní s ostatnými ťažkými kovmi. Kovový prach značí požiarny a explozívny hazard. Európium nemá žiadnu známu biologickú úlohu.

## Iné projekty


Kategória:Lantanoidy
Kategória:Kovy
Kategória:Redukčné činidlá
Jozef Sivák

**Jozef Sivák** môže byť:

* slovenský filozof, pozri Jozef Sivák (filozof)
* bývalý slovenský politik, poslanec v parlamente ČSR, minister školstva prvej Slovenskej republiky, pozri Jozef Sivák (politik)

Sivák, Jozef
Medzihviezdna absorpcia

**Medzihviezdna absorpcia** je absorpcia svetla hviezd pri jeho prechode medzihviezdnou hmotou.

Hodnota medzihviezdnej absorpcie sa obyčajne určuje v magnitúdach na určitú jednotkovú vzdialenosť (1 kpc). Medzihviezdna absorpcia je spôsobená vlastnou absorpciou fotónov svetla časticami medzihviezdneho plynu a prachu a rozptylom svetla na prachových časticiach (nevlastná absorpcia).

Medzihviezdny prach zapríčiňuje spojitú medzihviezdnu absorpciu, t. j, zoslabenie intenzity (medzihviezdna extinkcia), a súčasne aj sčervenanie svetla hviezd (medzihviezdne sčervenanie). Zoslabenie intenzity svetla hviezd vplyvom medzihviezdne absorpcie je úmerné vzdialenosti, ktorú musí svetlo prekonať v medzihviezdnom prostredí, veľmi však závisí od polohy hviezd, keďže rozloženie medzihviezdnej hmoty v Galaxii je nepravidelné. Stredná hodnota medzihviezdnej absorpcie je približne 0,3 mag na 1 kpc, t. j. svetlo hviezd sa zoslabí v priemere o 0,3 mag pri prekonaní vzdialenosti 1 kpc. Pri rozmeroch častíc medzihviezdneho prachu okolo 10-5 cm modré svetlo sa absorbuje väčšmi než svetlo červené, preto veľkosť medzihviezdnej absorpcie je nepriamo úmerná vlnovej dĺžke svetla λ-1 (selektívna absorpcia).

Selektivita medzihviezdnej absorpcie je príčinou zdanlivého sčervenania svetla hviezd, ktorej veľkosť (farebný exces) závisí od optickej hrúbky medzihviezdneho prachu a od rozloženia energie v spektre hviezdy, t. j. od jej spektrálneho typu. Fotometrické určenie farebného excesu súčasne umožňuje určiť exaktnými astrofyzikálnymi metódami hodnotu medzihviezdnej absorpcie. Medzihviezdny plyn zapríčiňuje čiarovú medzihviezdnu absorpciu, ktorá sa prejavuje absorpčnými medzihviezdnymi čiarami v spektrách hviezd. Najsilnejšie medzihviezdne čiary sú H a K čiary ionizovaného vápnika Ca II a dvojitá čiara
D neutrálneho sodíka. Čiarová medzihviezdna absorpcia vzniká tým, že medzihviezdny plyn žiarenie určitých vlnových dĺžok absorbuje a opäť ho vyžiari všetkými smermi na tých istých vlnových dĺžkach. V spektre tej istej hviezdy sa môžu v niektorých prípadoch pozorovať intenzívnejšie primárne medzihviezdne čiary, ktorých intenzita je približne úmerná vzdialenosti hviezdy, aj mierne posunuté slabšie sekundárne medzihviezdne čiary, spôsobené jednotlivými hustejšími mrakmi medzihviezdnej hmoty s odlišnou radiálnou rýchlosťou. Hodnotu medzihviezdnej absorpcie možno určiť pomocou farebného excesu z fotometrických meraní farebného indexu, v niektorých prípadoch aj zo zmeny priebehu funkcie jasnosti zapríčinenej tmavým mrakom medzihviezdnej hmoty (difúzna hmlovina).

Kategória:Medzihviezdna hmota