open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Potreba (ekonómia)

**Potreba** je uvedomený alebo neuvedomený nedostatok uspokojenia. Iná definícia znie: chcenie prostriedku na nejaký účel.

Podľa Milana Kovačku je potreba *spojenie účelu a prostriedku vôľou subjektu. Napríklad na ukojenie hladu (účel) jeme chlieb (prostriedok). Predmet chcený na nejaký účel je [[statok]] alebo [[tovar]]. Potreby človeka sú na rozdiel od zdrojov, ktoré používame na výrobu statkov, neobmedzené (neohraničené).*

Podľa Filitu je **ekonomická potreba** alebo  **hospodárska potreba** nevyhnutnosť používania určitých konkrétnych predmetov, služieb alebo činností pre zabezpečenie hmotnej stránky života ľudskej spoločnosti. Ekonomická potreba vystupuje v podobe požiadavky takýchto predmetov, služieb alebo činností, alebo snahy o odstránenie ich nedostatku cestou spotreby príslušných materiálnych úžitkových hodnôt, použitia služieb alebo výkonu ekonomických činností. 

Jednotlivci majú rôzne potreby a rôzne predstavy o dosahovaní spokojnosti (Ľudská potreba znamená určitý nedostatok, ktorý si človek uvedomuje a snaží sa o jeho odstránenie, uspokojenie).

Môžeme ich členiť:
* z vývojového hľadiska/podľa dôležitosti:
** primárne (základné) – sú vrodené resp. životne nevyhnutné (ich odstránenie je nevyhnutné pre samo zachovanie ľudskej existencie; podľa Maslowovho systému sa sem zaraďujú buď len fyziologické potreby alebo u niektorých autorov aj potreby bezpečia a istoty  
** sekundárne -  nie sú vrodené resp. životne nevyhnutné, sú výsledkom spolužitia ľudí v spoločnosti, vzn. v socializačnom procese
*** sociálne
*** luxusné
*** kultúrne
*** iné
**terciárne - potreba sebarealizácie podľa Maslowovho systému, často uvádzané ako časť sekundárnych potrieb

* podľa množstva osôb:
** individuálne
** kolektívne (skupinové)

*podľa ekonomickosti:
** ekonomické – majú bezprostredný vzťah k hospodárskej činnosti (potreby statkov a služieb, potreby ekonomickej činnosti). Ekonomické potreby je možné uspokojovať spotrebou statkov alebo služieb.
** neekonomické

* z hľadiska objektu, ktorého sa týkajú:
** osobné
** rodinné
** miestne
** národné, štátne

*podľa náhodnosti:
**náhodné - vznikajú na základe náhleho impulzu z vonkajšieho okolia, keď človek napríklad zacíti vôňu chutného jedla a následne pocíti chuť na to jedlo
**umelo vyvolané - veľkú mierou sa na ich vzniku podieľajú marketingové stratégie firiem v snahe presadiť svoj produkt, módne výstrelky a umelé nanucovanie globálneho obrazu správneho spôsobu života malou skupinou ľudí (statky na uspokojenie týchto potrieb by si ľudia za normálnych okolnosti neboli nútení zaobstarať)

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Psychológia
Kategória:Marketing
Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
Statok (ekonómia)

**Statok** je predmet alebo služba, ktorá slúži na uspokojovanie ľudských potrieb (napr. stroje, potraviny, zručnosti).
Podľa Milana Kovačku je statok predmet chcený na nejaký účel v ekonomike. Statky sú užitočné predmety
vonkajšieho sveta. Zdroje, ktoré používame na výrobu statkov, sú obmedzené.

## Rozdelenie statkov
* podľa dostupnosti:
** *voľné statky* – sú prístupné všetkým ľuďom bez obmedzenia (vzduch);
** *vzácne statky* (ekonomické) - existujú v obmedzenom množstve, môžu byť výsledkom výroby (výrobky) alebo vzácnou surovinou (ropa, drahé kovy);
* podľa formy: hmotné (výrobky) a nehmotné (služby);
* podľa účelu: kapitálové (používajú sa vo výrobe, slúžia na výrobu ďalších statkov) a spotrebné (sú určené ku konečnej spotrebe);
* podľa vlastníctva: súkromné a verejné;

Uspokojovanie potrieb človeka alebo podniku užívaním statkov sa volá spotreba. Tí, čo sa na spotrebe podieľajú, sú spotrebitelia. Vzťah medzi potrebami a zdrojmi vytvára základný rámec hospodárstva, lebo potreby sa menia a rozširujú a zdrojov máme len obmedzené množstvo.

## Referencie

Kategória:Mikroekonómia
Mikroekonómia

**Mikroekonómia** je časť ekonomickej teórie, ktorá skúma správanie sa jednotlivých ekonomických subjektov (predovšetkým firiem a jednotlivcov, resp. domácností), skúma situácie optimálne pre jednotlivé subjekty a rovnováhu na konkrétnych trhoch. Je to pohľad na ekonomiku zdola, na jej základné prvky, ich správanie a vzájomné vzťahy. Zaoberá sa správaním subjektov s ohľadom na ich preferencie a motiváciu, skúma podstatu hodnoty, spôsoby tvorby cien jednotlivých produktov, okrem dokonalej konkurencie objasňuje aj fungovanie rôznych trhových štruktúr v rámci nedokonalej konkurencie.
Makroekonómia

**Makroekonómia** skúma fungovanie ekonomiky ako celku, zaoberá sa tzv. agregátnymi (súhrnnými) veličinami ako je inflácia, nezamestnanosť, menová a fiškálna (rozpočtová) politika štátov, ekonomický rast. Venuje sa štúdiu agregátnej ponuky a agregátneho dopytu na trhoch produktov, práce a kapitálu.

## Pozri aj
* Mikroekonómia
Pozitívna ekonómia

**Pozitívna ekonómia** je smer ekonomickej teórie. Prijíma ekonomickú realitu aká je. Jej cieľom je realitu opísať a hľadať v nej zákonitosti fungovania. Ekonómia sa má zaoberať tým čo je a nemá stavať „vzdušné zámky“ napr. v makroekonómii – aká je miera nezamestnanosti, inflácie atď. Opisuje fakty a ekonomické vzťahy medzi subjektami. Hľadá odpoveď na otázky, aký ekonomický život je, a **NIE** aký by mal byť.

Jej opakom je normatívna ekonómia.

Kategória:Ekonómia
Kategória:Ekonomické teórie
Normatívna ekonómia

**Normatívna ekonómia** je smer ekonomickej teórie. Skúmanie reality je pre ňu len východiskom k zovšeobecňujúcim záverom, čo by sa malo robiť. Jej skutočným cieľom je mať aktívnu úlohu vo vývoji ľudskej spoločnosti. Ekonomiku nielen skúma, ale aj hodnotí a dáva odporúčania ako riešiť konkrétne problémy.

Jej opakom je pozitívna ekonómia.

Kategória:Ekonómia
Kategória:Ekonomické teórie
Tovar

**Tovar** má niekoľko podobných definícií:
*V ekonomickej teórii je tоvar statok (v užšom zmysle len hmotný statok, t. j. výrobok v užšom zmysle) určený na trh, t. j. na predaj konečnému spotrebiteľovi alebo inému výrobcovi, prípadne statok priamo na trhu ponúkaný či dopytovaný.
*V marxistickej ekonomickej teórii je tovar každý produkt práce, ktorý uspokojuje potreby ľudí a ktorý prechádza do spotreby výmenou (čiže kúpou či predajom). Podrobnejšia verzia tejto definície znie: Tovar je produkt práce vyrobený na uspokojenie potrieb iných členov spoločnosti v rámci spoločenskej deľby práce na takom stupni rozvoja výrobných síl, ktorý predpokladá výmenu za iné výrobky v určitom pomere; výrobok je ako tovar spoločnosťou definitívne uznaný až na trhu, keď sa realizuje (predá). 
*V slovenskom účtovníctve podľa opatrení Ministerstva financií platí, že *Ako tovar sa účtuje všetko, čo sa obstaráva za účelom predaja, pričom obstaraný tovar sa zachováva v nezmenenej podobe, nepoužíva a neprenajíma sa a nevykonáva sa na ňom technické zhodnotenie. Tovarom sú aj výrobky vlastnej výroby odovzdané do vlastných predajní.*
*V slovenskom zákone o dani z pridanej hodnoty je tovar definovaný v § 8, zjednodušene povedané, ako opak služby.
*V slovenskom colnom zákone je tovar definovaný ako *všetky hnuteľné hmotné veci a elektrická energia uvedené v kombinovanej nomenklatúre colného sadzobníka, ktoré sú predmetom colného konania, boli predmetom colného konania, majú byť predmetom colného konania alebo mali byť predmetom colného konania.*

Tovar, ktorý je určený na spotrebu (inými slovami: spotrebné predmety, ktoré sú predmetom tovarovej výmeny), sa nazýva **spotrebný tovar**.

## Zdroje

## Iné projekty

Kategória:Obchod
Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Výrobky
Ľubiša

**Ľubiša** je obec na Slovensku vo východnej časti okresu Humenné.

## Polohopis
Leží v oblasti južného okraja Ondavskej vrchoviny.

## Dejiny
Prvý písomný doklad o obci je z polovice 15. storočia. Obec vznikla asi v 14., možno v 13. storočí. Od založenia do konca 17. storočia patrila rodu Drugetovcov. Asi od 15., (doklady sú od 17. storočia) v obci pôsobili šoltýsi.

Písomné správy o kostole sú od polovice 16. storočia, súčasný kostol je z roku 1771. V obci pôsobili katolícki farári, v poslednej tretine 16. a prvej polovici 17. storočia kalvínski kazatelia. Od 18. storočia bol kostol opäť katolícky.

Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 7,5, 1582 7,5, 1610 0,75, 1635 0,625 porty.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Rímskokatolícky Kostol sv. Michala archanjela, dvojloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1769 – 1771. Obnovou prešiel v roku 1912. V 50. rokoch 20. storočia bola na mieste zbúranej sakristie pristavaná bočná loď, kostol sa stal dvojloďovým. Kostol z pamiatkového a urbanistického hľadiska výrazne poškodilo postavenie nového kostola v jeho tesnej blízkosti. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami, presbytérium krížovou hrebienkovou klenbou s lunetami. Zariadenie kostola pochádza z konca 19. storočia. Fasády s nárožným zaoblením sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža mala pôvodne ihlancovú helmicu, dnes absentujúcu.

## Osobnosti obce
### Rodáci
* Michal Kováč (* 1930 – † 2016), prezident Slovenskej republiky v rokoch 1993 – 1998

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Humenné
Trhová konkurencia

**Trhová konkurencia** je proces, v ktorom sa stretávajú subjekty trhu, pričom každý z nich sa snaží dosiahnuť maximálnu hmotnú výhodu. Je to jeden z prvkov trhového mechanizmu.

Delí sa na:
* *Konkurencia medzi ponukou a dopytom* – kompromis medzi dopytom a ponukou – rovnovážna cena
* *Konkurencia medzi spotrebiteľmi* – tzv. konkurencia na strane dopytu , prejavuje sa najviac v období, keď dopyt prevyšuje ponuku, teda keď nastane nedostatok určitého tovaru na trhu
* *Konkurencia medzi výrobcami* – tzv. konkurencia na strane ponuky, snaha výrobcu o maximalizáciu zisku a posilnenia svojej pozície na trhu. Snaha vytlačiť konkurenta najzjavnejšie v období, keď ponuka prevyšuje dopyt.

Konkurencia medzi výrobcami sa môže uskutočňovať v dvoch základných formách:
* *Cenová konkurencia* – využíva ako nástroj boja cenu. Výrobcovia dobrovoľne znižujú cenu tovarov. Snažia sa prilákať k sebe spotrebiteľa i za cenu dočasnej straty. Snaha o posilnenie pozície na trhu, zničenia konkurencie
* *Necenová konkurencia* – je založená na získaní zákazníka inými metódami ako cenovými. Napr. reklama, vyššia kvalita, dizajn, servis…

Z hľadiska podmienok, aké majú jednotliví výrobcovia na trhu, hovoríme o dokonalej a nedokonalej konkurencii.
** *Dokonalá konkurencia* – by teoreticky existovala len vtedy, ak by všetci účastníci na trhu mali vytvorené úplne rovnaké podmienky. Model dokonalej konkurencie by fungoval ak by existovali:
** veľký počet podnikov
** malý(žiadny) vplyv na trhovú cenu
** dokonale homogénne produkty
** možnosti substitúcie produktov
** voľný vstup a výstup z odvetvia
** dokonalá informovanosť

* *Nedokonalá konkurencia* – reálne funguje a zahŕňa už aj monopolové prvky. Medzi jej základné znaky patria:
** podnik môže v menšej alebo väčšej miere ovplyvňovať cenu
** neúplnosť, rôznorodosť informácií
** bariéry pre vstup do odvetvia
** produkt je diferencovateľný
* *Monopolistická konkurencia* – trh určitého tovaru, ktorý vyrábajú viacerí výrobcovia
* *oligopol* – malý počet veľkých konkurujúcich si firiem disponuje takou ekonomickou silou, že čiastočne obmedzuje vstup ďalších firiem na trh daného odvetvia
* *monopol* – existuje len jeden výrobca určitého tovaru, ktorý nemá žiadnu konkurenciu, a na základe toho môže určovať monopolistické ceny.

Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Obchod
Úloha štátu v zmiešanej ekonomike

Všeobecne možno konštatovať, že štátne zásahy do ekonomiky sú nevyhnutné tam, kde pôsobenie trhového mechnizmu je neefektívne, resp. tam, kde trhovým mechanizmus nepôsobí. Jednou z najvýznamnejších oblastí, kde nepôsobí trhový mechanizmus je oblasť spoločenskej spotreby. Ďalej je to oblasť riešenia sociálnych otázok, investične náročné akcie, oblasť medzinárodných ekonomických vzťahov, pri odstraňovaní, resp. zmiernení porúch spoločenského reprodukčného procesu, oblasti peňažného obehu a úveru a prostredníctvom rozpočtovej politiky.

Kategória:Ekonomické systémy
VIRGOHI21

V kope galaxií Virgo (Panna), vzdialenej asi 50 miliónov svetelných rokov, objavili astronómovia Lovellovým rádiovým teleskopom Manchesterskej univerzity oblak, ktorý dostal meno **VIRGOHI21**.

Správa sa ako galaxia, ale nie je v ňom vidieť jedinú žiariacu hviezdu. Jeho existenciu potvrdili aj pozorovania rádiovým teleskopom Arecibo v Portoriku. Tento oblak obsahuje toľko vodíka, koľko by stačilo na vznik 100 miliónov Sĺnk.

Narazili na prvú galaxiu, o ktorej Robert Minchin z Cardiff University s istotou tvrdí, že je tvorená iba záhadnou temnou hmotou a nenachádzajú sa v nej žiadne hviezdy.

## Externé odkazy

Pozn.: všetky stránky sú v angličtine.

* http://science.slashdot.org/science/05/02/23/1530236.shtml?tid=160 
*  Astronomers find star-less galaxy (BBC News)
*   A multibeam HI survey of the Virgo cluster - two isolated HI clouds? 
* A Dark Hydrogen Cloud in the Virgo Cluster (PDF) 
* http://space.com/scienceastronomy/050223_dark_galaxy.html

Kategória:Astronomické objekty
226056
5057847
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 2005
Ekonomika

**Hospodárstvo** alebo **ekonomika** môže byť:
* časť (spoločenského) života (súhrn činností a zariadení) zameraná na materiálne udržiavanie a zabezpečovanie ľudského života; oblasť spoločenskej činnosti, prostredníctvom ktorej sa vyrábajú, rozdeľujú, vymieňajú a spotrebúvajú úžitkové hodnoty; v užšom zmysle nepresne: spôsob organizovania výrobnej činnosti resp. výrobná činnosť, pozri hospodárstvo (oblasť činnosti)
* v histórii: súhrn spoločenských výrobných vzťahov charakteristický pre určité obdobie dejín, napr. ekonomika feudalizmu, ekonomika kapitalizmu

**Ekonomika** môže byť:
* nepresne: národné hospodárstvo 
* súhrn odvetví (a druhov výroby) národného hospodárstva; štruktúra, organizácia a stav národného hospodárstva istej krajiny
* úseková ekonomika (vedná disciplína skúmajúca hospodársku činnosť konkrétneho odvetvia či úseku ekonomiky, napr. ekonomika priemyslu)
* u Aristotela: súhrn užitočných vecí a ich výroba, opak chrematistiky, pozri ekonomika (Aristoteles)
* hospodárnosť, ekonomickosť

**Hospodárstvo** alebo **hospodárenie** môže byť:
* (odborná) správa hmotných pomerov či prostriedkov, napr. podnikové hospodárenie/hospodárstvo, rozpočtové hospodárenie
* spôsob pôdohospodárskej činnosti, pracovanie v poľnohospodárstve, gazdovanie, napr. družstevné hospodárenie/hospodárstvo

**Hospodárstvo** je poľnohospodárska výrobná jednotka, gazdovstvo.

**Hospodárenie ** je účelné zaobchádzanie s vecou či javom.

## Pozri aj
* ekonómia
Au

**Au** môže byť:

* Akadémia umení
* prípona zvukových súborov formátu Sun Microsystems audio, pozri au (zvukový formát)
* Austrália, národná doména prvej úrovne (pozri .au)
* juhonemecká verzia slova „Aue“ (luh, niva pri rieke, riečny ostrov a pod.), odtiaľ súčasť mnohých geografických názvov (vrátane starého názvu Sadu Janka Kráľa *Aupark*):
* lokalita, napr.:
**Au (Mníchov)
**Au (Vorarlbersko)
* citoslovce bolesti
* zlato, chemická značka
* značka japonského mobilného operátora KDDI

**AU** môže byť:

* African Union – Africká únia
* American University
* Astronomical Unit – astronomická jednotka
* Austrália, kód ISO
Henry David Thoreau

**Henry David Thoreau** rodený **David Henry Thoreau** [henri dejvid torou] (* 12. júl 1817, Concord, Massachusetts, USA - † 6. máj 1862, Concord) bol americký filozof, spisovateľ, básnik, abolicionista, prírodopisec, zememerač a predstaviteľ transcendentalizmu. Medzi jeho známe diela patrí esej *Walden*, alebo *Život v lesoch*.

Bol členom krúžku transcendentalistov vedeného Emersonom. Kritizoval kapitalizmus a jeho pokusy o prínos do kultúry preniknuté meštiactvom a prakticizmom; každý štát trpí slabomyseľnosťou a je zlom. Ideálom je slobodná, od spoločnosti nezávislá harmonická osobnosť, uctievajúca prírodu. 

## Život
Narodil sa v Massachusetts ako tretie zo štyroch detí (Helena * 1812, John * 1815 a Sophia * 1819) Johna a Cynthie (rodenej Dunbarovej) Thoreauovcov. 

Starý otec Jean Thoreau, potomok francúzskych protestantských emigrantov, prišiel do Bostonu z ostrova Jersey v roku 1773. Slúžil na ozbrojenej obchodnej lodi v čase americkej Vojny za nezávislosť a stal sa úspešným obchodníkom; po smrti celý jeho majetok prepadol exekútorom. 

Starý otec z matkinej strany, reverend Asa Dunbar, opustil svoj úrad zo zdravotných dôvodov roku 1779 a stal sa právnym poradcom v meste Kenee, v štáte New Hampshire. Stará mama z matkinej strany, Mary Jonesová, zo zámožnej lojalistickej rodiny, v čase Vojny za nezávislosť pomáhala svojim bratom pri úteku do Kanady). 

Thoreauov otec bol farmárom, obchodníkom, učiteľom a výrobcom túh do ceruziek. 

V rokoch 1833 až 1837 študoval na Harvardovej univerzite.

Na jar roku 1845 začal žiť samotárskym životom. Postavil si zrub na Emersonovom súkromnom pozemku pri jazere Walden a 4. júla 1845 ( symbolicky na Deň nezávislosti) sa tam nasťahoval. Počas celého 26 mesiacov dlhého pobytu v zrube bol v úzkom kontakte s rodinou i priateľmi. Knihu Walden začal písať v roku 1846. V júli tohto roku bol zatknutý a na jednu noc uväznený za to, že na protest proti úlohe štátu pri udržiavaní otroctva neplatil niekoľko rokov daň z hlavy. Ešte v ten istý večer neznáma osoba (pravdepodobne jeho teta Maria Thoreau) dlžnú sumu uhradila. Nasledujúce ráno Thoreaua, ktorý odmietol sám odísť, vyhodili z väzenia. Po celý zvyšok jeho života teta a ostatní členovia rodiny platili za Thoreaua dane, aby sa vyhli ďalšej konfrontácii. 

V roku 1862 dokončil štyri posledné eseje.

Zomrel 6. mája na tuberkulózu. Pochovali ho 9. mája 1862 na pohrebisku New Burying Ground v Concorde, neskôr boli jeho pozostatky prevezené na neďaleký cintorín Sleepy Hollow.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Jazyková poradňa : Ako mám skloňovať meno Henry David Thoreau?
* Článok o Henrym Davidovi Thoreauovi 

Kategória:Spisovatelia USA
Kategória:Filozofi USA
Kategória:Autori denníka
Kategória:Abolicionisti
Kategória:Osobnosti z Massachusetts
Kategória:Úmrtia na tuberkulózu
Kategória:Osobnosti na poštových známkach USA
1706

## Narodenia
* 17. január – Benjamin Franklin, americký nakladateľ, novinár, vedec, diplomat, a vynálezca († 1790)
*25. marec – Peter Krištof Akai, slovenský astronóm a filozof († 1766)
* 17. december – Émilie du Châtelet, francúzska matematička, fyzička a filozofka († 1749)
* James Abercrombie, anglický generál († 1781)
*Anton Schmidt, rakúsky barokový maliar († 1773)

## Úmrtia
* 28. december – Pierre Bayle, francúzsky filozof (* 1647)


1706
Graf

**Graf** môže byť:
* všeobecne:
** grafická reprezentácia ľubovoľných údajov (zovšeobecnenie grafu funkcie), diagram
** posledná časť zložených slov (napr. hagiograf, termograf) s významom:
*** zapisovateľ, pisateľ
*** zapisovač, zaznamenávač
* v matematike:
** v teórii grafov: abstraktný objekt pozostávajúci z vrcholov a hrán, pozri graf (matematika)
** skrátene: graf funkcie 
* v informatike: údajová štruktúra reprezentujúca graf z teórie grafov, pozri graf (informatika)
* nemecký šľachtický titul (*Graf*), po slovensky gróf
* nemecké priezvisko, pozri Graf (priezvisko)
1841

## Narodenia
* 30. január – Félix Faure, francúzsky politik a 7. prezident Francúzska († 1899)
* 25. február – Pierre Auguste Renoir, francúzsky maliar († 1919)
* 2. apríl – Clément Ader, francúzsky letecký konštruktér a vynálezca († 1925)
* 18. jún – Lester Frank Ward, americký sociológ († 1913)
* 3. august – Martin Róth, slovenský priekopník turistiky a učiteľ (†  1817)
* 8. september – Antonín Dvořák, český hudobný skladateľ († 1904)
* 19. november – Andrej Kmeť, slovenský botanik, archeológ a etnograf († 1908)
* 6. november – Armand Fallières, francúzsky politik a 9. prezident Francúzska  († 1931)
* 25. november – Ernst Schröder, nemecký logik a matematik († 1902)

## Úmrtia
*5. január – Jean-Pierre Vaucher, švajčiarsky botanik a teológ (* 1763)
* 16. január – Gregor Tarkovič, slovenský gréckokatolícky biskup (*&nbsp;1745)
* 18. január – Jozef Dekret-Matejovie, priekopník lesníctva na Slovensku (* 1774)
*5. február – Gabriel Čepčáni, maďarsko-slovenský profesor matematiky (* 1775)
* 23. máj – Franz Xaver von Baader, nemecký prírodovedec, filozof a teológ (* 1765)
*1. jún – Nicolas Appert, francúzsky vynálezca (* 1749)
* 27. júl – Michail Jurievič Lermontov, ruský básnik, prozaik, dramatik (* 1814)
* 28. október – Johan August Arfwedson, švédsky chemik (* 1792)


1841
1842

## Narodenia
* 11. január – William James, americký filozof († 1910)
* 20. január – Mikuláš Konkoly-Thege, fyzik a astronóm († 1916)
* 23. február – Eduard von Hartmann, nemecký filozof († 1906)
* 24. február – Arrigo Boito, taliansky spisovateľ, básnik, novinár a hudobný skladateľ († 1918)
* 25. február – Karl May, nemecký spisovateľ († 1912)
* 5. marec – Heinrich Martin Weber, nemecký matematik († 1913)
* 21. marec – Ján Bežo, slovenský učiteľ a nakladateľ († 1905)
* 25. marec – Jean Marie Charles Abadie, francúzsky oftalmológ († 1932)
* 30. marec – Robert Ultzmann, rakúsky urológ a profesor († 1889)
* 4. apríl – Édouard Lucas, francúzsky matematik († 1891)
* 12. apríl – Edmond Audran, francúzsky operetný skladateľ († 1901)
* 19. apríl – Nikolaj Jakovlevič Cinger, ruský astronóm a geodet († 1918)
* 29. máj – Karl Millöcker, rakúsky operetný skladateľ († 1899)
* 19. jún – Carl Zeller, rakúsky operetný skladateľ († 1998)
* 4. júl – Hermann Cohen, filozof († 1918)
* 26. júl – Alfred Marshall, britský ekonóm († 1924)
* 14. august – Jean Gaston Darboux, francúzsky matematik († 1917)
* 13. september – Jan Puzyna de Kosielsko, poľský biskup a kardinál († 1911)
* 21. september – Abdülhamid II., osmanský sultán († 1918)
* 9. december – Piotr Alexejevič Kropotkin, ruský revolucionár a publicista, geograf a geológ († 1921)

## Úmrtia
* 8. máj – Jules Dumont d’Urville, francúzsky bádateľ a dôstojník (* 1790)
* Samuel Ivanka, slovenský pedagóg (* 1761)


1842
1765

## Udalosti
* 22. marec – parlament Kráľovstva Veľkej Británie schválil tzv. Kolkový zákon
*2. november – Mária Terézia povýšila Sedmohradské kniežatstvo na veľkokniežatstvo
* škótsky mechanik James Watt skonštruoval jednočinný vahadlový parný stroj

## Narodenia
*7. marec – Nicéphore Niépce, francouzský vynálezce († 1833)
* 27. marec – Franz Xaver von Baader, nemecký prírodovedec, filozof a teológ († 1841)
* 10. júl – Piotr Bagration, ruský generál († 1812)
* 21. august – Viliam IV., britský kráľ († 1837)
* 18. september – Gregor XVI., taliansky mních a pápež († 1846)
* 22. september – Paolo Ruffini, taliansky matematik a filozof († 1822)
* 26. október – Václav Thám, český herec a spisovateľ († okolo 1816)
* 14. november – Robert Fulton, americký vynálezca († 1815)
*8. december – Eli Whitney, americký vynálezca († 1825)

## Úmrtia
*9. apríl – Mária Lujza Hesensko-kasselská, landgrófka hesensko-kasselská a princezna oranžská (* 1688)
* 15. apríl – Michail Lomonosov, ruský prírodovedec, jazykovedec, filozof, historik, ekonóm a literát (* 1711)
* 17. máj – Alexis Claude Clairaut, francúzsky matematik a teoretický astronóm (* 1713)
* 18. jún – František Barkóci, uhorský šľachtic, prímas, náboženský spisovateľ, mecén umenia a vedy, jágerský biskup a ostrihomský arcibiskup (* 1710)
* 15. júl – Charles-André van Loo, francúzsky rokokový maliar (* 1705)
* 22. júl – Carl Alexander Clerck, švédsky entomológ a arachnológ (* 1709)
* 18. august – František I. Lotrinský, cisár Rímsko-nemeckej ríše (* 1708)
* 19. august – Axel Fredrik Cronstedt, švédsky chemik a mineralóg (* 1722)
* 21. október – Giovanni Paolo Pannini, taliansky maliar a architekt (* 1691)
* 29. november – Anselmo Lurago, český barokový architekt a staviteľ (* 1729)
* 20. december – Ľudovít Ferdinand Francúzsky, syn francouzského krále Ľudovíta XV. (* 1729)
* 21. december – Prokop Diviš, český kňaz, člen premonštrátov, teológ, prírodovedec a vynálezca (* 1698)


1765
1843

## Udalosti

* 11. júl – Ľudovít Štúr uzákonil spisovnú slovenčinu

## Narodenia
* 28. január – Karol Antolík, slovenský stredoškolský profesor a fyzik († 1905)
* 9. jún – Bertha von Suttner, rakúska pacifistka a spisovateľka, nositeľka Nobelovej ceny za mier († 1914)
* 24. jún – Ivan Branislav Zoch, slovenský polyhistor, fyzik († 1921)
* 7. november – Heinrich Friedrich Weber, nemecko-švajčiarsky fyzik († 1912)
* 19. november – Richard Heinrich Avenarius, švajčiarsky filozof († 1896)

## Úmrtia
* 3. január – Thomas Christopher Hofland, anglický maliar (* 1777)
* 28. máj – Noah Webster, americký jazykovedec (* 1758)
* 6. jún – Friedrich Hölderlin, nemecký básnik (* 1770)
* 2. júl – Samuel Hahnemann, nemecký lekár, zakladateľ homeopatie (* 1755)


1843
Trhový mechanizmus

**Trhový mechanizmus** je sústava prvkov existujúcich na trhu, ktoré sa vzájomne ovplyvňujú, čím vytvárajú určitý poriadok. Je to forma organizácie, pri ktorej sa dostávajú do kontaktov výrobcovia a spotrebitelia. 

Trhový mechanizmus má tri funkcie (sú to zároveň procesy, ktoré trhový mechanizmus tvoria):
*proces utvárania dopytu
*proces utvárania ponuky
*proces utvárania trhovej rovnováhy (rovnovážnej ceny a rovnovážneho množstva)

Trhový mechanizmus zahŕňa vzájomné vzťahy medzi výrobcami a spotrebiteľmi. Predstavuje súhrn vzťahov a procesov, ktoré napomáhajú koordináciu slobodných rozhodnutí jednotlivých ekonomických subjektov pri alokácií výrobných faktorov. Funguje samočinne za pomoci dopytu, ponuky a pôsobenia cien. Na základe interakcie dopytu a ponuky sa stanovuje rovnovážna cena tovaru, služby. K hlavným prvkom TM patria:
* trhové subjekty
* trh
* konkurencia
* dopyt
* ponuka
* rovnovážna cena

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Obchod
Nedokonalosti trhu

**Nedokonalosti trhu** alebo **trhové nedostatky** sú zdroje nedokonalosti trhu, čiže skutočnosti, že trhový mechanizmus nefunguje bezchybne. Používajú sa ako argument pre štátne a iné zásahy.

**nedokonalá konkurencia* – vzniká vtedy keď predávajúci (alebo kupujúci) v určitom odvetví môže sám ovplyvňovať tržnú cenu
**externality* – dôsledky určitej činnosti postihujú (ovplyvňujú)(pozitívne alebo negatívne) aj nezúčastnené subjekty
**štátne zásahy* – napríklad centrálne stanovenie cien
**verejné statky* – sú nevýhodné pre trh
**ďalšie skutočnosti*:
**asymetria informácií
**rozdielne záujmy
**nekalá konkurencia

Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Makroekonómia
Ekonomický subjekt

**Ekonomické subjekty** (iné názvy: **ekonomické jednotky, inštitucionálne jednotky**, v národnom účtovníctve [ako agregované skupiny ekonomických jednotiek]: **[[ekonomický sektor|ekonomický sektor, sektor ekonomiky/hospodárstva, hospodársky sektor, sektor]], inštitucionálny sektor**) sú základné jednotky výpovedí ekonomickej teórie, najmä mikroekonómie (a ako agregované skupiny aj makroekonómie). Sú to osoby (fyzické, právnicke) či agregované kategórie ľudí, ktorých nazývame podľa ich hlavnej funkcie v ekonomickom živote (spotrebitelia, vývozcovia, globálne podniky a pod.). 

## Ekonomické sektory (skupiny ekonomických subjektov) vo všeobecnej ekonomickej teórii
*(súkromné) domácnosti: Vystupujú na trhu tovarov a služieb ako kupcovia a na trhu výrobných faktorov ako predávajúci, lebo predávajú spoju prácu a pôdu. Vstupujú na trhu preto, aby poskytnutím výrobných faktorov uspokojili potreby rodiny alebo jednotlivcov. Majú svoje príjmy a tie vydávajú na nákup spotrebných statkov. Zo svojich príjmov môžu aj sporiť a tým vytvárať kapitál, ktorý môžu rôznymi spôsobmi investovať
*podniky: Vyrábajú tovary a služby a na trh prichádzajú s cieľom predať ich, čiže vystupujú zväčša ako predávajúci. V polohe kupujúceho vystupujú vtedy, keď si kupujú výrobné faktory. Sú ekonomickými subjektami, ktoré organizujú podnikanie (v oblasti výroby alebo služieb). Sú to subjekty, pre ktoré je cieľom ich činnosti dosiahnuť zisk. Podniky možno rozdeliť napr. na nefinančné a finančné. 
*verejný sektor (vláda, ďalšie orgány štátnej správy a pod.): V trhovej ekonomike štát vstupuje na trh najmä vtedy, ak je potrebné odstraňovať negatívne prejavy alebo stimulovať ekonomiku. Určuje všeobecne platné pravidlá ekonomickej činnosti, všeobecne podmienky hospodárenia, ale tiež nakupuje statky, investuje do výstavby a prerozdeľuje finančné prostriedky.
*zahraničie

## Ekonomické sektory podľa ESNÚ 95
Štandard národného účtovníctva nazývaný ESNÚ 95 (a teda aj štandard napríklad ŠÚ SR) rozlišuje nasledujúce ekonomické sektory (označuje ich ako "inštitucionálne sektory"):
*domácnosti
*neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam (neziskové organizácie poskytujúce služby domácnostiam)
*nefinančné korporácie
*finančné korporácie
*verejná správa (vláda všeobecne)
*zahraničie (zvyšok sveta)
Tieto sektory sa ďalej delia na subsektory.

*Poznámka: Prvý názov je preklad pôvodného termínu podľa ŠÚ SR, názov v zátvorke je preklad podľa slovenského prekladu z EÚ.*

## Referencie

Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Makroekonómia
Zákon klesajúcich výnosov

**Zákon klesajúcich výnosov (z rozsahu)** (), správnejšie **Zákon klesajúcej marginálnej produktivity** () je jeden zo základných ekonomických "zákonov" (v skutočnosti je to len bežný predpoklad). 

## Zvyšovanie jedného inputu
Zákon sa týka vzťahu medzi inputmi (výrobnými faktormi, vstupmi) a outputmi (výstupy, napr. množstvo výroby). Hovorí, že s rastúcim množstvom **jedného** inputu, ktorý zvyšujem, kým množstvo druhého inputu ostáva nezmenené, rastie output stále pomalšie, čiže dodatočný output (marginálny output) klesá. 

Matematická definícia znie (pre jeden output): Funkcia output = f (input1, input2 ...) má zápornú druhú deriváciu podľa daného inputu (napr. inputu2). Graficky to znamená, že graf output - input2 má tvar „ľavej polovice kopca“. 

Podstata tohto zákona spočíva v tom, že každý nasledujúci dodatočný vklad (input napr. práca) k stálemu množstvu iného inputu (napr. pôde) prináša klesajúce množstvo dodatočného outputu (resp. klesajúce výnosy) (napr. pridanie pracovníka – nižší výnos na 1 prac.)

## Problémy
Tento „zákon“ má niekoľko problémov. Obsahový problém je, že neplatí vždy, hoci veľmi často (napríklad v poľnohospodárstve). Terminologický problém spočíva v tom, že v odbornej mikroekonomickej literatúre sa rozlišujú termíny:
* **výnosy (z rozsahu)**: opisujú čo sa stane ak sa zvyšujú všetky inputy
* **marginálny produkt (dodatočný/marginálny output / marginálna produktivita)**: opisuje, čo sa stane, ak sa zvyšuje len jeden input (tak ako sme to definovali hore)
Z toho vyplýva, že horná definícia zákona sa správne nazýva len **Zákon klesajúceho marginálneho outputu**.

Napokon treba poznamenať, že slovo „výnos“ tu treba chápať všeobecne (ako návratnosť alebo podobne), nie napríklad v tom zmysle ako vo financiách a už vôbec nie ako v účtovníctve. 

## Zvyšovanie všetkých inputov
Ak sa budeme meniť **viac** inputov zapojených do výroby, už uvedený „zákon“ neplatí už ani „väčšinou“, pretože môžu (a zvyknú) nastať tri prípady:
* rast inputov vedie k vyššiemu outputu z nich (tzv. rastúce výnosy z rozsahu)
* output rastie proporcionálne s mierou zapojenia inputov (tzv. konštantné výnosy z rozsahu)
* rast outuputu je nižší ako rast zapojenia inputov (tzv. klesajúce výnosy z rozsahu)

Kategória:Výroba
Kategória:Mikroekonómia
Alternatívne náklady

**Alternatívne náklady** alebo **oportunitné náklady** alebo **náklady obetovanej príležitosti** () predstavujú hodnotu statkov alebo služieb, ktorých sme sa vzdali vyjadrené v hodnote najvýhodnejšej možnej alternatívy. Musíme sa rozhodnúť čoho vyrobíme viac a čoho menej. Cena obetovanej príležitosti znamená, akej hodnoty jedného statku sme sa vzdali v prospech iného statku. Príklady: keď si kúpime auto za hotovosť, vzdali sme sa možnosti tieto peniaze investovať (napríklad vložiť ich na najvýhodnejší sporiaci účet). Keď večer pôjdeme do kina, vzdávame sa možnosti pracovať a tým sme opäť obetovali príležitosť zarobiť.

Zákon rastúcich relatívnych nákladov platí vtedy, ak na výrobu každého ďalšieho dodatočného statku je potrebné vynaložiť väčšie náklady. Tým výroba väčšieho množstva jedného statku ide na úkor statku druhého.

## Pozri aj
* Zákon rastúcich nákladov
* Zákon klesajúcich výnosov
* Hranica produkčných možností

Kategória:Makroekonómia
Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Kalkulácia nákladov
Efektívnosť ekonomiky

**Efektívnosť ekonomiky** () je stav, kedy ekonomika neplytvá svojimi zdrojmi, ale ich efektívne, plnohodnotne využíva. Takáto ekonomika sa teda nazýva efektívna.

Najčastejším a teoreticky používaným meradlom efektívnosti ekonomiky je tzv. **alokačná efektívnosť** (), ktorú dosahuje ekonomika, ktorá sa pohybuje na PPF krivke. Je to stav, kedy ekonomika nie je schopná vyrobiť viac niektorého statku bez toho, aby sa neznížila výroba iného statku. Takáto spoločnosť teda vyťaží maximálny objem statkov. 

Ekonomická vzácnosť výrobných faktorov núti spoločnosť k ich alternatívnemu využitiu. Hranica produkčných možností ukazuje, že obmedzenému objemu celkových zdrojov sa dajú pri danej technológií vyrobiť rôzne kvantitatívne kombinácie jednotlivých druhov statkov. Ekonomika, ktorá úplne využíva svoje zdroje, je na hranici produkčných možností. Keď chce zvýšiť svoju produkciu určitého statku, musí sa vzdať iného statku.

Kategória:Makroekonómia
Hranica produkčných možností

Pri určovaní **hraníc produkčných možností** sa určuje krivka tzv. *PPF krivka* (z anglického *production possibility frontier*) – krivka hraníc produkčných možností, alebo transformačná krivka, pretože predstavuje transformáciu obmedzených zdrojov z jedného použitia na iné, vyjadruje nasledujúcu skutočnosť. Keď sa v ekonomike v plnom rozsahu výrobku musí nastať znižovanie výroby druhého výrobku. Substitúcia je teda zákonitý dôsledok plne využívanej ekonomiky – čo vyjadruje aj obsah zákona substitúcie. Hranica produkčných možností vzniká teda v dôsledku obmedzenosti celkových zdrojov.

Vychádzajúc z poznatkov PPF možno vymedziť pojem efektívnosti ekonomiky. Efektívna ekonomika je taká, ktorá neplytvá svojimi zdrojmi, ale efektívne, plnohodnotne využíva svoje zdroje. Ekonomika, ktorá sa pohybuje na PPF krivke dosahuje tzv. alokačnú efektívnosť – stav, v ktorom sa zo zdrojov spoločnosti vyťaží maximálny objem statkov. Nemožno však zvýšiť produkciu jedného statku bez toho, aby sa neznížila výroba druhého statku.

Ekonomická vzácnosť výrobných faktorov núti spoločnosť k ich alternatívnemu využitiu. Hranica produkčných možností ukazuje, že s obmedzeným objemom celkových zdrojov sa dajú pri danej technológii vyrobiť rôzne kvantitatívne kombinácie jednotlivých druhov statkov. Ekonomika, ktorá úplne využíva svoje zdroje, je na hranici produkčných možností. Keď chce zvýšiť svoju produkciu určitého statku, musí sa vzdať iného statku.

Kategória:Výroba
Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Makroekonómia
Ekonomika založená na zvykoch a tradíciách

**Ekonomika založená na zvykoch a tradíciách** je ekonomika, kde sa všetky ekonomické rozhodnutia v nej prijímajú na základe inštinktov, zvykov a tradícií. Typickým predstaviteľom tohto typu ekonomiky je prvotnopospolitá spoločnosť.

Tento ekonomický systém bol dlhšie rozšírený medzi africkými kmeňmi a pôvodnými obyvateľmi Ameriky. Dodnes existuje v niektorých častiach Južnej Ameriky, Ázie a Afriky. 

## Pozri aj
* Ekonomický systém

Kategória:Ekonomické systémy
Hospodárska politika

**Hospodárska politika** môže byť:
*a) riadenie procesov produkcie, rozdeľovania, výmeny a spotreby statkov v konkrétnom sociálno-ekonomickom prostredí; nositeľmi hospodárskej politiky sú štát (parlament, vláda, centrálna banka, Protimonopolný úrad a pod.), nadnárodné orgány (napr. orgány EÚ, MMF), odbory, zamestnávateľské zväzy, veľké podniky a pod.
*b) teoretická (vedecká) disciplína, ktorá sa zaoberá bodom a  (synonymá sú: **teória hospodárskej politiky, vedecká hospodárska politika, všeobecná hospodárska politika**)

## Hospodárska politika štátu
Je charakterizovaná určitou hierarchiou sledovaných cieľov a voľbou nástrojov na dosiahnutie týchto cieľov. Vychádza jednak z ekonomickej teórie, a jednak zo záujmu voličov. Každá vláda musí vytvoriť určitý rámec, zákony, záväzné pravidlá pre konanie subjektov, a tak vytvoriť zdravé konkurenčné miesto.

### Ciele hospodárskej politiky štátu
* nízka  nezamestnanosť
* cenová stabilita a nízka inflácia
* rovnováha platobnej bilancie
* pravidelné rozdeľovanie dôchodkov
* ekonomický rast

### Nástroje hospodárskej politiky štátu

Sú to najmä štátny rozpočet, regulácia množstva peňazí v obehu, regulácia úrokovej miery a kurzu meny, zásahy do tvorby dôchodkov, prerozdeľovanie a legislatíva.

Delíme ich na:
*kvantitatívne – efekt možno vopred vyčísliť napr. DPH
*kvalitatívne – systémové nástroje napr. reforma celého daňového systému
 
Iné delenie je na:
*nástroje monetárnej politiky,
*nástroje fiškálnej politiky,
*nástroje dôchodkovej politiky,
*nástroje sociálnej politiky,
*nástroje zahraničnoobchodnej politiky.
*nástroje ekologickej politiky

### Druhy hospodárskej politiky
* Konjunkturálna politika
* Štrukturálna politika

## Referencie
Všeobecná ekonomická teória

**Všeobecná ekonomická teória** alebo **národohospodárska teória** alebo **ekonomická/hospodárska teória** () je teoretický základ vied ekonómie. Objasňuje základné ekonomické pojmy (ekonomické kategórie) a súvislosti medzi ekonomickými javmi (ekonomické zákony).

## Metodologické postupy ekonomického skúmania
# Pozorovanie – pozorovanie údajov, javov, štatistík, následné triedenie
# Analýza a formovanie hypotéz – ekonomická abstrakcia vychádza z dedukcie – na základe určitých hypotéz sa vyvodzujú určité formy ekonomického správania
# Testovanie hypotéz
# Sformovanie teórie – na základe analýz, hypotéz a ich overovania, testovaním sa prichádza k syntéze – vytváranie ekonomickej teórie

## Metodologické úskalia ekonomickej teórie
* 1. nedodržanie predpokladu ceteris paribus (pri ostatných podmienkach nezmenených) jedna z možností prenikania k podstate ekonomických javov je využitie kontrolovaných experimentov. Je to možné len za predpokladu ceteris paribus na ekonomické javy pôsobí viacero premenných. Ak chceme skúmať vplyv jednej premennej, musí odhliadnuť od ostatných činiteľov, ktoré vplývajú na danú skutočnosť.
* 2. Post hoc – klam, omylný predpoklad je to príklad nedodržiavanie podmienok ceteris paribus. Je to chybný predpoklad, že ak jav A predchádza javu B, znamená to, že jav A vyvoláva javu B predstavuje mylné vyvodzovanie príčinnej súvislosti z časovej následnosti (napr. ako futbalový rozhodca zapíska na konci zápasu a začne pršať, neznamená to, že svojím pískaním zapríčinil dážď)
* 3. Omyl kompozície - nesprávne usudzovanie z častí na celok a naopak – nie vždy to čo platí a je dobré pre subjekt, je rovnako dobré a platí pre celok.(Ak sa na futbale postaví jeden divák – vidí lepšie, ak sa postavia všetci – nevidí dobre nik) chybný predpoklad, že čo je pravdivé (dobré) pre jednotlivca, alebo časť, je pravdivé (dobré) pre celú spoločnosť
* 4. Neurčitosť (neistota) v ekonomickom živote - ekonomické zákony majú charakter pravdepodobnostných zákonov, platia len priemerne. Za priemerným správaním sa skrývajú veľké rozdiely medzi správaním individuálnych ekonomických subjektov ekonomické zákony nepôsobia ako tzv. zákony veľkých čísel, platia v priemere, nie pre každý jednotlivý prípad, platia pre veľké množstvo javov
* 5. Subjektívnosť
* 6. Ignorovanie sekundárnych účinkov – často sú významnejšie ako primárne účinky

Kategória:Ekonomické teórie
Kategória:Ekonómia
Príkazová ekonomika

**Príkazová ekonomika** alebo **centrálne plánovaná ekonomika** je systém organizácie a riadenia ekonomiky založený na príkazoch a administratívnych rozhodnutiach z centra. Táto ekonomika zvyčajne nevyužíva výrobné zdroje krajiny efektívne a spravidla ide o nedostatkovú ekonomiku. Odpoveď na triádu otázok (t.j. čo vyrábať, ako vyrábať a pre koho vyrábať) tu dáva štát. Vláda, zvyčajne zastupujúca štát,  robí všetky rozhodnutia o výrobe a rozdeľovaní. 

Uplatňovalo sa v bývalom ZSSR a jeho satelitoch, vrátane Česko-Slovenska. Tento typ ekonomiky sa stále uplatňuje v KĽDR.

Opakom je trhová ekonomika.

## Pôvod
Plánovaná ekonomika sa neriadi dopytom zákazníkov a nevedie k optimalizácii zisku výrobcov a distribútorov, ako je to u trhovej ekonomiky, ale riadi sa zámermi a rozhodnutiami štátnych orgánov, ktoré sledujú iné ciele.

Moderná plánovaná ekonomika sa vyvinula začiatkom 20. storočia pre potreby vojnového hospodárstva. V technických vojnách 20. storočia prudko vzrástol význam zložitých zbraňových systémov a armáda potrebovala vyhradiť značnú časť priemyslu pre svoje potreby. Ústredné orgány štátu a armády sa napr. každoročne dohodli o objemoch, termínoch a cenách vojenskej výroby a len zvyšná voľná kapacita sa mohla využiť na civilnú výrobu. Vojnové hospodárstvo teda nesleduje čo najväčší zisk výrobcu, ale požiadavky armády s cieľom vojnu vyhrať. Dopyt civilných zákazníkov sa môže uspokojovať až ako druhý, alebo ďalší v  poradí a v plne rozvinutej plánovanej ekonomike je spravidla realizovaný ako prídel tovaru na každú osobu a obmedzovaný napr. potravinovými lístkami, lístkami na odevy, mydlo, obuv, vykurovacie palivo, pohonné hmoty a iné.

V mierových pomeroch je centrálne plánovaná ekonomika na jednej strane veľmi zložitá vzhľadom na pestrosť potrieb obyvateľov, na druhej strane nepružná, pretože nedáva riaditeľom a manažérom nižších úrovní takmer žiadny priestor pre rozhodovanie - toto namiesto nich vykonávajú úradníci. Pretože manažérov málo motivuje, je tiež málo efektívna.

## Referencie

## Pozri aj
* Hospodársky systém (obsahuje kritéria a delenie HS, nie však vymenovanie typov ekonomík)
* Ekonomika založená na zvykoch a tradíciách
* Trhová ekonomika
* Zmiešaná ekonomika

Kategória:Ekonomické systémy
Zmiešaná ekonomika

**Zmiešaná ekonomika** je v súčasnosti najbežnejší druh ekonomiky. Trhový mechanizmus sa zakladá na slobodnej podnikateľskej činnosti, voľnej súťaži a cenotvorbe a na prevládajúcom vlastníctve, pričom štát zasahuje a usmerňuje chod ekonomiky. Štát zostáva významným vlastníkom predovšetkým strategických podnikov, ako aj neziskových organizácií.

## Pozri aj
* Typ ekonomík
* Ekonomika založená na zvykoch a tradíciách
* Trhová ekonomika
* Príkazová ekonomika

Kategória:Ekonomické systémy
Ekonomická koordinácia

**Ekonomická koordinácia** je riadenie, ovládanie a organizovanie ekonomiky.

Spôsoby ekonomickej koordinácie:
*trhová koordinácia, kde sa ekonomika riadi podľa zákonov trhu. 
*koordinácia podľa centrálneho plánu. Tento spôsob sa praktizuje v centrálne plánovaných ekonomikách a vyznačuje sa značnou nepružnosťou a často nedostatkovosťou.

Kategória:Makroekonómia
Anotácia

**Anotácia** je krátka charakteristika, stručný opis informačného zdroja nasledujúci bibliografickú citáciu. Anotácia môže obsahovať sumár kľúčových bodov zdroja, opis druhu zdroja a jeho ohodnotenie.

Na rozdiel od abstraktu, čo je krátky objektívny opis zdroja, anotácia je kritické alebo subjektívne hodnotenie diela zvyčajne zahrnuté v bibliografii alebo citácii.

Kategória:Literatúra
Štátne zásahy do ekonomiky

**Štátne zásahy do ekonomiky** sú konkrétne úkony v rámci hospodárskej politiky štátu.

## Oblasti použitia
Nedokonalosti trhového mechanizmu si podľa časti ekonómov vyžadujú občasné zásahy štátu. Vláda prispieva k odstraňovaniu príčin zníženej efektívnosti predovšetkým odstraňovaním prekážok konkurencie (antimonopolné opatrenia). Odstraňovanie negatívnych externalít (poplatky za znečisťovanie prostredia, pokuty, limity exhalátov atď). Štát musí reagovať aj na sociálnu nerovnosť. (prerozdeľovanie dôchodkov). 

Inými slovami štátne zásahy do ekonomiky sú nevyhnutné tam, kde pôsobenie trhového mechanizmu je neefektívne, resp. tam, kde trhovým mechanizmus nepôsobí. Jednou z najvýznamnejších oblastí kde nepôsobí trhový mechanizmus je oblasť spoločenskej spotreby. 
Ďalej je to oblasť riešenia sociálnych otázok, investičné náročné akcie, oblasť medzinárodných ekonomických vzťahov, pri odstraňovaní, resp. zmiernení porúch spoločenského reprodukčného procesu, oblasti peňažného obehu a úveru a prostredníctvom rozpočtovej politiky. 

Ak zhrnieme úlohy štátu možno zjednodušene rozdeliť na zákonodarnú úlohu a ekonomickú úlohu – centrálna banka. Poznáme tri funkcie ekonomických úloh štátu:

* alokačná funkcia – antimonopolné funkcie, zákonodarné aktivity. Štát rozdeľuje vzácne zdroje na rôzne alternatívne použitia
* distribučná funkcia – delenie dôchodkov, delenie platov v štátnej správe. Je náplňou sociálnej politiky štátu
* stabilizačná funkcia – je zameraná na zmiernenie cyklických výkyvov ekonomiky

## Zásahy v oblasti medzinárodných vzťahov
Pokiaľ ide o medzinárodné vzťahy, tieto majú mnohotvárnu podobu, zahrňujú napr. medzinárodné tovarové, kapitálové, migračné vzťahy, vzťah vznikajúce na mikroúrovni aj na makroúrovni v procese rozvoja medzinárodnej deľby práce a špecializácie, medzinárodnú výmenu technik, vedy a technológie, rozličné formy spoločne organizovanej výroby atď. Na pozadí týchto skutočností sa v priestore svetového hospodárstva prehlbuje ekonomická interdependencia t. j. väčšia alebo menšia závislosť medzi jeho jednotlivými časťami, jednotlivým národnými ekonomikami. Ekonomická aktivita v rámci každej krajiny sa prostredníctvom existujúcich ekonomických spojení s vonkajším svetom premieta do postavenia a problémov iných ekonomík, a naopak, samo je ovplyvňovaná tým, čo sa deje za jej hranicami. Medzinárodné ekonomické vzťahy nie sú len produktom trhových síl, ale aj produktom štátnych intervenčných zásahov. Tam kde ani štátne zásahy nepostačujú, kde si samotná povaha problémov vyžaduje koordinovaný prístup a úsilie celého medzinárodného spoločenstva, vstupjú do ovplyvňovania reprodukčného procesu medzinárodné resp. nadnárodné organizácie (špecializované agentúry OSN –Charta OSN). Čoraz väčší význam dnes majú integračné organizácie. K riešenie globálnych problémov ľudstva sa vyvinuli politické nadnárodné organizácie.

Kategória:Ekonomické systémy
Kategória:Politológia
Dopyt

**Dopyt** predstavuje množstvo jedného konkrétneho statku, ktoré je jeden kupujúci (individuálny dopyt, q) alebo skupina kupujúcich, spravidla na celom trhu (trhový dopyt, čiastkový dopyt, Q), ochotný a schopný ex-ante kúpiť za danú cenu (p) tohto statku za dané časové obdobie. Vyjadruje komplexný pohľad na množstvo statku, ktoré by kupujúci kúpil/-li za určitú cenu

Túto mikroekonomickú definíciu treba upresniť. Dopyt nie je len funkciou ceny samotného statku, ale aj cien všetkých ostatných statkov na trhu (p2, p3…) a hlavne disponibilného príjmu kupujúceho (m)/kupujúcich (M) - preto pojem „schopný“ (tzv. kúpyschopný efektívny dopyt). Slovo „ochotný“ znamená po zohľadnení úžitkovej funkcie kupujúceho/kupujúcich (čiže aký má tovar pre nich úžitok). Ex-ante znamená vopred, čiže ide o úmysel kúpiť a nesmie sa zamieňať s tým, čo už bolo kúpené (ex post).

**Funkcia dopytu** (jej jednorozmerný grafe sa volá **krivka dopytu**) je (nejaká) funkcia q - p resp. Q – p (presnejšie q - (p1, p2…, m) resp. Q – (p1, p2, .., M)) , čiže všeobecná závislosť medzi dopytom a cenou. Funkcia je spravidla klesajúca (pokles dopytu po tovare s rastúcou cenou statku) - tzv. **zákon klesajúceho dopytu**. Funkcia teda vyjadruje vzťah medzi cenou statku a požadovaným množstvom tohto statku. 

**Inverzná funkcia dopytu** (jej jednorozmerný graf sa nazýva **inverzná krivka dopytu**), často nesprávne nazývaná len *funkcia dopytu*, je funkcia p - q resp. p – Q (presnejšie (p1, p2…, m) - q resp. (p1, p2, .., M) – Q, čiže „opačne zobrazená“ funkcia dopytu.

**Agregátny/Celkový dopyt v mikroekonómii**, skrátene často nazývaný ** dopyt**, je súčet trhových dopytov po všetkých statkoch na trhu, čiže množstvo všetkých statkov na trhu, ktoré sú všetci kupujúci ochotní a schopní ex-ante/očakávane kúpiť za danú cenu tohto statku za dané časové obdobie. Analogicky existuje aj **funkcia agregátneho dopytu** a jej krivka a **inverzná funkcia agregátneho dopytu** a jej krivka.

**[[Indukovaný dopyt]]** je fenomén, pri ktorom sa po zvýšení ponuky zdvihne aj dopyt. Platí v mnohých odboroch, ako napríklad v ekonómii pri obchodoch, tak aj v doprave, kde sa tento jav nazýva dopravná indukcia. Môže prispievať ako k pozitívnym, tak aj k negatívnym javom. V urbanizme spôsobuje napríklad vytváranie satelitov za mestami a rozrastanie sídiel do nezastavaných území (angl. *urban sprawl*). Opakom je redukcia dopytu, kedy sa pri znížení ponuky zníži aj dopyt. Ak sa napríklad uberú pruhy na ceste, časť dopravy "zmizne", pretože ľudia tomu prispôsobí svoje správanie - zvážia potrebu jazdy, pôjdu mimo špičky alebo si vyberú iný spôsob dopravy.

Existuje však aj agregátny/celkový dopyt, skrátene často nazývaný **dopyt**, jednak v makroekonómii a jednak v národnom účtovníctve, ktorý je (trocha) inak definovaný a určovaný.

## Pozri aj
* Trhová rovnováha
* Zákon klesajúceho dopytu a rastúcej ponuky

Kategória:Mikroekonómia
Kategória:Makroekonómia
Kategória:Podniková ekonomika