Bazilika Svätého hrobu

náhľad|Hlavný vchod do baziliky Svätého hrobu
náhľad|Bazilika na rytine z roku 1882
**Bazilika Svätého hrobu** alebo **bazilika Božieho hrobu** alebo **Chrám Božieho hrobu**, Vo východnej cirkvi alebo u pravoslávnych kresťanov sa stavba nazýva **Chrám vzkriesenia** (grécky: Ναός της Αναστάσεως, *Naos tis Anastaseos*; arménsky: *Surp Haruthjun*; gruzínsky: *Agdgomis Tadzari*) je kresťanský kostol vnútri hradieb Starého mesta v Jeruzaleme. Chrám stojí na mieste, ktoré väčšina kresťanov uctieva ako Golgotu alebo *Kalváriu*, kde bol podľa Nového zákona ukrižovaný Ježiš Kristus. Bazilika je dôležitým pútnickým miestom kresťanov už od 4. storočia, kedy Svätá Helena objavila Boží hrob a cisár Konštantín Veľký pri ňom dal vybudovať kostol.

## Dejiny
Pôvodne sa miesto Ježišovho ukrižovania nachádzalo za hradbami Jeruzalema, ktoré dal v rokoch 4144 rozšíriť Herodes Agrippa I., čím sa Golgota začlenila do mesta. Po roku 135 tu Rimania postavili chrámový komplex bohyne Afrodity.

Podľa legendy bol hrob Ježiša a jeho kríž objavený v roku 325 Svätou Helenou (matkou Konštantína). Biskup Eusebios z Kaisareie pred rokom 327 uvádza, že sa miesto ukrižovania ešte dnes ukazuje v Aelií (Aelia Capitolina bol rímsky názov pre Jeruzalem po roku 135).

Rímsky cisár Konštantín Veľký nechal v rokoch 327 až 339 postaviť chrám Božieho hrobu na mieste Ježišovho hrobu pri Golgote. Z tohoto chrámu sa dodnes zachovala iba vnútorná rotunda, nazývaná *Anastasis*. Bazilika bola zničená pri nájazde Peržanov v roku 614 a kalifa Hakima v roku 1009. 

Po dobytí Jeruzalema križiakmi v roku 1099 bola bazilika zrekonštruovaná a prešla pod správu augustiniánov. Po roku 1187, kedy Jeruzalem ovládol sultán Saladin, získalo správu nad bazilikou spoločne niekoľko kresťanských cirkví. Zložitá situácia panovala i za tureckého panovania po roku 1517, kedy dochádzalo k mnohým sporom v bazilike.

Vlastníkmi baziliky je grécky pravoslávny jeruzalemský patriarchát, františkáni (v mene katolíckej cirkvi) a jeruzalemský patriarchát arménskej východnej pravoslávnej cirkvi a určité práva prináležia aj iným menším cirkvám. Vlastníctvo celého chrámu tak zostáva spoločné - pravoslávne, katolícke aj arménske, hoci jednotlivé časti baziliky okrem kaplnky Božieho hrobu, majú určeného vlastníka. Cirkvi však majú právo slúžiť svoju liturgiu v celom chráme a zvláštne pravidlá platia počas veľkých sviatkov ako Veľký piatok a Zmŕtvychvstanie Pána.

## Popis
thumb|upright=1.0|Náčrt pôdorysu (súčasný stav) so slovenským popisom 
Do baziliky sa vstupuje z južnej strany, schody vpravo vedú hore do bohato vyzdobenej kaplnky Ukrižovania nad skalou Golgoty. Priamym smerom sa nachádza kameň pomazania (XIII. zastavenie krížovej cesty). Vpravo od kameňa je chodba s rôznymi kaplnkami a výklenkami. 
Vľavo (západným smerom) je rotunda (*Anastasis*). Je to kruhová stavba so stĺporadím v dvoch poschodiach zaklenutá kopulou s lucernou. Uprostred rotundy stojí malá svätyňa, edikula, v ktorej je Ježišov hrob s predsieňou. 

Východným smerom nadväzuje *katolikon*, stredoveká loď kostola z 11. storočia s ortodoxným ikonostasom. V jej strede je veľká kamenná nádoba, zvaná *omfalos* (pupok), ktorá je považovaná za stred sveta. Ešte ďalej na východ sa po stredovekých schodoch zostupuje do arménskeho kostola sv. Heleny, kde bol podľa legendy nájdený Ježišov kríž.

## Pozri aj
* Golgota
* Jeruzalem
* Chrám Narodenia Pána

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Mapy a galéria baziliky
* Fotografie Baziliky Svätého hrobu 
* Virtuálna prehliadka Baziliky Božieho hrobu 

## Zdroj
* 

Kategória:Baziliky minor v Izraeli
Kategória:Pravoslávne katedrály
Kategória:Koptská ortodoxná cirkev
Kategória:Kráľovské pohrebiská
Kategória:Kostoly v Jeruzaleme
Kategória:Biblické miesta
Kategória:Pútnické miesta