open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emanuel

**Emanuel** je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 26. marca.

## Pôvod
Pôvod mena Emanuel je biblický (hebrejsky *Immánú-el* – „Boh s nami“).

Prvý raz sa spomína v knihe proroka Izaiáša:
„Preto vám sám Pán dá znamenie: Hľa, panna počne a porodí syna a dá mu meno Emanuel!“ (Iz 7,14; parafrázované v Mt 1,23)

## Referencie

## Externé odkazy
Úvod ku knihe proroka Izaiáša 

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená hebrejského pôvodu
Miroslav

**Miroslav** je mužské krstné meno. Je slovanského pôvodu a význam mena je „mier oslavuje“, „mierumilovný“. Meniny na Slovensku má 29. marca. Domáce prezývky: Mirko, Mirčo, Mirco. 
 
* Ženský variant je Miroslava.

## Slávni Miroslavovia
* Miroslav Beblavý
* Miroslav Stoch
* Miroslav Šatan
* Miroslav Válek
* Miroslav Žbirka
* Miroslav Klose

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená slovanského pôvodu
Benjamín (prvé meno)

**Benjamín** je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 31. marca. Je to pôvodom hebrejské meno, z hebrejského *ben-já-mín*. Jeho význam je *syn pravej náuky*, *milovaný syn*.

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená hebrejského pôvodu
Hugo

**Hugo** je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 1. apríla. Má nemecký pôvod a je to pôvodne domáca podoba mena Hubert, Hugbert (*slávy duchom*, *duchaplný*).

## Referencie

## Pozri aj
* Cena Hugo

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená germánskeho pôvodu
Richard (prvé meno)

**Richard** je mužské krstné meno. Má nemecký pôvod zo staronemeckých slov *richi + hart* s významom „mocný“, „tvrdý vládca“. Meniny na Slovensku má 3. apríla.

## Verzie mena
Verzie mena:

* *domácky ([[slovenčina]]):* Riško, Rišo, Riko, Riki

* špa. Ricardo
* tal. Riccardo
* angl. *(domácky)* Rick, Dick
* poľ. Ryszard

## Slávni nositelia

* Richard Müller, slovenský spevák
* Richard Labuda, slovenský herec
* Richard Brautigan, americký spisovateľ
* Richard Burton, britský herec
* Richard Dawkins, britský zoológ a evolučný biológ, propagátor ateizmu
* Richard Feynman, americký fyzik
* Richard Halliburton, americký spisovateľ a reportér
* Ryszard Kukliński, poľský vojak a špión
* Richard Smalley, americký chemik, fyzik a astronóm
* Richard Stallman, americký programátor
* Richard Wagner, nemecký hudobný skladateľ
* Richard Dean Anderson, americký herec

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená germánskeho pôvodu
Izidor

**Izidor** je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 4. apríla.

## Nositelia mena
Medzi nositeľmi tohto mena boli napríklad:

* Isidor Isaac Rabi, nositeľ nobelovej ceny za fyziku
* Izidor Kyjevský, kardinál
* Izidor Mautner, podnikateľ
* Izidor zo Sevilly, biskup a svätec
* Izidor Žiak, slovenský spisovateľ

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená gréckeho pôvodu
Agát biely

náhľad|Agát biely (''Robinia pseudoacacia'')

**Agát biely** (iné slovenské názvy pozri nižšie; lat. *Robinia pseudoacacia*; staršie: *Robinia acacia*, *Robinia communis*, *Pseudoacacia pseudoacacia*, *Acacia Robini*) je drevina z čeľade bôbovité (*Fabaceae*).

## Názvy
Iné slovenské názvy tohto druhu sú:
* zriedkavo alebo staršie: **agát obyčajný**
* staršie alebo ľudovo: **agát**;
* ľudovo: **nepravá akácia**; 
* staršie: *tŕnovník agát*, *biely agát*, *agát obecný*, *akácia*, *agácia*, *akát*, *akáč*, *akác*, *agác*, *nepravý akáč*, *robínija*, *americký agač*, *strukový tŕň* [zrejme z nem. Schottendorn]
* ľudovo: *agáč*, *agác, agac, agač, agas, akáč, hagáč, hakáč, hakláč, jagát, ragáč*
Z etymologického hľadiska sú všetky uvedené názvy obsahujúce aga-/aga-/aká- v konečnom dôsledku odvodené od lat. slova acacia resp. gr. akakia (t.j. akácia).

## Opis
Drevina, dorastajúca do výšky do 25 metrov. Má sivohnedú až hnedú, hlboko popukanú vrchnú vrstvu kôry. Konáre sú tŕnisté, s pevnými tŕňmi, striedavo olistené nepárno perovitými listami. Jednotlivé lístky sú oválne, celookrajné. Kvety sú ovisnuté strapce, bielej farby, so silnou vôňou. Kvety sa tvoria od mája do júna. Plodom je hnedý sploštený struk. Strom má stredne rozkonárenú nepravidelnú korunu. Voľne v prírode pravidelne a bohato nasadzuje množstvo semien, ktoré sa ľahko ujímajú. Pri šľachtení sa agát rozmnožuje najmä zelenými a koreňovými odrezkami pre cenné zachovanie dedičných vlastností. Okrem kvetov sú všetky ostatné časti agáta značne jedovaté. Príznakmi otravy je slinenie, nevoľnosť, preháňanie, bolesť hlavy, srdcová slabosť, pokles tlaku, kŕče, ochrnutie a smrť. V prípade otravy treba ihneď zabezpečiť lekársku prvú pomoc. Má rád teplo.

## Význam
* Porasty agáta bieleho majú prvoradý význam pre včelárstvo.
* Agát zlepšuje štruktúru pôdy, pričom sám je málo náročný na pôdne podmienky.
* Ďalšou prednosťou je rýchly rast a prírastok drevnej hmoty v mladosti.
* Agát má málo škodcov a je odolný voči chorobám.
* Je odolný voči priemyselným exhalátom.
* Je najvýznamnejšia invázna drevina na Slovensku, narúša prirodzený vývoj pionierskych ekosystémov lesa.

## Pozri aj
* Alvinczyho agát
* Urpínska alej

## Referencie

## Iné projekty

## Zdroje

Kategória:Bôbovité
Kategória:Listnaté stromy
Kategória:Jedovaté rastliny
Kategória:Invázne rastliny
Kategória:Rastliny s bielymi kvetmi
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Headbanging

náhľad|vpravo|Headbanging
**Headbanging** (slangovo aj *metlačenie*, *metlenie*, *metla*) je typ tanca, v ktorom sa hádže hlavou zo strany na stranu do rytmu hudby, väčšinou k heavymetalovej hudbe. Vizuálne je to efektívne, keď má človek dlhé vlasy.

Pojem „headbanger“ (metlák, metalista) bol prvýkrát spomenutý na turné Led Zeppelin v USA roku 1968. Počas koncertu ľudia v prvom rade metali hlavami do rytmu proti javisku.

## Referencie

Kategória:Tanec
Mikušovce

**Mikušovce** môžu byť:

* obec v okrese Ilava, pozri Mikušovce (okres Ilava)
* obec v okrese Lučenec, pozri Mikušovce (okres Lučenec)
Janko

**Janko** môže byť:

* podoba mena Ján, pozri Ján (prvé meno)
* priezvisko, pozri Janko (priezvisko), napr.:
** Josef Janko (1869 – 1947), český germanista
** Marc Janko (* 1983), rakúsky futbalista
** Oldřich Janko (1910 – 1945), český protifašistický bojovník
** Richard Janko (* 1955), britsko-americký filológ
** Vladimír Janko (1917 – 1968), český politik (KSČ), poslanec NZ
** Zvonimir Janko (* 1933), chorvátsky matematik

## Pozri aj
* Jano
* Jančo
* Jankó
* Janek
Jan

**Jan** môže byť: 

* podoba mena Ján v niektorých jazykoch, pozri Ján (prvé meno)
* nemecká loď z roku 1928, pozri Jan (loď)
* priezvisko, pozri Jan (priezvisko), napr.:
** Eduard von Jan (1885 – 1971), nemecký jazykovedec
** Georg Jan (1779 – 1866), nemecký zoológ a botanik
** Helmut von Jan (1910 – 1991), nemecký historik
** Ivo Jan (* 1975), slovinský hokejista
** Karl von Jan (1836 – 1999), nemecký filológ
** Vasilij Grigorievič Jan (1875 – 1954), ruský spisovateľ

## Pozri aj
* Ján
Univerzitná sofora

**Univerzitná sofora** je sofora japonská, ktorá sa nachádza v areáli Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach. Je chránená podľa *nariadenia NVmK, 78/1990* pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.

## Základné údaje

## Externé odkazy
* Univerzitná sofora  databáze Štátnej ochrany prírody

Kategória:Chránené stromy na Slovensku
Kategória:Stromy v Košiciach
Kategória:Chránené stromy v Košickom kraji
Forma štátu

**Forma štátu** je spôsob organizácie štátnej moci a režim jej fungovania. Forma štátu má dve stránky - statickú a dynamickú. Statickú stránku formy štátu tvorí spôsob organizácie štátnej moci, kým dynamickú stránku zase režim jej fungovania.

## Zložky formy štátu

Pod statickú zložku formy štátu zaraďujeme formu vlády a štátne zriadenie. Do dynamickej zložky formy štátu patrí štátny režim, prípadne politický režim. Statická zložka obsahuje princípy, ktoré sú zakotvené v ústave a zákonoch, a v rámci každej krajiny vykazujú pomerne veľkú mieru stability. Naopak, dynamická zložka vyjadruje, akým spôsobom je moc skutočne vykonávaná, a to sa môže meniť po každých voľbách.

Forma štátu

### Forma vlády

Forma vlády je najvýznamnejším prvkom formy štátu. Patrí sem sústava najvyšších orgánov štátu a vzťahy medzi nimi, a vzťahy medzi obyvateľstvom a štátom.

### Štátne zriadenie

Štátne zriadenie vyjadruje územno-organizačné členenie štátu a vzťahy medzi štátom a jeho územnými časťami. Tie môžu byť založené buď na nedeliteľnej (jednotnej) alebo delenej suverenite.

### Štátny režim

Štátny režim je vlastne súhrn metód vládnutia a metód výkonu štátnej moci. Obsahom je najmä postavenie človeka a občana a garantovanie jeho základných práv a slobôd.

## Pôvodný prameň
* Jozef Prusák: Teória práva, Bratislava, 1999, ISBN 80-7160-113-6

Kategória:Právo
Kategória:Politika
Zoznam najväčších metropolitných oblastí

thumb|Veľké Tokio, druhá najväčšia metropolitná oblasť na svete

Na tejto stránke je **zoznam 86 najväčších [[metropolitná oblasť|metropolitných oblastí]] na svete** zoradených podľa počtu obyvateľov. Je to kontroverzná záležitosť, ktorá sa ťažko kvantifikuje. Čísla tu uvedené obsahujú prímestské oblasti, ktoré priamo obklopujú mesto a niekedy viacero väčších miest, ktoré môžu byť dosť blízko vedľa seba, takže fungujú ako jedna oblasť (napríklad Washington, D.C.-Baltimore).

## Zoznam

## Poznámky


## Referencie

Kategória:Geografické zoznamy
Kategória:Rekordy
Mexiko (rozlišovacia stránka)

**Mexiko** (po španielsky *México* alebo *Méjico*) môže byť:
* štát Mexiko, pozri Mexiko
* jeho hlavné mesto, pozri Mexiko (mesto)
* štát v Mexiku, pozri Mexiko (štát v Mexiku)
Lev I.

**Lev I.** môže byť:
* vládca:
**pápež, pozri Lev I. (pápež)
**byzantský cisár, pozri Lev I. (Byzantská ríša)
**arménsky kráľ, pozri Lev I. (Arménsko)
**abcházsky vládca, pozri Lev I. (Abcházsko)
* v astronómii:
**Trpaslíčia galaxia Lev I
**Skupina galaxií M66

Kategória:Rozlišovacie stránky – Panovník
Švajčiarska rétorománčina

**Švajčiarska rétorománčina** (iné názvy: **[[rétorománčina]]** (v užšom zmysle), **romanši**, **romanche** [vyslov:romanš], **(švajčiarska) rumančina**, **rétorománčina kantónu Graubünden**; v šv. rétorománčine *ruman(t)sch/roman(t)sch/romon(t)sch/romaun(t)sch/rumaun(t)sch*; v grižunskej rumančine *rumantsch*; po tal. *romancio*, po nem. *Romanisch/Bündnerromanisch/Rätoromanisch*, po franc. *romanche*) je románsky jazyk z podskupiny rétorománske jazyky, ktorým sa hovorí vo švajčiarskom kantóne Graubünden (Grischun).

Vo Švajčiarsku sa jazyk v nemeckých verziách zákonov označuje ako "Rätoromanisch" , inak však bežne "Romanisch" alebo "Bündnerromanisch". Spoločný spisovný jazyk používaný na území švajčiarskej rétorománčiny od roku 1982 sa nazýva grižunská rumančina (rumantsch grischun).

Pozri aj rétorománčina.

Delí sa na tieto nárečia/idiómy (v zátvorke miestne názvy):
* rýnske nárečia (rýnska skupina)
** surselvánčina (*sursilva(u)n/tschalover*)
** subselvánčina (*sutsilvan*)
** surmirančina (*surmeir/surmiran*)
* engadinské nárečia (ladinské nárečia, engadinská skupina, engadinčina v širšom zmysle, ladinčina):
** horná engandinčina (*il puter/ladin*)
** dolná engandinčina/engadinčina v užšom zmysle (*il vallader/ladin*)
** müstairčina (*jauer*) - zaraďované aj pod dolnú engadinčinu

Obyvatelia kantónu Graubünden podľa jazykov (2000):
* nemčina 127 755 (68 %)
* rétorománčina 27 038 (14 %)
* taliančina 19 106 (10 %)
* ostatní 13 159 (8 %)

## Zdroje
* Rätoromanisch in:Historisches Lexikon der Schweiz
* http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24595-1-4.php 
* https://web.archive.org/web/20061010060239/http://www.liarumantscha.ch/uploads/media/Rumantsch_04_d.pdf
* Paraschkewow, Boris: Wörter und Namen gleicher Herkunft und Struktur, 2004
* 


Kategória:Románske jazyky
Oliver

**Oliver** je mužské krstné meno. Jeho pôvod je nejasný. Buď má germánsky pôvod zo staronemeckých slov *alp+richi*, čo by znamenalo „vojsko elfov“ alebo je latinského pôvodu, zo slova *oliva*, čo by mohlo znamenať „pestovateľ olív“. Meniny na Slovensku má 7. júla.

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená latinského pôvodu
Ivan (prvé meno)

**Ivan** je mužské krstné meno. Je ruskou formou mena Ján, ktoré znamená „Boh (Jahwe) je milostivý“. Meniny na Slovensku má 8. júla.

## Známi Ivanovia
### Slovensko
IVAN KOVÁLIK
* Ivan Baranka (* 1985), slovenský hokejista
* Ivan Bella (* 1964), prvý slovenský kozmonaut
* Ivan Bukovčan (* 1921 – † 1975), slovenský dramatik a filmový scenárista
* Ivan Csudai (* 1959), slovenský výtvarník, hudobník a pedagóg
* Ivan Čiernik (* 1977), slovenský hokejista
* Ivan Droppa (* 1972), slovenský hokejista
* Ivan Fiala (* 1941), slovenský horolezec 
* Ivan Gálfy (* 1933 – † 2011), slovenský horolezec
* Ivan Gašparovič (* 1941), prezident Slovenskej republiky
* Ivan Horváth (* 1904 – 1960), slovenský spisovateľ
* Ivan Krajíček (* 1940 – † 1997), slovenský herec, spevák, humorista, režisér a moderátor
* Ivan Krasko (* 1876 – † 1958), slovenský básnik, prozaik a prekladateľ
* Ivan Krivosudský (* 1927 – † 2010), slovenský herec
* Ivan Kupec (* 1922 – † 1997), slovenský básnik, esejista a prekladateľ
* Ivan Letko (* 1934), slovenský herec a divadelný pedagóg
* Ivan Lexa (* 1961), bývalý riaditeľ Slovenskej informačnej služby
* Ivan Majeský (* 1976), slovenský hokejista
* Ivan Mikloš (* 1960), slovenský ekonóm a politik
* Ivan Mistrík (* 1935 – † 1982), slovenský herec
* Ivan Náter (* 1925 – † 1991), slovenský fyzik
* Ivan Palúch (* 1940 – † 2015), slovenský herec
* Ivan Rajniak (* 1931 – † 1999), slovenský herec
* Ivan Romančík (* 1950), slovenský herec
* Ivan Stodola (* 1888 – † 1977), slovenský dramatik a spisovateľ
* Ivan Šimko (* 1955), slovenský politik
* Ivan Štefanec ( * 1961), slovenský politik
* Ivan Štrpka (* 1944), slovenský básnik, esejista, prozaik a textár
* Ivan Švarný (* 1984), slovenský hokejista
* Ivan Tásler (* 1979), slovenský spevák, skladateľ a gitarista
* Ivan Uhliarik (* 1968), slovenský politik
* Ivan Vojtek (* 1962), slovenský herec
* Ivan Žiak (* 1952), slovenský futbalista

### Svet
* Ivan IV. Hrozný (* 1530 – † 1584), prvý ruský cár 
* Ivan Alexander († 1371), bulharský cár
* Ivan Basso (* 1977), taliansky cyklista
* Ivan Alexandrovič Gončarov (* 1812 – † 1891), ruský spisovateľ
* Ivan Hlinka (* 1950 – † 2004), český hokejista a tréner
* Ivan Ignatievič Jakubovskij (* 1912 – † 1976), sovietsky maršal 
* Ivan Stepanovič Konev (* 1897 – † 1973), sovietsky maršal 
* Ivan Andrejevič Krylov (* 1769 – † 1844), ruský bájkar
* Ivan Lendl (* 1960), česko-americký tenista
* Ivan Vladimirovič Mičurin (* 1855 – † 1935), ruský šľachtiteľ a ovocinár
* Ivan Olbracht (* 1882 – † 1952), český spisovateľ, prozaik, publicista, novinár a prekladateľ
* Ivan Petrovič Pavlov (* 1849 – † 1936), ruský lekár a psychológ
* Ivan Trojan (* 1964), český herec
* Ivan Sergejevič Turgenev (* 1818 – † 1883), ruský spisovateľ

## Referencie

Kategória:Krstné mená
Kategória:Mužské mená
Kategória:Mužské mená hebrejského pôvodu
Kategória:Mužské mená slovanského pôvodu
Furča

**Furča** môže byť:

* zaužívaný názov sídliska, mestskej časti Košíc, pozri Košice – mestská časť Dargovských hrdinov
* kopec, na ktorom miestna časť Dargovských hrdinov leží, pozri Furča (Košice)
* kopec pri Haniske, s monumentálnym pamätníkom, pozri Furča (Haniska)
Topoľ v mestskom parku

**Topoľ v mestskom parku** je topoľ biely, ktorý sa nachádza v Mestskom parku v Košiciach. Je chránený podľa *rozhodnutia ÚŽP Košice, 238/91-Bb* pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.

## Stav dreviny
náhľad|vľavo|Označenie na kmeni
V roku 2021 sa na kmeni zhruba 150 ročného stromu objavila drevokazná huba. Nachádza sa na severnej časti hlavného dvojkmeňa vo výške asi 10 metrov nad zemou. Mesto Košice sa preto rozhodlo pre expertízu zdravotného stavu tejto dreviny.

## Základné údaje

## Referencie

## Externé odkazy
*  Topoľ v mestskom parku v databáze Štátnej ochrany prírody

Kategória:Chránené stromy na Slovensku
Kategória:Stromy v Košiciach
Kategória:Chránené stromy v Košickom kraji
Kategória:Chránené topole na Slovensku
Veterinárske platany

**Veterinárske platany** sú platany javorolisté, ktoré sa nachádzajú v areáli Univerzity veterinárskeho lekárstva a farmácie v Košiciach. Sú chránené podľa *nariadenia NVmK, 78/1990* pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.

## Základné údaje

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Veterinárske platany v databáze Štátnej ochrany prírody

Kategória:Chránené stromy na Slovensku
Kategória:Stromy v Košiciach
Kategória:Chránené stromy v Košickom kraji
Jaseň pri Angeline

**Jaseň pri Angeline** je jaseň štíhly, ktorá sa nachádza v Košiciach. Je chránený podľa *nariadenia NVmK, 78/1990* pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.

## Základné údaje

## Externé odkazy
* Jaseň pri Angeline na sopsr.sk

Kategória:Chránené stromy na Slovensku
Kategória:Stromy v Košiciach
Kategória:Chránené stromy v Košickom kraji
Hradište

**Hradište** môže byť:
* zastaraný výraz pre hradisko
* obec v okrese Partizánske, pozri Hradište (okres Partizánske)
* obec v okrese Poltár, pozri Hradište (okres Poltár)
* skrátene Hradište pod Vrátnom
* chránené územie, pozri Prírodná rezervácia Hradište
* potok v okrese Martin, pozri Hradište (prítok Sklabinského potoka)
* vrch v Malej Fatre, pozri Hradište (vrch v Malej Fatre)
* vrch v Nízkych Tatrách, pozri Hradište (vrch v Nízkych Tatrách)
* prírodná rezervácia, pozri Hradište (prírodná rezervácia)

## Pozri aj
* Hradiště
* Hradisko
Klimatické zmeny

[thumb|Zmeny teploty vzduchu pri zemskom povrchu za posledných 50 rokov. [Arktída sa oteplila najviac a teploty na pevnine sa vo všeobecnosti zvýšili viac než teploty povrchu mora]]

**Klimatické zmeny** (iné názvy: **zmeny klímy**, **zmeny podnebia**; **zmena klímy**, **klimatická zmena**, **zmena podnebia**) sú prirodzené či antropogénne zmeny klímy Zeme väčšie než kolísanie klímy, a to buď Zeme ako celku alebo len nejakého regiónu. Niektorí autori (napr. sčasti IPCC) rozlišujú medzi pojmami:
* **klimatické zmeny**/**zmeny klímy**/**zmeny podnebia** (t.j. v množnom čísle) - len prirodzená zmena (resp. zmeny) priebehu klímy v dejinách Zeme; 
* **klimatická zmena**/**zmena klímy**/**zmena podnebia** (t.j. v jednotnom čísle) - súčasná antropogénna zmena klímy, ktorá sa začala zhruba v 18. storočí (priemyselná revolúcia), súvisí so skleníkovým efektom, a ktorej hlavným prvkom je globálne otepľovanie
Problémom takéhoto delenia je (popri čisto jazykovej problematickosti) skutočnosť, že nie je jasné, kam patria antropogénne zmeny klímy do 18. storočia.

Tento článok sa zaoberá primárne prirodzenými zmenami klímy. O antropogénnych zmenách pozri článok antropogénna klimatická zmena.

## Charakteristika
Pod zmenami klímy prirodzeného charakteru rozumieme najmä zmeny v minulých geologických dobách Zeme (milióny až stovky miliónov rokov), ľadové a medziľadové doby (desaťtisíce až milióny rokov), sekulárne zmeny (stovky rokov), niekedy aj nízkofrekvenčné kolísanie klímy (desiatky rokov). 

Zmeny klímy boli v minulosti podmienené driftom kontinentov, osciláciami v orbite Zeme (tzv. Milankovičove cykly), kolísaním solárnej konštanty, zmenami koncentrácie oxidu uhličitého v atmosfére, pádom obrovských meteoritov, mohutnými vulkanickými erupciami a pod. 
Zmeny podnebia ovplyvňovali aj vývoj ľudskej civilizácie. Ľudia na nich reagovali prispôsobením sa alebo sťahovaním sa na iné miesta. Počas poslednej doby ľadovej poklesli hladiny morí a ľudia mohli putovať medzi jednotlivými kontinentmi. Zem bola vystavená mnohým prírodným zmenám a katastrofám. Patrí medzi nich napríklad malá doba ľadová, ktorú zažila Európa na začiatku stredoveku.

## Mechanizmy prirodzených zmien klímy
* Premeny biosféry v procese a dôsledku jej evolúcie, pretože atmosféra Zeme (jej stav ako ho pozorujeme dnes) je "dielom" biosféry (kloch, a vysvetľujú nástup a ústup ľadových dôb.
* Variácia klímy v dôsledku zmien slnečnej aktivity
* Pacifická dekadická oscilácia
* Cyklus južná oscilácia v rámci ktorého, sa periodicky striedajú javy La Niña a El Niño

## Zdroje

## Externé odkazy
* Lapin, Milan: Stručne o teórii klimatického systému Zeme, najmä v súvislosti so zmenami klímy 
* Klimatický systém Zeme, Slovenský hydrometeorologický ústav
* Metelka, Ladislav; Tolasz, Radim: Klimatické změny: fakta bez mýtů, Centrum pro otázky životního prostředí Univerzity Karlovy, Praha 2009, ISBN 978-80-87076-13-2 
* Motl, Luboš: Racionálně o počasí a podnebí
* Aktualizované interaktívne diagramy vývoja klímy - ENG
* Aktualizovaný vývoj zaľadnenia severného pólu, podľa Japonskej agentúry JAXA - ENG 


Kategória:Klimatológia
Horovce

**Horovce** môže byť:
* obec v okrese Michalovce, pozri Horovce (okres Michalovce)
* obec v okrese Púchov, pozri Horovce (okres Púchov)
Podhradie

**Podhradie** môže byť:
* všeobecne, najmä v stredoveku: sídlo alebo mesto pod hradom, spravidla dedina majúca spoločné hradby s mestom, lat. suburbium, pozri podhradie (pod hradom)
* obec v okrese Martin, pozri Podhradie (okres Martin)
* obec v okrese Prievidza, pozri Podhradie (okres Prievidza)
* obec v okrese Topoľčany, pozri Podhradie (okres Topoľčany)
* historická štvrť Bratislavy, dlhý čas samostatné sídlo, pozri Podhradie (Bratislava)
Jalovec

**Jalovec** môže byť:

* obec v okrese Liptovský Mikuláš, pozri Jalovec (okres Liptovský Mikuláš)
* obec v okrese Prievidza, pozri Jalovec (okres Prievidza)
* vrch v Alpách, pozri Jalovec (vrch)
* chránené územie v Česku, pozri Jalovec (prírodná pamiatka)
* týždenník vychádzajúci na Morave, pozri Jalovec (časopis)
* ľudovo (alebo po česky):
**borievka obyčajná
**borievka
**borovička (destilát)
* priezvisko, pozri Jalovec (priezvisko), napr.:
** Alois Jalovec (1867 – 1932), český kameraman
** Karel Jalovec (1892 – ?), český muzikológ
** Václav Jalovec (1912 – 1999), český filmový herec, syn Aloisa

## Pozri aj
* Vysoký jalovec – česká a slovenská ľudová pieseň
* Jalovcová

## Referencie
Chvojnica

**Chvojnica** môže byť:

* sídlo
** v okrese Myjava, pozri Chvojnica (okres Myjava)
** v okrese Prievidza, pozri Chvojnica (okres Prievidza)
* vodný tok
** prítok Moravy na Záhorí, pozri Chvojnica (prítok Moravy)
** prítok Nitry na Hornej Nitre, pozri Chvojnica (prítok Nitry)
* chránené územie na Záhorí, pozri Chvojnica (prírodná pamiatka)
Horná Ves

**Horná Ves** môže byť:
* obec v okrese Prievidza, pozri Horná Ves (okres Prievidza)
* obec v okrese Žiar nad Hronom, pozri Horná Ves (okres Žiar nad Hronom)
Neporadza

**Neporadza** môže byť:
* obec v okrese Rimavská Sobota, pozri Neporadza (okres Rimavská Sobota)
* obec v okrese Trenčín, pozri Neporadza (okres Trenčín)
Vírová galaxia

**Vírová galaxia** (iné názvy: **Špirálovitá galaxia M51**, **Messierov objekt 51**, **Messier 51**, **M 51**, **NGC 5194**, **Arp 85**) je klasická špirálovitá galaxia v súhvezdí Poľovné psy. Bola objavená Charlesom Messierom 13. októbra 1773.

Táto galaxia sa nachádza blízko hviezdy Alkaid (eta UMa) zo súhvezdia Veľká medvedica. Táto galaxia tvorí s hviezdami Alkaid a Mizar takmer pravouhlý trojuholník s pravým uhlom pri hviezde Alkaid. Nájsť sa dá aj pomocou myslenej spojnice hviezd Alkaid a Cor Caroli. Galaxia leží v jednej štvrtine vzdialenosti od Alkaida k Cor Caroli. 

Vírová galaxia bola v skutočnosti prvou objavenou špirálovou galaxiou. Už 30-centimetrový ďalekohľad spoľahlivo zobrazí jej špirálovú štruktúru. Vírová galaxia má aj svojho sprievodcu, menšiu galaxiu NGC 5195, ktorú objavil v roku 1781 Messierov priateľ Mechain. Sú spojené medzigalaktickým mostom, ktorý je predĺžením špirálového ramena M51. Je zaradená v Arpovom katalógu podivných galaxií ako špirálová galaxia so sprievodcom. Vírová galaxia a jej sprievodca bývajú niekedy označovaní ako dvojitá galaxia. Obe galaxie sa k sebe približujú, až nakoniec splynú do jednej.

## Zdroj
* 

## Iné projekty

Kategória:Špirálové galaxie
Kategória:Interagujúce galaxie
Kategória:Súhvezdie Poľovné psy
Kategória:Messierove objekty
Kategória:NGC objekty
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1773
0047404
08493
085
001
Kategória:Astronomické objekty objavené Charlesom Messierom
Babindol

**Babindol** je obec na Slovensku v okrese Nitra. Obcou preteká Babindolský potok.

Podľa sčítania v roku 2021 žilo v obci 762 obyvateľov, z toho 589 (77,3%) Slovákov, 126 (16,5%) Maďarov a nezistenú národnosť malo 35 (4,6%) obyvateľov.

V obci sa nachádza materská škola, potraviny, advokátska kancelária či pohostinstvo s letnou terasou. V dolnej časti Babindola sa nachádza kostol sv. Imricha postavený v rokoch 19021906. Kostol je najvýznamnejšou historickou pamiatkou v Babindole. 

Spojenie obce je zabezpečené pravidelnou autobusovou linkou z Nitry do Vrábel.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Branč (okres Nitra)

**Branč** je obec na Slovensku v okrese Nitra.   Podľa sčítania v roku 2021 má 83% obyvateľov slovenskú a 14% maďarskú národnosť.

V obci sa nachádza rímskokatolícky Kostol Navštívenia Panny Márie zo 17. storočia.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Nitra
Čab

**Čab** je obec na Slovensku v okrese Nitra. V obci žije 793 obyvateľov. Rozloha obce je 815 ha. 

## Miestne časti
Obec sa skladá z nasledovných miestnych častí:
* Čab
* Lahne 

## Dejiny
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1326.

### Národnostné zloženie

**2001:**
*Slováci - 673 (99,85%)
*Ostatné - 1 (0,15%)
*Spolu - 674 (100%)

**2011:**
*Slováci - 720 (92,19%)
*Chorváti - 1 (0,13%)
*Nezistená - 60 (7,68%)
*Spolu - 781 (100%)

## Poloha a prírodné podmienky
Obec sa nachádza v okrese Nitra. Leží severozápadne od Nitry, v doline potoka Radošinka. Geomorfologicky je súčasťou Podunajskej nížiny, konkrétne jej celku Podunajská pahorkatina a časti Nitrianska pahorkatina.

## Pamiatky
V obci sa nachádza niekoľko kultúrnych pamiatok. V obci Čab sú nimi morový stĺp z roku 1773, kaplnka z roku 1889, zvonica z roku 1932. V miestnej časti Lahne sa nachádza zemianska kúria z konca 19. storočia. Súčasná obec vznikla oddelením od obce Nové Sady.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Rumanová

**Rumanová** je obec na Slovensku v okrese Nitra.

## Dejiny
Pôvod názvu je neslovanský, pravdepodobne románsky. V roku 1994 bol pri obci nájdený kamenný meteorit. Obec bola 1. apríla 1945 vypálená ustupujúcimi nemeckými vojakmi. Zhorelo 6 domov.

## Pamiatky
Rímskokatolícky kostol Ružencovej Panny Márie z roku 1724, doplnený vežou v roku 1900. Posledná rekonštrukcia bola ukončená v roku 2009.

### Kaštiel v Rumanovej
Neskoroklasicistický kaštieľ postavený v polovici 19. storočia. Dvojpodlažná budova s podklenutým vysunutým balkónom na osi hlavnej fasády. Pod balkónom je arkádový vjazd. Na balkóne bolo romantické zábradlie zo 40. rokov 19. storočia.

## Referencie

## Pozri aj

* Rumanovský park
* Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Rumanová

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficialna stranka obce
* Stránka o meteorite nájdenom v katastri obce


Kategória:Obce okresu Nitra
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Svätoplukovo

**Svätoplukovo** (do roku 1948 **Šalgov**) je obec na Slovensku v okrese Nitra.

Obec je vzdialená 15 km od Nitry smerom na Cabaj-Čápor v mierne kopcovitom teréne. 83 % katastra obce zahŕňa poľnohospodárska pôda. Obec leží mimo hlavných cestných ťahov a nemá železnicu. V obci nie je zdravotné stredisko a vzdelávanie je zabezpečené len v základnej škole pre prvé štyri ročníky, škola pre vyššie ročníky a zdravotná starostlivosť je v susedných Mojmírovciach.

Svätoplukovo je súčasťou mikroregiónu Cedron, ktorý je pomenovaný po potôčiku pretekajúcom obcou. Spoločnými silami sa susedné obce snažia riešiť spoločné problémy, ako napr. dostavbu kanalizácie a vodovodu.

## Dejiny
Svätoplukovo sa po prvý raz spomína v roku 1384 (niektoré pramene uvádzajú 1386) ako príslušenstvo hradu Jelenec (Gýmeš). Zemiansky rod z obce nemal vlastné priezvisko a označoval sa po latinsky ako *de Salgo*, čiže zo Šalgova.

Obec bola 20 rokov súčasťou väčšej, bezprostredne susediacej obce Mojmírovce. V miestnom referende v roku 1996 sa obyvatelia Svätoplukova rozhodli pre osamostatnenie.

## Demografia
Pri sčítaní obyvateľstva v roku 2001 žilo v Svätoplukove 1286 obyvateľov (602 mužov a 682 žien), z ktorých 1242 (96,58 %) sa hlásilo k slovenskej národnosti. Najvýznamnejšou menšinou sú Rómovia (oficiálne 25 osôb, 1,94 %, v skutočnosti pravdepodobne okolo 10 %). Najvýznamnejším vierovyznaním bolo rímskokatolícke (76,36 %), nasledované evanjelickým (13,22 %). V obci bolo 500 domov, z toho 400 trvalo obývaných.

V obci je približne 600 domov.

Počet obyvateľov k 31. 12. 2008 spolu 1348 
* muži 645 
* ženy 703
* Predproduktívny vek (0 – 14) spolu 211
* Produktívny vek (15 – 54) ženy 403
* Produktívny vek (15 – 59) muži 457
* Poproduktívny vek (55+ Ž, 60+ M) spolu 277
* Celkový prírastok (úbytok) obyv. spolu 14 
* muži 13 
* ženy 1

## Dominanty obce
V obci sa nachádzajú dva kostoly – klasicistický rímskokatolícky kostol Ružencovej Panny Márie z roku 1833 (v severnej časti obce) a neskoroklasicistický evanjelický kostol z roku 1861 (v centre). Na námestí v strede obce je pamätník padlým obetiam prvej a druhej svetovej vojny.

V centre obce sa tiež nachádza artézska studňa, ktorá bola navŕtaná okolo roku 1900 do hĺbky približne 300 metrov. Pitná voda zo studne je obľúbená medzi domácimi i ľuďmi z okolitých obcí. Pri studni je vybudovaný bazén, ktorý slúži ako zásobáreň vody.

## Voľný čas
V obci je postavený kultúrny dom, ktorý slúži voľnočasovým aktivitám. Pravidelne sa tu konajú fašiangové sprievody, stavanie mája, katarínske zábavy, mikulášske sprievody a podobne. V Svätoplukove pôsobí aj zmiešaný spevácky zbor a konajú sa tu Svätoplukovské slávnosti. 

Okrem toho v obci pôsobí aj poľovnícke združenie a od roku 1922 aj dobrovoľný hasičský zbor. 

V obci pôsobí futbalový klub (TJ Družstevník Svätoplukovo, v súčasnosti hrá II. A triedu Nitra – Šaľa, družstvo silových trojbojárov, stolnotenisový oddiel a klub mažoretiek.

## Poznámky


## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Jarok (okres Nitra)

**Jarok** (miestnymi obyvateľmi nazývaný *Íreg*) je obec na Slovensku v okrese Nitra. Nachádza sa v nej národná kultúrna pamiatka z 18. storočia, barokový kostol sv. Martina a v katastrálnom území obce aj dubovo-hrabovo-agátový les a chovný rybník.

## Stavby
*Kostol svätého Martina

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
*WWW stránka obce
*Informácia o obci 
*Jarok na stránkach Wikimapia


Kategória:Obce okresu Nitra
Melek

**Melek** je obec na Slovensku v okrese Nitra.
Názov obce Melek pochádza z Turecka a znamená anjel. Prvá písomná zmienka (podľa) pochádza z roku 1332 - 1337, kde sa píše, že to bola obec s farou a kostolom, jej názov bol Merlek. Obec leží v žitavskej doline, 26 km juhovýchodne od Nitry. Na východ od obce sa nachádza vodná nádrž vybudovaná v roku 1961. Na začiatku obce v roku 1991 založil obyvateľ obce súkromnú firmu UNICOM, ktorá je tam ešte do dnes. Za obcou sa nachádzajú vinice. V obci je materská škôlka spojená s kultúrnym domom. Prvá zmienka o najstaršom kostole v obci hovorí,že bol v 1647 zasvätený Svätému Mikulášovi. Ďalší kostol, ktorý tiež už nejestvuje, bol postavený v rokoch 1750 -1757 v barokovom slohu. Zasvätený bol Svätému Martinovi. V terajšej dobe dominuje obci rímskokatolícky kostol Krista Kráľa v nadmorskej výške 170 m, postavený v rokoch 1949 -1950.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Jelenec

**Jelenec** (do roku 1948: *Gýmeš*) je obec na Slovensku v okrese Nitra.

Zhruba 5 km na sever od obce, na strmom kremencovom kopci Dúň (514 m n. m.), na južnom svahu pohoria Tribeč, sa nachádza zrúcanina hradu z 13. storočia.

Podľa sčítania v roku 2021 žilo v obci 2075 obyvateľov, z toho 1494 (72%) Slovákov, 450 (21,7%) Maďarov a nezistenú národnosť malo 113 (5,5%) obyvateľov.

## Galéria

Súbor:Ghymes - Castle.jpg|Letecký záber hradu
Súbor:Gymes castle ID 403-14431.JPG|Ruiny hradu
Súbor:Gímes légifotó.jpg|Letecký záber hradu
Súbor:Jelenec.JPG|Celkový pohľad na obec Jelenec

## Referencie

## Pozri aj
* Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Jelenec

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Nitra
Malý Lapáš

**Malý Lapáš** je obec na Slovensku v okrese Nitra. V rokoch 1960-1990 tvoril Malý Lapáš spoločne s Veľkým Lapášom obec Lapáš, v roku 1990 sa Malý Lapáš po úspešnom referende osamostatnil.

## Poloha
Malý Lapáš leží východne od Nitry. Celková rozloha obce je 322 ha, nadmorská výška v strede obce je 170 metrov. Chotár sa rozprestiera v rozpätí 155 - 246 metrov.

## Dejiny
Obec vznikla delením rodového zemianskeho majetku na území Veľkého Lapáša asi v 15. storočí. Prvá písomná zmienka o Malom Lapáši je z roku 1474 pod názvom *KysLapas*. Malý Lapáš sa vyvíjal ako zemianska obec s poľnohospodárskym charakterom, ktorá nepodliehala zdaneniu. 

V roku 1630 sa na území spomína osada Egeri (Jáger), ktorej názov svedčí o tom, že tu bola horáreň. Patrila rodu Pohranických zo susedných Pohraníc. V druhej polovici 18. storočia dal  gróf Jánoky v osade Jáger postaviť svoj reprezentačný kaštieľ v barokovo-klasicistickom štýle. Neskôr osada celkom spustla. V roku 1958 bola samota Pustý Jáger pričlenená k obci Malý Lapáš. Do dnešných čias sa zachovali zvyšky kaštieľa Janókyovcov, pseudorománsko-gotická kaplnka z konca 19. storočia, veľká vinohradnícka pivnica a ovocný sad, ktoré patria do súkromného vlastníctva. 

## Obyvateľstvo
Obyvateľstvo obce je prevažne slovenskej národnosti a rímskokatolíckeho vierovyznania. V posledných rokoch zažíva obec vysoký rast obyvateľstva. Zatiaľ čo v sčítaní obyvateľstva v roku 2001 mala obec 365 obyvateľov, ku koncu roka 2014 ich bolo už 714. Dôvodom rastu obyvateľstva je veľká individuálna bytová výstavba a priaznivé podmienky bývania vzhľadom na polohu k mestu Nitra.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Malý Cetín

**Malý Cetín** je obec na Slovensku v okrese Nitra.

Obec leží na Z okraji Žitavskej sprašovej pahorkatiny na ľavostrannej nive a terase Nitry, 10 km JV od Nitry. Prvá písomná zmienka o obci je z r. 1113, kedy bola majetkom zoborského kláštora. Od 15 stor. bola vo vlastníctve Ostrihomského arcibiskupstva. Na majetku hospodárila až do 19. stor. cirk. šľachta, predialisti. V 16. stor. bola časť pôdy v podnájme zemanov z Veľkého Cetína. V r. 1554 obec napadli Turci. Počas jozefínskeho sčítania v r. 1784 - 1787 žilo v obci 217 obyvateľov, z toho 43 šľachticov. Cholera si v r. 1831 vyžiadala 35 a v r. 1849 18 mŕtvych. Obyvatelia obce sa venovali poľnohospodárstvu a zúčastnili sa štrajkov v r. 1928 a 1929. JRD bolo založené v r. 1951

## Obecné symboly

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Veľký Cetín

**Veľký Cetín** je obec na Slovensku v okrese Nitra. Nachádza sa 15 km juhovýchodne od mesta Nitra.

Podľa sčítania z roku 2021 v obci žilo spolu 1 626 obyvateľov. Z toho 638 (39,2%) slovenskej, 918 (56,5%) maďarskej a 61 (3,7%) nezistenej národnosti.

## Demografia

V rokoch 1784-87 v 157 domoch žilo 163 rodín. Z 847 obyvateľov bolo 10 cudzích a 11 boli mimo obce.

Okolo roku 1828 v 137 domoch žilo 961 obyvateľov. Z toho 949 boli rímsko katolíci a 12 židovskej viery.

V roku 1880 z 1438 obyvateľov hovorilo 1249 maďarským, 89 slovenským, 58 nemeckým a 1 iným rodným jazykom, resp. bolo ešte 41 nemluvnať. Z nich boli 1348 rímskokatolíci a 90 Židia.

V roku 1890 z 1587 obyvateľov hovorilo 1486 maďarským, 79 slovenským, 21 nemeckým a 1 iným rodným jazykom.

V roku 1900 z 1595 obyvateľov hovorilo 1517 maďarským, 41 slovenským a 37 nemeckým rodným jazykom.

V roku 1910 z 1686 obyvateľov hovorilo 1629 maďarským, 46 slovenským a 11 nemeckým rodným jazykom.

V roku 1919 z 1624 obyvateľov bolo 1574 Maďarov, 47 Čechoslovákov, 2 Nemci a 1 inej národnosti; z toho 1606 rímskokatolíkov a 18 židovského náboženstva.

V roku 1921 z 1664 obyvateľov bolo 1417 Maďarov, 244 Čechoslovákov, 2 Nemci a 1 inej národnosti.

V roku 1930 z 1749 obyvateľov bolo 1302 Maďarov, 380 Čechoslovákov a 67 inej národnosti.

V roku 1941 z 1963 obyvateľov bolo 1945 Maďarov, 12 Slovákov, 2 Nemci a 4 inej národnosti.

V roku 1991 z 1841 obyvateľov bolo 1544 Maďarov a 267 Slovákov.

V roku 2001 z 1724 obyvateľov bolo 1374 Maďarov a 341 Slovákov.

V roku 2011 z 1604 obyvateľov bolo 1108 Maďarov a 473 Slovákov.

V roku 2021 z 1626 obyvateľov bolo 918 (56,5%) Maďarov a 638 (39,2%) Slovákov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Nitra
Ľudovítová

**Ľudovítová** je obec na Slovensku v okrese Nitra. V obci sa nachádza kaštieľ z 18.storočia, v minulosti obývaný rodom Nyáryovcov a neskôr Ghylányiovcov. Na miestnom cintoríne stojí baroková kaplnka a pamätník obetiam prvej svetovej vojny.

## História názvu obce Ľudovítová
* 1773 Lajosfalva, Lojschow, Lojssow,
* 1786 Lajoschfalwa, Lajssow,
* 1808 Lajosfalva, Lajossowá,
* 1863-1907 Lajosfalu,
* 1913 Lajos, 1920 Lajošová,
* 1927-1948 Lajšová, Lajos,
* 1948-1960, 1994 Ľudovítová

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Nitra
Lehota (okres Nitra)

**Lehota** je obec na Slovensku v okrese Nitra. Súčasťou obce je osada Krvavé šenky. 

Nachádza sa medzi mestom Nitra a dedinou Veľké Zálužie. Nachádza sa tu materská a základná škola a z historických pamiatok Kaplnka panny Márie, svätého Urbana a Kostol sv. Anny.

## Osobnosti

* Milan Šášik CM (* 17. september 1952, Lehota – † 14. júl 2020, Užhorod, Ukrajina), gréckokatolícky eparcha Mukačevskej gréckokatolíckej eparchie na Ukrajine

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Hosťová

náhľad|Kostol Najsvätejšej Trojice - Szentháromság Templom
**Hosťová** je obec na Slovensku v okrese Nitra.

Hosťová:

-  počet obyvateľov podľa sčítania v roku 2021: 392 osôb. Z toho 166 osôb (42,4%) slovenskej, 216 osôb (55,1%) maďarskej a 6 (1,5%) nezistenej národnosti.

- počet obyvateľov podľa sčítania v roku 2011 : 361 osôb. Z toho 108 osôb (30%) slovenskej, 231 osôb (64%) maďarskej a 18 (5%) nezistenej národnosti.

## História obce
Obec Hosťová (maď. Nyitrageszte; Geszte; nem. Gesste) leží na juhozápade Slovenskej republiky, v blízkosti mesta Nitra. Patrí medzi menšie obce. Podľa údajov sčítania ľudu z roku 1991 mala spolu 402 obyvateľov, z toho 371 maďarskej národnosti (92%). Rozloha katastra obce je 478 hektárov. Podľa heraldikov obecná pečať z 18. storočia zobrazuje neznámu postavu s korunou.

          Územie Hosťovej bolo obývané už v najstarších dobách, čoho dôkazom sú nálezy z novšej doby kamennej, z doby železnej, z čias rímskej nadvlády a sťahovania národov. Pozornosť si zaslúžia aj pozostatky usadlosti z 9-10 storočia, ktoré odhalili archeológovia v roku 1983.

         Najstaršia zmienka o obci je z roku 1232 (Guesta), keď bola osadou kráľovských rybárov. V roku 1274 daroval Ladislav IV. Hosťovú, usadlosť kráľovských rybárov Beesovi za jeho vojnové hrdinské činy. V 1282-om dostal Fridman majetkový podiel, ktorý neskôr predal Folkusovi Ludanickému alias Čeladickému. Nasledujúce písomné zmienky o obci sú z rokov 1287, 1300, 1311, 1343 a 1490. Z roku 1517 sú menovite známi prví nevoľníci (Pap a Kopyan).

         Podľa tureckých daňových súpisov z roku 1570 mala 3 obývané domy, v roku 1664 19 domácností. 23. marca 1644 Turci vypálili dedinu. Podľa opisu Mateja Bela z roku 1742 sú v Hosťovej dané všetky podmienky k úspešnému poľnohospodárstvu, ale ako vyplýva z neskorších daňových súpisov, neboli vždy celkom využité. Hlavným zdrojom obživy bolo roľníctvo, vinohradníctvo a chov zvierat. Zemepánmi obce v 18.-19. storočí boli nasledovné šľachtické rody: Babóty, Bačkády, Jesensky, Kelečéni, Rudnay, Dióšy, Veles, Fabricius, Borčicky, Tajnay, Broďanský, Zerdahelyi, Jánoky, Presľanský a Ordódy. V 19. storočí obec postihlo niekoľko požiarov, cholerových epidémií a hladomorov.

         V roku 1910 v obci žili piati obyvatelia nemeckej národnosti. V 20. storočí po útrapách dvoch svetových vojen vývoj dejín v obci poznačil pseudosocializmus. Po „nežnej revolúcii“ v roku 1989 a následných slobodných voľbách v roku 1990 sa starostkou obce stala Alžbeta Gálová. V súčasnosti riadi obec starosta Ing. Miroslav Brath. Miestna samospráva pracuje na zdokonalení infraštruktúry a zlepšení inžinierskych sietí.

         Obec disponuje bohatým folklórom. Slávny je aj jej folklórny súbor. Zaujímavou historickou pamiatkou je na gotických základoch postavený rímsko-katolícky kostol Svätej Trojice z roku 1734. Zvon tohto kostola pochádza z gýmešského hradu. Nachádzame tu aj pamiatky tradičnej ľudovej architektúry.

## Referencie

## Iné projekty

Hosťová - počet obyvateľov podľa sčítania v roku 2011 : 361 osôb.
Z toho 231 osôb (64%) maďarskej , 108 osôb (30%) slovenskej a 18 (5%) nezistenej národnosti.


Kategória:Obce okresu Nitra
Cabaj-Čápor

**Cabaj-Čápor** je obec na Slovensku v okrese Nitra.

Leži v  blízkosti krajského mesta Nitra. Pod obec patrí viacero častí: Hrúšťov, Fízeš, Riegler, Pereš, Nový Cabaj, ktorý je najbližšie k mestu Nitra.

Prvá písomná zmienka o obci je v listine ostrihomského arcibiskupa Martíria z r. 1156.

V obci je rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela z roku 1780 a rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice. V časti Cabaj sa nachádza Wágnerov kaštieľ.

## Osobnosti obce
* Ján Domasta (* 1909 – † 1989), prozaik a autor literatúry pre deti a mládež
*Miroslav Stoch (* 1989), slovenský futbalista
*Štefan Gombík (*1951), generálporučík vo výslužbe

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Ivanka pri Nitre

**Ivanka pri Nitre**  je obec na Slovensku v okrese Nitra. Vznikla v roku 1847 zlúčením dedín Luk, Gergeľová a Ivanka.

Spojenie s mestom Nitra a rovnomennou riekou zabezpečili obci základy na budovanie priemyselných objektov, ako sú mlyny, konopárske závody, tehelňa. Cez územie obce vedú vetvy tranzitného plynovodu, postavenie kompresorovej stanice, ropovodu Družba a produktovodu.

## Občianska vybavenosť
Nachádza sa tu supermarket ,materská a základná škola, kostol sv. Martina a kostol sv. Benedikta Opáta. Neďaleko obce je jazero Gergelová, v lesíku Nádrov kríž Ježiša Krista a starý židovský cintorín

## História
Najstarší písomný doklad o obci je z roku 1400. V minulosti tu boli rozsiahle vinohrady. Osada Lúky-Gergeľová vznikla na konci 19. storočia. V 18. storočí vznikla samotná obec zlúčením dedín Luk, Gergeľová a Ivanka. Od mesta Nitra sa oddelila v roku 1992.

## Zaujímavosti

V obci boli objavené termálne pramene. V roku 1860 bola na území obce nájdená tzv. Monomachova koruna. Dnes je uložená v Národnom Múzeu v Budapešti.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Štefanovičová

**Štefanovičová** je obec na Slovensku v okrese Nitra.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Veľké Chyndice

**Veľké Chyndice** sú obec na Slovensku v okrese Nitra. 

Prvá písomná zmienka o nej je z roku 1234. Najvýznamnejšou pamiatkou je pôvodne románsky tehlový Kostol Narodenia Panny Márie z druhej štvrtiny 13. storočia. Obcou preteká Chyndický potok.

Podľa sčítania v roku 2021 žilo v obci 338 obyvateľov, z toho 292 (86,4%) Slovákov a 35 (10,4%) Maďarov.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Nitra
Lužianky

**Lužianky** (časti obce: *Lužianky a Kajsa*) sú obec na Slovensku v okrese Nitra.

Vývoj názvov:
* 1113: villa Sorlou *(Sarló)*
* 1773: obec Šarlužky – *Sarluska, 1786 Scharluschka, 1808 Sarluska, Ssarluhy, Ssarlússka, 1863 –   1895 Sarluska*
* 1773: obec Kajsa – *Kajsza, Kaisza, 1786, 1808, 1873 – 1895 Kajsza, 1863 Kaisza*
* 1895: po zlúčení obcí Kajsa a Šarlužky do obce Šarlužky – Kajsa; *1898 – 1913 Sarlókajsza, 1920 – 1948 Šarlužky – Kajsa*
* 19481975: obec Lužianky
* 19761993: obec Lužianky pričlenená k mestu Nitra
* 1993: obec Lužianky

## Poloha
Katastrálne územie obce Lužianky susedí s mestom Nitra (k.ú. Mlynárce a Dražovce) a obcami Zbehy a Lehota. Intravilán je súbežný s riekou Nitra, cestou a železnicou smerujúcou z Nitry do Zbehov. V južnej časti sa nachádza časť Kajsa s izolovanou lokalitou Korytov (Tekenuš). Obslužné funkcie sú hlavne v časti Lužianky. Obec sa nachádza na styku Nitrianskej pahorkatiny a nivy riek Nitra (rieka) a Radošinka.

*Najjužnejší bod* katastra () sa nachádza pri križovatke rýchlostnej cesty R1 z Bratislavy do Banskej Bystrice a odbočke R1A na Kynek.
 
*Najsevernejší bod* () leží neďaleko mostíka železničnej trati na Jelšovce a odvodňovacieho kanála (bezmenného potôčika) – pravého.
 
*Najzápadnejší bod* () je na trojmedzí katastrov Lehota – Zbehy – Lužianky.

*Najvýchodnejší bod* () leží na Dolných honoch.

## Farnosť a kostol
Väčšina obyvateľov obce je rímskokatolíckeho vierovyznania. V roku 1991 žilo v obci 2 340 obyvateľov, z toho 1 886 katolíkov, 35 evanjelikov, 45 príslušníkov iných náboženstiev, 58 ateistov a 317 nezistených. Do roku 1968 Lužianky boli rímskokatolíckou filiálkou obce Zbehy.

V rokoch 1968–1971 bola postavená fara.

### Kostol
Farský kostol Narodenia Panny Márie bol postavený v roku 1938 a prvýkrát požehnaný 18. marca 1939. A až roku 1993 sa konala slávnostná konsekrácia kostola vrátane oltára (konsekroval vtedajší trnavský pomocný biskup Mons.Vladimír Filo).

Kostol postavil hlohovský staviteľ Ing. Ladislav Terčanský. Kostol je 22 metrov dlhý a 9 metrov široký a vysoký. Ku kostolu bola pristavaná sakristia a 32 metrov vysoká veža.

Oltár vytvorili rakúski majstri.

Vo veži sú zavesené tri zvony. Prvý z roku 1993 váži 250 kg, druhý z roku 1912 váži 35 kg a tretí z roku 1921 váži 55 kg. 

## Referencie

## Pozri aj

* Železničná trať Leopoldov – Kozárovce

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Bádice

**Bádice** sú obec na Slovensku v okrese Nitra.

V obci sa nachádza rímskokatolícky kostol Panny Márie Kráľovnej z roku 1903.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Nitra
Čifáre

**Čifáre** sú obec na Slovensku v okrese Nitra,ktorá sa nachádza v severnej časti Pohronskej pahorkatiny. 

Podľa sčítania v roku 2021 bolo v obci 78,5% obyvateľov  slovenskej, 17,1% maďarskej a 3,9% nezistenej národnosti. 

## História
Najstaršie osídlenie Čífár siaha do staršej doby paleolitu, ale prvá oficiálna písomná zmienka o obci pochádza z roku 1209 pod názvom villa Chefar. Nevedno, aké následky malo pre Čifáre a ich okolie tatárske vyčíňanie v rokoch 1241 – 1242, keď Tatári (Mongoli) poľahky porazili uhorské kráľovské vojsko a až do konca roku 1241 plienili nechránené územia juhozápadného Slovenska. S dejinami Čifár je úzko spojená osada Pata, ktorá sa po prvý raz v písomných prameňoch spomína roku v 1321.

## V populárnej kultúre
V obci sa nachádza poľovnícka chata, obrazovo-zvukovo odpočúvaná pre podozrenie z pytliactva, kde sa okrem iného v júli 2021 stretávali Robert Fico, Miroslav Bödör, Robert Kaliňák, Pavol Gašpar a Marek Para.

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Obce okresu Nitra
Čeľadice

**Čeľadice** sú obec na Slovensku v okrese Nitra. Najvýznamnejšou pamiatkou je rímskokatolícky Kostol sv. Kataríny Alexandrijskej postavený niekedy v 2. polovici 12. storočia alebo začiatkom 13. storočia a doplnený v roku 1939 modernými prístavbami.
V obci sa nachádza materská škola, základná škola. Ďalej je obec známa aj svojim folklórom a to konkrétne: detským folklórnym súborom Rabonka a folklórnym súborom Čelaďania.Medzi miestnym obyvateľstvom panujú obavy, nakoľko sa v obci nachádza tzv. prekliaty dom, v ktorom sa v roku 2024 stala po sebe idúca druhá vražda. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Stránka obce
* www.apsida.sk - profil románskeho kostolíka


Kategória:Obce okresu Nitra