Hlavný hrebeň Západných Tatier

náhľad|Hrebeň pohoria
**Hlavný hrebeň Západných Tatier** sa tiahne v dĺžke  od Hutianskeho po Ľaliové sedlo. Jeho najvyšším bodom je Baníkov (), lebo Bystrá leží už v južnej rázsoche Blyšťa. Výškové rozdiely má úhrnom asi  (Puškáš), teda prevýšenie zhruba polovicu. 

V úseku Pyšné sedlo – Temniak síce miestami vidno chodník, ale nie je značený, a teda vstup naň nie je povolený. Prístup na Tomanovské sedlo zo slovenskej strany, z Tichej doliny, bol pri našom vstupe do Schengenu uzavretý. Bivakovanie na hrebeni je zakázané a zvlášť v letnom období dôsledne sankcionované.

Uvádzané sú štíty a skaly v tomto hrebeni od západu na východ, ako aj sedlá medzi nimi – tie sú *kurzívou*. Úsek po Volovec je súčasťou Roháčov, od *Tomanovského sedla* zas Červených vrchov. Od Volovca hrebeň tvorí štátnu hranicu s Poľskom. Niektoré objekty v pohraničnom hrebeni majú v mapách len poľský názov. Tri kopy sa od východu volajú Prvá, Druhá a Tretia kopa. 

## Hlavný hrebeň
*[[Hutianske sedlo (Západné Tatry)|Hutianske sedlo]] ()* – Biela skala () – - *[[sedlo pod Bielou skalou]]* – Radové skaly – Sivý vrch () – *[[Pálenica (sedlo v Západných Tatrách)|Pálenica]] ()* – Redikalné () – Pálenica () – Zuberec () – Brestová () – Teľaciarky – *[[Parichvost (sedlo)|sedlo Parichvost]] ()* – Salatín () – Skriniarky – *[[Spálená (vrch v Západných Tatrách)|Spálená]] ()* – Pachoľa () – *[[Baníkovské sedlo]] ()* – Baníkov () – Hrubá kopa () -Tri kopy – *[[Smutné sedlo]]* () – Nohavica () – Plačlivô () – *[[neoznačené sedlo]] ()* – Ostrý Roháč () – *[[Jamnícke sedlo]] ()* – Volovec () – Deravá () – *[[sedlo pod Deravou]] ()* – Hrubý vrch () – *[[Jarzabcza Przelecz]] ()* – Končistá () – *[[Račkovo sedlo]] ()* – Klin () – *[[Gáborovo sedlo]] ()* – Banistá (Liliove turnie) – *[[Bystré sedlo (Západné Tatry)|Bystré sedlo]] ()* – Blyšť () – *[[Pyšné sedlo]] ()* – Veľká Kamenistá () – *[[Hlinské sedlo]] ()* – Smrečiny () – *[[Smrečinské sedlo (Západné Tatry)|Smrečinské sedlo]] ()* – Poľská Tomanová () – Suchy Wierch Tomanowy () – *[[Tomanovské sedlo]] ()* – Stoly ()- Temniak () – Kresanica () – *[[Litworowa przelecz]] ()* – Malolučniak () – Kondratova kopa () – *[[Kondracké sedlo]] ()* – Suchá kopa () – Goričková () – *[[sedlo pod Zákosmi]] ()* – Kasprov vrch () – *[[Suché sedlo]] ()* – Beskyd () – *[[Ľaliové sedlo]] ().*

## Prechody hlavného hrebeňa
V druhej polovici 20. storočia sa dosť často chodil (a liezol) kompletný hrebeň Tatier Západných – Vysokých – Belianskych, v lete aj v zime. Stručný výber zaujímavých prechodov:

* 1875 Prvý letný prechod hrebeňa Západných Tatier, ale z Osobitej, T. Chalubiński.
* 1902 Od Salatína až po Čubrinu, T. Eichenwald, F. Rabowski, J. B. Tajber a W. Tylka Suleja.
* 1955 Prvý letný prechod kompletného hrebeňa Belianske – Vysoké – Západné Tatry, Z. Hegerle, Z. Krysa, J. Piotrowski, R. W. Schramm a J. Staszel, 11 dní.
* 1956 Prvý úplný prechod v zime, A. Veverka plus 11 horolezcov z Moravy.
* 1970 Druhý zimný prechod kombinácie Západné – Vysoké Tatry, I. Dieška, P. a O. Pochylý.
* 1975 Prvé letné sólo Belianske – Vysoké – Západné Tatry, K. Źurek.
* 1978 Prvé zimné sólo Západné – Vysoké – Belianske Tatry, , P. Pochylý, 16 dní.

## Referencie
* Mapa *Západné Tatry* 1 : 25 000, Harmanec.
* A. Puškáš, *Vysoké Tatry – horolezecký sprievodca, monografia, I.-X. diel*.

## Externé odkazy
* Hrebeňovka Západných Tatier - Roháčov
* Hrebeňom po Tomanovské sedlo
* Výškový profil a i.
* Zoznam vrchov a sediel s krátkym výkladom
* Pochylý v zime 1978

Kategória:Západné Tatry
Západné Tatry