open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
NGC 3322

**NGC 3322** je galaxia v súhvezdí Sextant, ktorú objavil Andrew Ainslie Common v roku 1880.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Sextant
3322
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1880
NGC 3323

**NGC 3323** je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 15. marca 1877.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Malý lev
3323
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1877
NGC 3324

**NGC 3324** je emisná hmlovina v súhvezdí Kýl, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 1. mája 1826.

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Kýl
3324
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1826
NGC 3318

**NGC 3318** je galaxia v súhvezdí Plachty, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 2. marca 1835.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,5.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Plachty
3318
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1835
NGC 3328

**NGC 3328** je dvojhviezda v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecko-americký astronóm Christian Heinrich Friedrich Peters 27. marca 1880.

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3328
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1880
NGC 3329

**NGC 3329** je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 2. septembra 1828.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Drak
3329
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1828
NGC 3331

**NGC 3331** je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil americký astronóm Frank Muller v roku 1886.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Hydra
3331
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1886
NGC 3332

**NGC 3332** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 4. marca 1796.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3332
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1796
NGC 3334

**NGC 3334** je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. marca 1787.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Malý lev
3334
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1787
NGC 3330

**NGC 3330** je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Plachty, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 29. apríla 1826.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 7,4.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Plachty
3330
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1826
NGC 3337

**NGC 3337** je galaxia v súhvezdí Sextant, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 22. marca 1865.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Sextant
3337
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1865
NGC 3343

**NGC 3343** je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 3. apríla 1785.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Drak
3343
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1785
NGC 3347

**NGC 3347** je galaxia v súhvezdí Výveva, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 1. mája 1834.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,4.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Výveva
3347
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1834
NGC 3350

**NGC 3350** je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 10. apríla 1831.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Malý lev
3350
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1831
NGC 3352

**NGC 3352** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 19. marca 1880.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3352
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1880
NGC 3353

**NGC 3353** je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 18. marca 1790.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Veľká medvedica
3353
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1790
NGC 3355

**NGC 3355** je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil Samuel Pierpont Langley 12. apríla 1866.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Hydra
3355
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1866
NGC 3360

**NGC 3360** je galaxia v súhvezdí Sextant, ktorú objavil Andrew Ainslie Common v roku 1880.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Sextant
3360
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1880
NGC 3356

**NGC 3356** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. apríla 1784.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3356
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1784
NGC 3357

**NGC 3357** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 5. apríla 1864.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3357
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1864
NGC 3365

**NGC 3365** je galaxia v súhvezdí Sextant, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 13. apríla 1828.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Sextant
3365
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1828
NGC 3366

**NGC 3366** je galaxia v súhvezdí Plachty, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 15. marca 1836.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,4.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Plachty
3366
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1836
NGC 3369

**NGC 3369** je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Hydra
3369
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1886
NGC 3375

**NGC 3375** je galaxia v súhvezdí Sextant, ktorú objavil nemecký astronóm Ernst Wilhelm Leberecht Tempel 21. februára 1878.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Sextant
3375
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1878
NGC 3376

**NGC 3376** je galaxia v súhvezdí Sextant, ktorú objavil nemecký astronóm Heinrich Louis d’Arrest 19. februára 1863.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Sextant
3376
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1863
NGC 3373

**NGC 3373** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 23. marca 1830.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,8.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3373
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1830
NGC 3374

**NGC 3374** je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 3. februára 1788.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Veľká medvedica
3374
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1788
NGC 3377

**NGC 3377** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 8. apríla 1784.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,2.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3377
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1784
NGC 3378

**NGC 3378** je galaxia v súhvezdí Výveva, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 1. februára 1835.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Výveva
3378
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1835
NGC 3380

**NGC 3380** je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1785.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Malý lev
3380
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1785
NGC 3382

**NGC 3382** je dvojhviezda v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil írsky astronóm Lawrence Parsons 5. apríla 1874.

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Malý lev
3382
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1874
NGC 3386

**NGC 3386** je galaxia v súhvezdí Sextant, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 9. apríla 1828.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Sextant
3386
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1828
NGC 3388

**NGC 3388** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil Andrew Ainslie Common v roku 1880.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3388
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1880
NGC 3390

**NGC 3390** je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 29. apríla 1834.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Hydra
3390
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1834
NGC 3397

**NGC 3397** je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 2. apríla 1801.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Drak
3397
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1801
Bliktrovité

**Bliktrovité** (*Oxychilidae*, *Zonitidae*) sú čeľaď slimákov, radu pľúcnatých ulitníkov. Ich ulita je tenkostenná, krehká (najmä u dlhší čas deponovaných ulít), sklovito priehľadná, veľkos. ± 10 mm, obústie jednoduché ostré, posledný závit sa rozširuje.

K hojnejším druhom patria bliktra hladká (*Oxychilus glaber*) a bliktra tmavá (*Aegopinella minor*), žijú v hrabanke lesov a krovísk.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slimáky
NGC 3391

**NGC 3391** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 1. apríla 1864.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3391
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1864
NGC 3398

**NGC 3398** je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 17. apríla 1789.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Veľká medvedica
3398
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1789
NGC 3400

**NGC 3400** je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1785.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Malý lev
3400
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1785
Valóniovité

**Valóniovité** (*Valloniidae*) sú čeľaď slimákov, radu pľúcnatých ulitníkov. Ich ulita je drobná (len 2 – 3 mm), šírka : výška asi 1,5 : 1, s ohrnutým obústím a často s výraznými skulptúrami. Je ± hrubostenná; ak má tenšie steny, nie je sklovito priehľadná a nápadne krehká.

V detrite na vlhkých miestach žije miestami drobný druh *[[Vallonia costata]]*.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slimáky
Bacuľkovité

**Bacuľkovité** (*Bradybaenidae*) sú čeľaď slimákov, radu pľúcnatých ulitníkov. Ulita je ± guľovitá, stredne veľká (17 – 20 mm), medovohnedá, polopriehľadná, s dosť veľkou vtlačenou píšťalou.

V krovinách a hájoch na vlhkejších miestach sa vyskytuje bacuľka obyčajná (*Bradybaena fruticum*).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Slimáky
Zubovky

**Zubovky** (iné názvy: **klovitovce, klovitce**; zastarano *predonohé*; lat. Scaphopoda) sú trieda schránkovcov. 

Telo zuboviek je ukryté v jednodielnej, jemne zahnutej schránke rúrovitého tvaru. Schránka je na oboch koncoch otvorená, na širšom konci z nej vystupuje noha a tentakuly mäkkýša. Tentakuly sú tenké a môže ich byť až 130. Na konci sú lyžičkovito rozšírené a vylučujú lepkavý hlien, ktorý slúži na lov
planktónnej potravy, hlavne dierkavcov. Ktenídiá nepozorujeme, dýchajú zrejme obrveným epitelom zvláštnych trubíc v blízkosti konečníka (tzv. vodné pľúca), a na dýchaní sa významne podieľa aj povrch tela. Nervová sústava je zjednodušená, párové gangliá sú 4, doplnené nepárovým abdominálnym gangliom. Oči chýbajú, vyvinutá je len párová statocysta.

## Rozmnožovanie a vývin
Sú gonochoristy s nepárovou gonádou, ktorá nemá vlastný vývod. Pohlavné bunky opúšťajú telo cez pravú metanefrídiu, k oplodneniu dochádza vo vode. Vývin je nepriamy cez zvláštnu trochofórovú larvu s bohatým obrvením. Zubovky sú starobylá reliktná morská skupina, dnes ich žije asi 150 druhov. V Stredozemnom mori je to napr. *[[Dentalium dentale]]* a *[[Dentalium vulgare]]*, sú čiastočne zahrabané v dne. 

## Systematika
trieda zubovky/klovitovce/klovitce (Scaphopoda):
* rad Dentaliida
* rad Gadilida

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Schránkovce
Slimákovité

**Slimákovité** (*Helicidae*) sú čeľaď slimákov, radu pľúcnatých ulitníkov. Ich ulita je izodiametrická alebo mierne sploštená, málo priehľadná až celkom nepriehľadná, píšťala je viac-menej úplne zakrytá alebo len bodovitá. 

Je to najväčšia čeľaď radu. Medzi jej zástupcov patria napr. slimák záhradný/slimák obyčajný (*Helix pomatia*), arianta škvrnitá/slimák škvrnitý (*Arianta arbustorum*), pásikavec lesostepný/slimák pásikavý (*Caucasotachea vindobonensis*), faustína opásaná/slimák opásaný (*Helicigona faustina*), suchomilka stepná/slimák stepný (*Xerolenta (= Helicella) obvia*) a vlahovka červenkastá/slimák červenkastý (*Monachoides incarnatus*). Druhy s chlpatou ulitou zastupuje zuboústka trojzubá/slimák trojzubý (*Isognomostoma isognomostoma*). Na vápencových biotopoch v Karpatoch žije endemický druh *[[Chilostoma cingulella]]*.

## Systematika
V poslednom čase pokračujú pokusy o atomizáciu tejto čeľade. Od čeľade *Helicidae* (v minulosti už tak „redukovanej“) sú snahy oddeliť niekoľko rodov do osobitnej čeľade *[[Hygromiidae]]*.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Slimáky
Lastúrniky

**Lastúrniky** (iné názvy: zriedkavo **korytníky**, zastarano *lasturniky, lastúrnici, lastúrovci, lastury, mlže, mlži, mušle*; lat. Bivalvia, Lamellibranchia) sú trieda schránkovcov. Ich telo je ukryté v dvojchlopňovej schránke zloženej z lastúr, ktoré sú spojené pružným väzom, a väčšinou aj systémom zubov (cardo) na protiľahlom póle. Sú bilaterálne symetrické, u niektorých trvalo prisadnutých je symetria narušená (spodná lastúra je menšia, plochá). 

U lastúrnikov pozorujeme viaceré zjednodušenia v stavbe tela, ktoré sú dôsledkom prispôsobenia sa na pasívny prisadnutý, alebo iba málo pohyblivý spôsob života:
* nervová sústava je zjednodušená, skladá sa z 3 párov ganglií – cerebropleurálne (vznikli zrastom cerebrálnych a pleurálnych ganglií, inervujú prednú časť plášťovej dutiny, predný zatvárací sval a pár statocýst), pedálne (inervujú nohu, u prisadnutých takmer zanikajú) a viscerálne (inervujú zadnú časť plášťovej dutiny);
* receptory sú málo vyvinuté, okrem statocýst sa vyskytujú hmatové tykadielka – rhopálie a zriedka sú na okraji plášťa aj oči;
* hlava vrátane raduly je úplne redukovaná, potravu prijímajú filtrovaním cez žiabrové lupienky, ktorých dýchacia funkcia je sčasti potlačená, takže dýchanie zabezpečuje aj obrvený epitel plášťa a celý povrch tela.

## Anatómia
Tráviaca sústava začína ústnym otvorom, nasleduje hltan, žalúdok s bielkovinovým kryštálom v slepom vaku, črevo a anus. Črevo tesne pred konečníkom obyčajne prechádza srdcovou komorou. 

Obehová sústava je jednoduchá: Srdce má 2 predsiene, do ktorých žiabrové artérie privádzajú okysličenú hemolymfu. Srdce ju vypudzuje hlavovou aortou dopredu, kde sa rozlieva v systéme lakún. Odkysličená hemolymfa sa zbiera v zberných vénach, ktoré ju vedú opäť do žiabier. 

Vylučovaciu sústavu tvorí pár kardiálnych metanefrídií (Bojanových orgánov), ktorých nefrostómy odvádzajú metabolity z dutiny perikardu. 

## Rozmnožovanie a vývin
Lastúrniky sú pôvodne gonochoristy, no vyskytujú sa aj hermafrodity. Párové gonády v primitívnejších prípadoch ústia do metanefrídií, u fylogeneticky vyšších majú vlastné vývody. Gonády nemajú žiadne akcesorické zariadenia ani kopulačný orgán, k oplodneniu dochádza vo vode. Vývin
je nepriamy cez larvu typu veliger, u *[[Unionoidea]]* cez glochídium.

## Systematika
Poznáme asi 10 000 druhov lastúrnikov. Delia sa na 8 radov, z nich však 6 je výlučne morských.

trieda lastúrniky (Bivalia/Lamellibranchia): 
* rad Palaeotaxodonta
* rad Cryptodonta
* rad vláskožiabrovce (Pteriomorpha)
* rad korýtka/škľabky/vidlozubovky (Schizodonta)
* rad rôznozubovky (Heterodonta)
* rad bezzámkovky (Adapedonta)
* rad Anomalodesmata
* rad priehradkožiabrovky (Septibranchia)

## Iné projekty

## Zdroje
* 
*
Rýchlosť zvuku

right|thumb|F-22 pri prekročení rýchlosti zvuku
**Rýchlosť zvuku** je rýchlosť, akou sa zvukové vlny šíria prostredím. Často sa týmto pojmom myslí rýchlosť zvuku vo vzduchu, ktorá závisí od atmosférických podmienok - najväčší vplyv na jej hodnotu má teplota vzduchu. 

V kozmonautike a letectve sa používa rýchlosť zvuku aj ako jednotka rýchlosti, s označením "Mach" (muž. rod).  

## Rýchlosť zvuku v niektorých látkach

Výsledok merania v pevných látkach záleží na tom, či sa meria rýchlosť šírenia pozdĺžnych (kompresných) kmitov alebo priečnych kmitov. Pozdĺžne kmity sa šíria rýchlejšie. V kvapalinách a plynoch sa šíria iba kompresné kmity, priečne kmity sa v nich nešíria, preto sa udáva len jedna rýchlosť.

## Rýchlosť zvuku v ideálnom plyne
V ideálnom plyne pre rýchlosť zvuku platí vzorec 

c = \sqrt{\kappa\, R\, T} , kde \kappa je adiabatický koeficient, *R* je plynová konštanta a *T* je termodynamická teplota (v Kelvinoch),

alebo

c = \sqrt{\kappa\frac{p_0}{\rho_o}}\left(1+\frac{1}{2}\gamma\cdot t\right) , kde p_0 je tlak plynu pri teplote 0 °C, \rho_0 príslušná hustota a \gamma súčiniteľ teplotnej rozpínavosti plynu.

## Rýchlosť zvuku vo vzduchu
Z predchádzajúceho vzorca vyplýva, že pre rýchlosť zvuku v suchom vzduchu platí nasledujúci vzťah: c = \left(331,82 + 0,61\cdot t \right)m.s-1

Nasledujúca tabuľka udáva približné rýchlosti zvuku v rôznych nadmorských výškach:

Kategória:Akustika
Kategória:Fyzikálne veličiny
Kategória:Materiálové konštanty
Kategória:Rýchlosť
Mladá Boleslav

**Mladá Boleslav** () je štatutárne mesto v Česku v Stredočeskom kraji.

Leží zhruba  severovýchodne od Prahy, s ktorou je spojená diaľnicou D10. Má viac ako 43 000 obyvateľov. Svojou zástavbou sa zrástla so susedným malým mestom Kosmonosy.

Mladú Boleslav založil Boleslav II. ako kráľovský hrad v 2. polovici 10. storočia. V 16. storočí tu mala významné centrum Jednota bratrská. V 19. storočí tu bola založená automobilka Laurin & Klement, dnešná Škoda Auto.

## Rodáci
* František Gellner (* 1881† 1914), básnik, prozaik, karikaturista a maliar
* Jan Konůpek  (* 1883† 1950), grafik, maliar, ilustrátor a rytec
* Boleslav Vomáčka (* 1887† 1978), hudobný kritik a skladateľ
* Adina Mandlová (* 1910† 1991), filmová herečka
* Bohumila Zástěrová (* 1915†1987), česká historička a byzantologička
* Karel Mareš (* 1927), textár, skladateľ a režisér
* Eva Bosáková  (* 1931† 1991), športová gymnastka, olympijská víťazka, trojnásobná majsterska sveta
* Přemysl Sobotka (* 1944), predseda Senátu Parlamentu ČR
* Miluše Voborníková (* 1949), česká speváčka
* Vladimír Michálek (* 1956), scenárista a filmový režisér
* Jan Železný (* 1966), oštepár, svetový rekordér, trojnásobný majster sveta a trojnásobný olympijský víťaz
* Petr Šámal (* 1972), český literárny historik
* Jan Hamáček (* 1978),  český politik
* Martin Havlát (* 1981), hokejista, člen NHL
* Radim Vrbata (* 1981), hokejista, člen NHL
* Radek Dosoudil (* 1983), český futbalový obranca

## Partnerské mestá
*  Dieburg, Nemecko
*  King’s Lynn, Spojené kráľovstvo
*  Pezinok, Slovensko
*  Vantaa, Fínsko

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Mladá Boleslav  – Czech.cz, oficiálny portál Českej republiky
* Regionálne múzeum 
* Dejiny boleslavského hradu
* Youtube-kanál o histórii Mladé Boleslavi
* Článok o vývoji názvu a vzťahu so Starou Boleslavou
* Staré fotografie z Mladé Boleslavi a jej okolia


Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Okres Mladá Boleslav
Kategória:Okresné mestá v Česku
Kategória:Štatutárne mestá v Česku
Kategória:Mestské pamiatkové zóny v Česku
Kategória:Sídla na Jizere
Plazy (rozlišovacia stránka)

**Plazy** môže byť:

* skupina stavovcov, pozri plazy
* obec v Česku v okrese Mladá Boleslav, pozri Plazy (okres Mladá Boleslav)
Ross Leckie

**Ross Leckie** (* 6. máj 1957) je škótsky spisovateľ historických románov, najviac známy svojou trilógiou *Kartágo*. 

Študoval na *Drumtochty Castle Preparatory School*, neskôr na *Fettes College* v Edinburghu, kde sa začal zaujímať o klasickú literatúru, ktorú ďalej študoval na ''Corpus Christi College'' v Oxforde. Po štúdiách pracoval na farme, ako robotník a neskôr ako poisťovací maklér. Je autorom viacerých kníh s tématikou staroveku.

## Diela

* Hannibal (Hannibal, 1995)
* Scipio (Scipio: A Novel, 1999)
* Kartágo (Carthage, 2001)
* Aristoteles (Aristotle, 2004)
Vláskožiabrovce

**Vláskožiabrovce** (lat. Pteriomorpha, Pteriomorphia, Filibranchia) sú rad lastúrnikov. Ich nitkovité žiabre visia voľne do plášťovej dutiny. Majú mohutnú byssovú žľazu, výlučkom ktorej prisadajú na dno. Napriek tomu viaceré druhy majú na okraji plášťa oči – u niektorých (*[[Pecten]]*) sú to dokonca primitívne komorové oči so šošovkou. 

Rozdelenie do čeľadí je neustálené, preto si uvedieme len najznámejšie druhy:
arka bájna (*Arca noae*) a hrebeňovka jakubovská/hrebenatka jakubská (*Pecten jacobaeus*) žijú v Stredozemnom mori, hrebenatka pontická (*Pecten ponticus*) žije hojne v Čiernom mori. Perlotvorka morská/perlorodka morská (*Meleagrina (= Pteria) margaritifera*) sa kedysi hromadne chovala kvôli perlám na pobreží Indického a Tichého oceána. K jedlým druhom patrí stehnovka nádherná (*Pinna squamosa*) s kyjovitými lastúrami, dlhými až 1 m a slávka čiernomorská/slávka stredomorská (*Mytilus galloprovincialis*), obe zo Stredozemného mora. Vyhľadávané sú najmä ustrica jedlá (*Ostrea edulis*) z celého pobrežia Európy a slávka jedlá (*Mytilus edulis*) z morí severnej Európy.

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Lastúrniky
Korýtka (Schizodonta)

**Korýtka** (iné názvy: **korýtkotvaré**, **škľabky**, **vidlozubovky**; lat. *Schizodonta*, *Palaeoheterodonta*) je rad sladkovodných lastúrnikov. Iba jeden starobylý rod je morský (*[[Trigonia]]*). Noha je sekerovitá, slúži na plazivý pohyb a rytie v dne. Vývin prebieha cez zvláštnu larvu glochídium. Glochídium už nemožno zaraďovať k primárnym larvám – má už základy lastúr s ostrými apikálnymi zúbkami, zatvárač lastúr a provizórne byssové vlákno. Parazituje na žiabrach a v koži rýb. Po čase odpadá, na dne ukončuje premenu a dospieva.

Najväčším naším druhom je škľabka rybničná/škľabka veľká (*Anodonta cygnea*), žije v stojatých vodách. V plášťovej dutine škľabky prekonávajú časť vývinu vajíčka rybky lopatky dúhovej (*Rhodeus sericeus*); tento vzťah sa fylogeneticky už tak ustálil, že na pohlavné vzrušenie samca nie je potrebná prítomnosť samice, ale škľabky. V stojatých až mierne tečúcich vodách žije korýtko maliarske (*Unio pictorum*), v rýchlejšie tečúcich korýtko riečne (*Unio crassus*). Kedysi sa v európskych tokoch na nevápenatom substráte pomerne hojne vyskytovala perlorodka riečna (*Margaritana (= Garitana) margaritifera*). Dnes je tento druh v dôsledku znečistenia tokov kriticky ohrozený, v rámci bývalého Česko-Slovenska sa vyskytuje už asi len v Pošumaví.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Lastúrniky
Kopýtkovité

**Kopýtkovité** alebo **túlavcovité** (lat. Dreissenidae) je čeľaď lastúrnikov z radu *[[Heterodonta]]*. Predstavujú prechodnú skupinu medzi morskými a sladkovodnými lastúrnikmi. Vývin prebieha cez zvláštnu trochofórovú larvu so základmi oboch lastúr. 

Na južnom Slovensku sa v riekach miestami hojne vyskytuje kopýtko prirastené (*Dreissena polymorpha*). Tento lastúrnik, ktorý žil pôvodne v Čiernom a Kaspickom mori, vďaka lodnej doprave a vodnému vtáctvu iba nedávno (v 19. storočí) rozšíril svoj areál do európskeho vnútrozemia. Ako jediný lastúrnik v našej faune prisadá k podkladu výlučkom byssovej žľazy.

## Rody
* *[[Dreissenida]]* - kopýtko/túlavec
* *[[Mytilopsis]]*
* *[[Congeria]]*

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Lastúrniky
Rôznozubovky

**Rôznozubovky** (lat. *Heterodonta*) je rad lastúrnikov. Do tohto radu patrí veľké množstvo morských, zriedka sladkovodných druhov. Nevidíme ich často, lebo bývajú zahrabané na dne, pričom z piesku vytŕča iba trubica – sifón. Sifóny sú pôvodne dva: inhalačný (slúži na nasávanie vody) a exhalačný (má opačnú funkciu), druhotne zrastajú v jeden dvojdielny sifón. Cez sifón zahrabaný mäkkýš prijíma planktónnu potravu i kyslík rozpustený vo vode. 

Vývin je cez veliger (alebo iný typ trochofórovej larvy), u sladkovodných môže byť aj priamy. Z
morských druhov je známa srdcovka jedlá (*Cerastoderma (= Cardium) edule*) z celého pobrežia
Európy a *[[Chama graphioides]]* zo Stredozemného mora. Najväčším lastúrnikom je rozďava obrovská (*Tridacna gigas*). Žije v Indickom oceáne a jej hrubostenné lastúry sú veľké asi 1 m a vážia až 250 kg. Sladkovodné druhy reprezentujú dve čeľade: kopýtkovité a kôstkovité. 

## Systematika
* rad: ***Heterodonta***
** čeľaď: kopýtkovité (*Dreissenidae*)
** čeľaď: kôstkovité (*Sphaeriidae*)
** ...

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Lastúrniky
Špeciálne protiteroristické jednotky

**Špeciálne protiteroristické jednotky** sú vojenské alebo policajné jednotky zamerané na boj proti terorizmu. Vo väčšine štátov začali v druhej polovici 20. storočia vznikať špeciálne jednotky polície a spravodajských služieb, prípadne aj ozbrojených síl, ktoré vykonávajú operácie v rámci protiteroristickej činnosti. Vytvárali sa v nadväznosti na staršie špeciálne komandá alebo vznikali na úplne nových základoch.

Protiteroristické jednotky majú menší počet členov – spravidla niekoľko desiatok mužov, ktorí sa vyberajú na základe veľmi prísnych kritérií po niekoľkoročnej službe v polícii alebo armáde. Vybavené sú špeciálnymi zbraňami a inou vojenskou technikou a majú aj zvláštny výcvik. Jednotky sa často nasadzujú aj pri zákrokoch proti ťažkým a nebezpečným zločincom, najmä z oblasti organizovaného zločinu, čo čiastočne prispieva k tomu, že v laických kruhoch sa terorizmus často prirovnáva k organizovanej zločinnosti.

## Protiteroristické jednotky
* ALFA - Rusko
* Delta Force (1st Special Forces Operational Detachment-Delta) - USA
* EKO Cobra (Einsatzkommando Cobra) - Rakúsko
* GSG 9 (Grenzschutzgruppe 9 der Bundespolizei) - Nemecko
* GIGN (Groupe d'Intervention de la Gendarmerie Nationale) - Francúzsko
* GIS (Gruppo di Intervento Speciale) - Taliansko
* Hostage Rescue Team - USA
* SAS (Special Air Service) - Spojené kráľovstvo
* URNA (Útvar rychlého nasazení) - Česko
* Útvar osobitného určenia Prezídia Policajného zboru - Slovensko

## Externé odkazy
*Stránka o špeciálnych jednotkách

Kategória:Terorizmus
Kategória:Vojsko
Kategória:Polícia
Kôstkovité

**Kôstkovité** (lat. Sphaeriidae) je čeľaď lastúrnikov z radu Heterodonta. Majú menšie okrúhle až vajcovité lastúry a sú to živorodé hermafrodity. Vývin je priamy. Vo väčších riekach žije kôstka riečna (*Sphaerium rivicola*), veľká asi 2 cm. V riekach a potokoch žije asi 10 drobných druhov z rodu hrachovka (*Pisidium*).

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Lastúrniky
Pico de Teide

**Pico de Teide** je aktívny stratovulkán, nachádzajúci sa na ostrove Tenerife, jednom z Kanárskych ostrovov. Meno Teide (*Tide*) pochádza z jazyka pôvodných obyvateľov ostrova a znamená *pekelná hora*.

S výškou 3&nbsp;718&nbsp;m je to najvyšší vrch Atlantiku a Španielska a zároveň tretia najobjemnejšia sopka na Zemi. (od základne v Atlantiku až po vrchol meria približne 7&nbsp;500&nbsp;m). Masív sopky je tvorený dvoma vulkánmi (*Pico de Teide* a *Pico Viejo*) a spolu s okolím je súčasťou národného parku Parque Nacional de Teide.

## Geologický vývoj
thumb|left|220px|Jednotlivé fázy vývoja komplexu Pico de Teide.
Vývoj masívu Teide je rozdelený do piatich etáp. Najskôr sa v oblasti dnešného ostrova Tenerife (v miocéne a na začiatku pliocénu) vyvinuli tri ostrovné štítové vulkány (*Anaga* severovýchodne, *Teno* severozápadne a *Roque del Conde* južne od súčasnej polohy ostrova Tenerife).

Tieto tri ostrovy sa postupne spojili a vytvorili starší stratovulkán *Las Cañadas*. Pokračujúca sopečná činnosť vyformovala ostrov do jeho súčasného tvaru. Približne pred 220 až 160 tisíc rokmi nastal kolaps vulkánu Las Cañadas a vytvorenie kaldery s rozmermi 10&nbsp;×&nbsp;17&nbsp;km.

Vznik kaldery vysvetľujú dve teórie - prvá považuje pokles za výsledok vyprázdnenia magmatického rezervoára pod sopkou Las Cañadas po veľkej explozívnej erupcii a druhá vysvetľuje vznik kaldery ako sériu postupných gravitačných kolapsov. Samotná dnešná podoba stratovulkánu vznika pokračujúcim vulkanizmom v kaldere.

### Erupcie
Posledná aktivita sa odohrala na svahoch Vieja v roku 1909. Vtedy sa po severozápadnom svahu sopky ťahal 5 kilometrov dlhý lávový prúd. Sopka je považovaná za aktívnu, v kráteri sú stále aktívne fumaroly a seizmické merania indikujú určitú aktivitu pod vulkánom (pravdepodobne pohyb magmy). Väčšie erupcie v minulosti sa odohrali v rokoch 1704, 1705 a 1706, keď došlo k zničeniu mestečka a prístavu Garachico a niekoľkých dedín na úpätí sopky. Ďalšie erupcie nie je možné vylúčiť aj v budúcnosti.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - Pico de Teide na Global Volcanism Program 

1000px|thumb|left|Panoráma z Roques de García

Kategória:Sopky Kanárskych ostrovov
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Trojtisícovky v Španielsku
Kategória:Tenerife
Kategória:Najvyššie vrchy štátov
Computer Modern

right|frame|250px|Ukážka textu vysádzaného písmom ''Computer Modern''.

***Computer Modern*** je rodina písiem, ktorú vytvoril profesor Donald Knuth a kompletne ju zdokumentoval v knihe *The Computer Modern Typefaces*. Písmo vytvoril v programe METAFONT, celá rodina obsahuje približne 75 rezov. 

*Computer Modern* je moderné klasicistické písmo (tzv. statická antikva), ktoré vychádza z ryteckej predlohy písma *Modern Monotype 8a*. Hlavnými znakmi tohto písma sú výrazné rozdiely medzi tenkými a hrubými ťahmi a výborne prepracované znaky pre sadzbu matematiky.  

Písmo *Computer Modern* je základnou súčasťou každej inštalácie programu TeX a je to predvolené (defaultné) písmo pre sadzbu v tomto programe. Obsahuje osem základných rezov:
thumb|200px|Rôzne rezy písma ''Computer Modern.''
* stojatý (roman)
* polotučný (bold face)
* kurzívu (italic)
* bezserifový (sans serif)
* polotučnú kurzívu 
* strojopisný (typewritter style)
* matematickú kurzívu (math italic)
* matematické symboly

Pre prvé tri rezy existujú aj varianty pre použitie v rôznych veľkostiach (5, 7, 8, 9, 10 a 12 bodov), ktoré sa nelíšia len veľkosťou znakov, ale aj ich kresbou a šírkou. Okrem týchto patria do rodiny aj rôzne matematické a experimentálne rezy. 

Computer Modern bolo vytvorené v programe METAFONT ako bitmapové, v súčasnosti existuje aj vo vektorových formátoch — TrueType, Type1 a OpenType.

Originálne písmo Computer Modern od Donalda Knutha nie je vhodné na sadzbu dokumentov v slovenskom jazyku, pretože neobsahuje potrebné akcentované znaky (á, é, í, š a pod.). Pre tieto účely existuje upravený česko-slovenský variant, tzv. *CS-font*.

Kategória:Typy písma
Bezzámkovky

**Bezzámkovky** (lat. Adapedonta) je rad lastúrnikov. Ich schránka je pretiahnutá, bez uzáveru (cardo). Patria sem iba morské druhy, napr. pošvica americká/pošvovka (*Ensis directus*) zo Stredozemného mora. Zaujímavou adaptáciou je schopnosť vŕtania niektorých druhov – tieto majú schránku sčasti redukovanú. Hugáň lodný/vŕtačka lodná/šášeň lodný (*Teredo navalis*) sa ostrými okrajmi redukovanej lastúry zavrtáva do lodí a drevených stavieb na pobreží, miestami robí veľké škody. Iné druhy vŕtajú do vápencových skál. Produkujú kyslý sekrét, ktorý naleptáva a rozpúšťa vápenec. Na európskych pobrežiach je to hlavne vŕtavec prstovitý (*Pholas dactylus*). 

## Zdroj
* 

Kategória:Lastúrniky
Zavodoukovsk

**Zavodoukovsk** je mesto v Rusku, administratívne centrum Zavodoukovského rajónu Ťumenskej oblasti.
Leží na rieke Veľký Uk (prítok Tobola).

## Dejiny
Prvá zmienka o dedine Ukovskaja pochádza z roku 1729. V roku 1787 dedina dostala názov Zavodoukovsk. Názov dediny možno dešifrovať ako „Závod na Uke“, a je spojený s výstavbou pálenice v roku 1750. Na začiatku 20. storočia pri budovaní železnice Ťumeň-Omsk vzniká stanica Zavodoukovskaja. V roku 1941 Zavodoukovsk poberá status robotníckej osady. V rokoch druhej svetovej vojny bola do Zavodoukovska evakuovaná Voronežská továreň na lietadlá. V roku 1960 Zavodoukovsk dostal status mesta, v roku 1965 sa stal oblastným centrom.

## Iné projekty

Kategória:Mestá v Rusku
Kategória:Geografia Ťumenskej oblasti
Paricutín

**Paricutín** je najznámejší vulkanický útvar spomedzi asi 1 000 sopečných centier vulkanického poľa Michoacán-Guanajuato. Je to troskový kužeľ, ktorý začal soptiť na jednom kukuričnom poli roku 1943 a za rok vyrástol do výšky . Erupcie pokračovali až do roku 1952, pričom pribudlo ďalších . Parícutin poskytol vulkanológom zriedkavú možnosť dokumentovať zrod, rast a smrť sopky.

## Iné projekty
.

Kategória:Sopky Mexika
Kategória:Troskové kužele
Štvoržiabrovce

**Štvoržiabrovce** (*Tetrabranchia(ta)*) môže byť:
*v starších systémoch (štvoržiabrovce v širšom zmysle): taxón (napr. podtrieda) pozostávajúci z taxónov (napr. radov) amonity (*Ammonoidea*) a lodičky v širšom zmysle (*Nautiloidea sensu lato*)
*v novších systémoch (štvoržiabrovce v užšom zmysle) sa pojem buď nepoužíva alebo sa používa ako synonymum pre lodičky (*Nautiloidea*) v užšom alebo širšom zmysle 

## Charakteristika štvoržiabrovcov v starom zmysle
Je to veľmi starobylá skupina hlavonožcov s dobre vyvinutou vonkajšou schránkou, ktorá mala u vyhynutých tvar dutého rohu, ktorý mohol byť zvinutý do špirály (takúto schránku má aj jediný žijúci rod *[[Nautilus (rod hlavonožcov)|Nautilus]]*). V obidvoch prípadoch sú v schránke priečne priehradky, z ktorých len posledná (najväčšia) je obývaná mäkkýšom, ostatné sú vyplnené plynom a majú nadľahčovaciu funkciu. Do podtriedy patria 2 rady, z ktorých prvý je úplne vyhynutý, takže stavbu mäkkých častí tela dedukujeme len zo štúdia ich schránok.

## Externé odkazy
*
Dvojžiabrovce

**Dvojžiabrovce** (iné názvy: **chobotnicovce**, zastarano *dvojžiaberné, dvojžábrí hlavonožci*; ) sú podtrieda hlavonožcov. 

## Charakteristika
Schránka je u recentných druhov len výnimočne zvonka viditeľná, obrastá plášťom a podlieha čiastočnej (*[[Decabrachia]]*) až úplnej redukcii (*[[Octobrachia]]*). Na hlave majú len 8 – 10 ramien s prísavkami, zriedka s háčikmi. Majú len 1 pár ktenídií a metanefrídií, a srdce s dvoma predsieňami. Pri anuse je atramentová žľaza (veľmi vzácne môže chýbať). Oči sú dokonalé, komorové. Hlbokomorské druhy majú často luminiscenčné (svetielkujúce) orgány, ktoré sa stabvou podobajú oku. V dobe rozmnožovania sa jedno z ramien samcov mení na zvláštny kopulačný orgán – hektokotylus (hektokotylové rameno), ktoré sa obyčajne predlžuje a nesie spermatofór. V ojedinelých prípadoch sa dokonca oddeľuje, samostatne pláva a na základe chemotaxie vyhľadáva samicu (*[[Argonauta]]*).

Do tejto podtriedy patria aj statné, niekedy veľmi veľké živočíchy. Tak veľké telo by nemohlo existovať bez oporného systému. Pretože u *Coeloidea* pozorujeme silnú tendenciu k redukcii schránky, musel takýto oporný systém vzniknúť. Tvorí ho: 
* chrupavčitá hlavová kapsula, ktorá chráni mozog, zrakové gangliá aj oči – ide o nápadnú analógiu s lebkou u stavovcov; 
* pevný chrupavčitý ligament (väz), ktorý prebieha zhruba stredom tela a poskytuje úpony pre svalstvo.

Vidíme, že aj v tomto prípade je výsledkom konvergentného vývoja štruktúra, čo funkciou i stavbou pripomína chordu dorsalis. 

## Systematika
Toto je systematika podľa Tree of Life (stav 04/2007) a
Current Classification of Recent Cephalopoda (máj 2001) 

Podtrieda **dvojžiabrovce** (Coleoidea Bather, 1888;  Dibranchiata, Dibranchia):
*oddelenie/kohorta: †belemnity (Belemnoidea, Belemnida)
*oddelenie/kohorta: Neocoleoidea 
**nadrad: osemramenné dvojžiabrovce (Octopodiformes, Vampyropoda)
***rad: ohavce/ohavcotvaré (Vampyromorpha, Vampyromorphida)
****čeľaď: ohavcovité (Vampyroteuthidae Thiele, in Chun, 1915)
***rad: chobotnice/osmonohy/osmonohotvaré (Octopoda, Octopoida, Octobrachia)  
****...
**nadrad: desaťramenné dvojžiabrovce (Decapodiformes, Decembrachiata, Decabrachia)    
***?†rad: Boletzyida
****...
***rad: kalmary (Teuthida, Teuthoida sensu lato, Teuthoidea) – existencia taxónu sporná
****podrad: Myopsina (alebo rad Myopsida)
*****...
****podrad  Oegopsina (alebo rad Oegopseida alebo Decapoda Leach, 1817) - existencia taxónu sporná, zaraďované aj ako jednotlivé jeho čeľade priamo pod Decapodiformes 
*****...
***rad sépie* v užšom zmysle (Sepioidea sensu stricto Naef, 1916; Sepioida, Sepiida sensu lato)  - existencia taxónu sporná; staršie zaraďovaný aj pod Teuthida
****....
***rad spiruly* (Spirulida Haeckel, 1896) 
****....

(*) V starších systémoch patril dnešný rad Spirulida pod sépie a spolu tak tvorili sépie v širšom zmysle (Sepioidea sensu lato).

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Zero Instruction Set Computer

**Zero Instruction Set Computer**, skrátene ZISC (doslova počítač s *nulovou* inštrukčnou sadou) je technológia priemyselných čipov založená na „pattern matching“ technológii. Názov vychádza z paralely k RISC procesorom s redukovanou inštrukčnou sadou, pričom ZISC nemajú žiadnu inštrukčnú sadu v klasickom zmysle slova.
ZISC je technológia založená na umelých neurónových sietiach. 

Prvá generácia ZISC čipov obsahovala 36 nezávislých umelých neurónov. Každá z týchto buniek porovnáva vstupný vektor s podobným vektorom uloženým v pamäti. Ak sa vstupný vektor zhoduje s vektorom v pamäti, neurón excituje výstupný signál. 

## Pozri aj
* RISC
* CISC
* Umelá neurónová sieť

Kategória:Mikroprocesory
Lodičky (taxón)

**Lodičky** alebo (novšie) **lodienky** (*Nautiloidea* alebo niekedy *Tetrabranchiata (v užšom zmysle)*) je taxón (spravidla podtrieda, niekedy rad) štvoržiabrých hlavonožcov. 

## Systém (pozri aj [[hlavonožce]])
Lodičky v užšom zmysle:
*a):
**?†rod Ugooloceras
**?rad† Pteroconitida
***?čeľaď †Pteroconitidae
**?rad †Trigonocertida
***?čeľaď †Trigonoceratidae
**rad lodienkotvaré (Nautilida)
***podrad † Rutocerina
****...
***podrad  † Lirocerina
****...
***?podrad † Tainoceraroidea
****...
***?podrad † Clydonautiloidea (Clytonautilina)
****...
***podrad Nautilina:
****čeľaď † Syringonautilidae
****?čeľaď † Eutrephoceratidae
****čeľaď lodičkovité (Nautilidae)
*b) V inom chápaní zahŕňajú a) + Onocerida, sú teda totožné s taxónom Nautilomorphi (Nautilida)

Lodičky v širšom zmysle sa definujú veľmi rôzne, napríklad:
*a) podľa BioLibu resp. CephBase (systém očividne nie je úplný):
**rod Aipoceras †
**rod Ascoceras †
**rod Cimomia †
**rod Cycloceras †
**rod Cyrtoceras †
**rod Estonioceras †
**rod Gomphoceras †
**rod Oncoceras †
**rod Ophioceras †
**rod Orthoceras †
**rod Paranautilus †
**rod Placenticeras †
**rod Pleuronoceras †
**rod Pseudonautilus †
**rod Tetragonoceras †
**rod Trochoceras † 
**rad † Ellesmerocerida
**rad † Orthoceratida
***rod Dawsonoceras †
***rod Kionoceras †
***rod Michelinoceras †
***rod Spyroceras † 
**rad † Oncocerida
***rod Condradoceras †
***rod Corbuloceras †
***rod Octamerella †
***rod Oonoceras †
***rod Ptenoceras † 
**rad † Discosorida
***rod Phragmoceras † 
**rad † Barrandeocerida
***rod Lituites †
***rod Peismoceras † 
**rad lodienkotvaré (Nautilida)
***rod Aturia †
***rod Cenoceras †
***rod Domatoceras †
***rod Eutrephoceras †
***rod Germanonautilus †
***rod Hercoceras †
***rod Hercoglossa †
***rod Liroceras †
***rod Permodomatoceras †
***rod Pseudaganides † 
***čeľaď lodienkovité/lodičkovité (Nautilidae)
*b) tradične: všetky hlavonožce okrem amonitov a dvojžiabrovcov

Lodičky (Nautiloidea) v najširšom, zriedkavom, zmysle zodpovedajú taxónu Palcephalopoda v širšom zmysle, ktorý (vo fylogenetickom členení) zahŕňa takmer všetky hlavonožce.

## Charakteristika lodičiek v širšom zmysle b)
[náhľad|vpravo|[Nautilus (rod hlavonožcov)|Nautilus posledný žijúci druh taxónu. Video z morského akvária v Mníchove.]]
Ich vývoj sa začal v kambriu, pred viac ako 500 miliónmi rokov. 

Vo forme fosílií sa nám zachovali schránky mnohých rodov, napr. *[[Cyrtoceras]]*, *[[Orthoceras]]*, *[[Ascoceras]]* a i. Za východiskový typ schránky sa považuje cyrtocerakoidný typ, ktorý má tvar mierne zahnutého rohu. Z neho sa odvodzuje ortocerakoidný typ („roh“ je vystretý do priamky) alebo nautiloidný typ so schránkou zavinutou do špirály. Do dnešných čias prežil jediný rod *[[Nautilus (rod hlavonožcov)|Nautilus]]* s piatimi druhmi.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* pozri odkazy v článku hlavonožce


Kategória:Hlavonožce
Veľrybovec sivý

**Veľrybovec sivý** (iné názvy: **vráskavec sivý**, **veľryba sivá**; ) je druh veľryby z rodu veľrybovec (''Eschrichtius'') z čeľade  Eschrichtiidae.

Veľrybovec sivý je jediný recentný druh rodu *Eschrichtius* a jediný recentný druh v čeľadi Eschrichtiidae. 

Podobne ako iné kosticovce, prijíma potravu filtrovaním. Jeho zvláštnosťou je to, že sa za ňou ponára k usadeninám v plytčinách, naberá plnú papuľu bahna a krátkymi a hrubými kosticami z neho filtruje červy, hviezdice, kôrovce a iné malé živočíchy. Tento druh vydáva chrochtavé, kvílivé stonavé a cvakavé zvuky. Funkcia týchto zvukových signálov je málo preskúmaná. 

Veľrybovec sivý je štíhlejší ako pravé veľryby, ale zato robustnejší ako vráskavce. Jeho kostice dosahujú len . Na každej strane čeľuste má po 130 – 180 kostíc. Veľrybovce sivé sa dožívajú zvyčajne 50 až 70 rokov. Kŕmia sa v blízkosti pobreží, a tak sú na očiach zvedavcov, zvlášť vo východnom Pacifiku. Tieto veľryby migrujú v skupinách do 10 jedincov na sever na letné krmoviská a na juh do lagún s teplou vodou, kde odpočívajú a rodia mláďatá. Uskutočňujú najdlhšie sťahovanie spomedzi cicavcov – každý rok do .

Populácie vo východnom Pacifiku začali po vyhlásení ochrany roku 1946 narastať. Naproti tomu počty v západnom Pacifiku zostávajú stále nízke. Mnoho kosticovcov, nevnímajúc veľrybovce sivé, „špiónuje“ vo vertikálnej polohe s vynorenou hlavou. Možno takto hľadajú iné veľryby, sledujú vzdialenosť od pobrežia alebo kontrolujú vodné prúdy, ktorými migrujú. Veľrybovce sivé plávajú koordinovane, zoradené za sebou alebo v oblúkovom útvare.

## Súhrnné informácie
* Dĺžka: 13 – 
* Hmotnosť: 14 – 35 ton
* Výskyt: Severný Pacifik
* Sociabilita: Skupina
* Status: Ohrozený
* Biotopy výskytu: Otvorené more a oceán

## Galéria

Image:Grauwal.jpg
Image:Grauwal_2.jpg
Image:Greywhale845.jpg
Image:Grauwal-drawing.jpg


## Referencie


## Iné projekty

Kategória:Eschrichtiidae
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Lodienka (rod)

**Lodienka** (iné názvy: **lodička, nautilus**, staršie **lodenka**; lat. Nautilus) je jediný žijúci rod čeľade lodičkovité (lodienkovité, *Nautilidae*) z taxónu lodičky (lodienky). 

Na hlave je pár vačkových očí, pár senzorických tykadielok a veniec tentakúl – samec ich má 60, samica 90. Časť tentakúl so záhybom plášťa drží viečko (operculum), ktorým mäkkýš po vtiahnutí do komôrky môže uzavrieť schránku. Niekoľko tentakúl samca zrastá na zvláštny kopulačný orgán: spadix. Pod mozgom sa nachádza chrupavčitý terč, ktorého výbežok smeruje dozadu – ide už o náznak chrupavčitého oporného systému *[[Dibranchia]]*. Veľmi charakteristická a v živočíšnej ríši unikátna je tetraméria niektorých orgánov: majú 4 metanefrídie, 4 ktenídie a 4 srdcové predsiene so štyrmi žiabrovými vénami, okrem toho majú 4 vývody párovej hepatopankreatickej žľazy. Zo šiestich druhov je zrejme najčastejší lodička škrupinatá (*Nautilus pompilius*) z Tichého oceána. Žije vo väčších hĺbkach, na hladine a pri pobreží sa objavujú schránky po uhynutí mäkkýša, ktoré plávajú nadľahčované vzduchom.

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Lodičky (taxón)
Veľrybovcovité

**Veľrybovcovité** (staršie: *vráskavcovité*; lat. *Eschrichtiidae* alebo *Rhachianectidae*) je čeľaď taxónu kosticovce. 

Najnovšie sa jej obsah niekedy zaraďuje do čeľade vráskavcovité (Balaenopteridae) a občas sa jeho obsah považuje priamo za súčasť rodu *[[Balaenoptera]]*.

## Systematika
čeľaď vráskavcovité (Eschrichtiidae):
*nepomenovaný rod a druh - t.j. nález SDSNH 90517 (porov. Deméré et al. 2005)
*rod †*[[Archaeschrichtius]]* - jediný druh *[[Archaeschrichtius ruggieroi]]* (prvý opis v roku 2006)
*rod †*[[Gricetoides]]* - jediný druh *[[Gricetoides aurorae]]* (prvý opis v roku 2008)
*rod †*[[Eschrichtioides]]* - jediný druh *[[Eschrichtioides gastaldii]]* (prvý opis v roku 1873 ako *Cetotherium cortesi* [sensu Brandt; pozor na zámenu s *Cetotherium cortesii* sensu Strobel], v roku 1881 premenovaný na *Cetotherium gastaldii*, v roku 1885 preradený ako *Balaenoptera gastaldii*, v roku 2003 preradený do nepomenovaného samostatného rodu ako *"Balaenoptera" gastaldi*, od roku 2008 súčasné meno a zaradenie)
*rod veľrybovec/staršie vráskavec (*Eschrichtius*)

Podľa niektorých názorov do tejto čeľade patrí aj taxón †*[[Balaenoptera portisi|"Balaenoptera" portisi]]* (=*Balaenoptera cortesii* var. *portisi*), alternatívne zaraďovaný napríklad ako bazálny taxón čeľade Balaenopteridae, možno príbuzný s druhom *[[Cetotheriophanes capellinii]]*.

Staršie sa do tejto čeľade zaraďoval aj pochybný rod †*[[Megapteropsis]]* s jediným druhom *[[Megapteropsis robusta]]* (=*Megaptera affinis*, *Megaptera robusta*). O ňom pozri v článku *[[Megaptera]]*.

Zdroje kapitoly Systematika: 

## Referencie

## Iné projekty
NGC 3403

**NGC 3403** je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 3. apríla 1785.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Drak
3403
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1785
NGC 3404

**NGC 3404** je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil Andrew Ainslie Common v roku 1880.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Hydra
3404
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1880
NGC 3405

**NGC 3405** je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 1. apríla 1864.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Lev
3405
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1864
NGC 3406

**NGC 3406** je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 17. februára 1831.

Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.
        

## Pozri aj
* Zoznam NGC objektov

Kategória:Súhvezdie Veľká medvedica
3406
Kategória:Astronomické objekty objavené v roku 1831