open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
De lege lata

**De lege lata** (lat.) znamená "podľa platného zákona/práva". V rámci právnej dogmatiky je predmetom poznávania právo dané. Hovorí sa, že poznávame alebo uvažujeme de lege lata, teda o
zákone, ktorý už bol vydaný a platí (lex lata). Opakom je "de lege ferenda". Teda de lege lata sú znalosti a predstavy o platnom, t. j. pozitívnom práve - o súčasných právnych normách.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Kategória:Latinské právnické výrazy
De omnibus dubitandum

**De omnibus dubitandum** je latinská veta, ktorá znamená: *O všetkom treba pochybovať*. Východisko Descartovej filozofie. Descartes vyhlásil pochybovanie za jedinú správnu metódu poznania.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Debilita

**Debilita** alebo **debilnosť** môže byť:
*v medicíne: starší názov ľahkej duševnej zaostalosti, pozri ľahká duševná zaostalosť
*expresívne: hlúposť v zmysle:
**opak múdrosti, nedostatok rozumu, slabé rozumové schopnosti, pozri hlúposť
**nerozumný čin či nerozumná reč, pozri pod nerozumnosť
**táranina

**Debilnosť** môže byť aj:
*vlastnosť byť postihnutý ľahkou duševnou zaostalosťou, pozri ľahká duševná zaostalosť
*expresívne:
** vlastnosť byť hlúpy, hlúposť, pozri hlúposť
** vlastnosť byť nepodarený, nevyhovujúci a pod., pozri napr. pod kvalita

## Referencie
Sociálne podmienené mentálne postihnutie

**Sociálne podmienené mentálne postihnutie** (staršie: **sociálna debilita, sociálna slabomyseľnosť, pseudodebilita, pseudooligofrénia**) je zaostanie rozumovej schopnosti na úrovni debility vplyvom nepriaznivých sociálnych podmienok (a nie z organických dôvodov).

## Externé odkazy
*http://www.vialucis.sk/data/studijne_materialy.pdf  (str. 101)

Kategória:Psychológia
Kategória:Pedagogika
Gérard Debreu

**Gérard Debreu** (* 4. júl 1921, Calais, Francúzsko – † 31. december 2004, Paríž) bol francúzsky ekonóm a matematik. V roku 1983 získal Cenu Švédskej ríšskej banky za ekonomické vedy na pamiatku Alfreda Nobela za jeho prácu na teórii ekonomickej rovnováhy.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

 

Kategória:Francúzski ekonómovia
Kategória:Ekonómovia USA
Kategória:Nositelia Ceny Švédskej banky za ekonómiu na pamiatku Alfreda Nobela
Kategória:Osobnosti pochované na Père-Lachaise
Decrescendo

**Decrescendo**  (tal.) je v hudbe stále slabšie; zoslabovať; opak: crescendo.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hudobná terminológia
Kategória:Hudobná teória
Decentricita

**Decentricita** (lat.) je vlastnosť šošovky alebo optickej sústavy, keď os geometrického tvaru a os
sústavy nie sú stotožnené.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Optika
Decizionizmus

**Decizionizmus** je pozícia, podľa ktorej platnosť noriem je odvodená z dohôd alebo mocenských pomerov, resp. v etike podľa Richarda M. Hareho smer, ktorý zaujíma nonkognitivistické hľadisko: Mravné princípy sú subjektívnymi zásadami. Hare vychádza z pojmu "dobrý", ktorý má dve zložky: deskriptívnu a preskriptívnu. Deskriptívna zložka sa týka popísateľných vlastností, ktoré nazývame dobrými, napr. vlastnosti áut, jedla a pod. Preskriptívna (predpisujúca, hodnotiaca) zložka má zas charakter odporučenia a týka sa voľby. Hare tvrdí, že nie je možné preskriptívnu zložku redukovať na deskriptívnu. Ďalej zavádza možnosť univerzalizácie, t. j. ak povieme, že niečo je dobré, pretože to má vlastnosť A, tak musíme o všetkom, čo má vlastnosť A povedať, že je to dobré. 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etické prístupy
Dedičnosť

**Dedičnosť** alebo **heredita** je základný biologický proces, pri ktorom sa na rodičoch a ich potomstve vzniknutom pohlavnou cestou prejavuje podobnosť až zhodnosť v jednotlivých znakoch a vlastnostiach. Podstatou dedičnosti je dedenie. Dedičnosť sa realizuje v čase, t. j. v postupnosti generácií organizmov na základe rozmnožovania. Hmotný základ dedičnosti pri súčasných živých organizmoch je výsledkom dlhotrvajúcej evolúcie. Genetická informácia je zapísaná v postupnosti báz na molekule DNA, táto postupnosť sa prenáša na molekulu RNA (transkripcia) a z nej na postupnosť aminokyselín v špecifických bielkovinách (translácia, biosyntéza bielkovín) enzymatického charakteru, ktoré potom kontrolujú a usmerňujú procesy látkovej premeny v organizme potomkov. DNA dostane potomok od svojich rodičov prostredníctvom pohlavných buniek, v ktorých je uložená najmä v chromozómoch. Dedičnosť študuje genetika.  

Podľa V. Feráka a Š. Sršňa: Dedičnosť sú jednotlivé funkcie genetického materiálu: jeho schopnosť utvárať dedičné vlastnosti, schopnosť prenášať sa z rodičov na potomstvo, schopnosť zachovávať svoju integritu a schopnosť občasnej trvalej zmeny.

**Dedivosť.** Je podiel genotypovej premenlivosti na celkovej fenotypovej premenlivosti daného znaku (heritabilita). Určuje nakoľko je variabilita znaku podmienená dedične, teda nakoľko sa vlastnosti rodičov budú prenášať na ich potomstvo.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
Dedenie

**Dedenie** môže byť

*v práve: prechod majetku a niektorých práv a povinností zomretej osoby na dedičov, pozri dedenie (právo)
*v biológii: prenos genetickej informácie z generácie na generáciu, pozri dedenie (genetika)
*v informatike:
**v objektovom programovaní: spôsob vytvárania nových tried s použitím tried, ktoré už boli definované, pozri dedenie (programovanie)
**v oblasti umelej inteligencie: pozri dedenie (genetický algoritmus)
*tradovanie
Dedenie (genetika)

**Dedenie** je prenos dedičných vlôh (alel, génov) pohlavnými bunkami – gamétami do zygoty. V modernom chápaní ide o udržanie individuálnej či druhovej špecifickosti replikáciou a odovzdávaním genetickej informácie (transkripcie a translácie) rodičov potomkom. Nededia sa teda hotové znaky a vlastnosti, ale vlohy pre ne. Dedenie je podstatou dedičnosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Dedičnosť
Dedukcia

**Dedukcia** alebo **odvodzovanie** je proces postupných transformácií výrazov pomocou odvodzovacích pravidiel. Každé jednotlivé použitie odvodzovacieho pravidla na dané výrazy (sekvencie) sa nazýva krokom dedukcie.

Dedukcia je myšlienková operácia, ktorá z jednej alebo viacerých premís (súdov) vyvodzuje výrok, čiže úsudok ktorý je ich logickým dôsledkom.

Dedukcia je usudzovanie, odvodzovanie zvláštneho, menej všeobecného zo všeobecného.

## Pozri aj
*progresívna dedukcia
*regresívna dedukcia
*logická dedukcia

## Externé odkazy
* 
* METÓDY LOGICKÉHO UVAŽOVANIA 

Kategória:Logika
Kategória:Matematika
Logická dedukcia

**Logická dedukcia** je dedukcia uskutočňovaná v súlade s logickými pravidlami.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Progresívna dedukcia

**Progresívna dedukcia** je dedukcia, ktorá vychádza z axióm a odvodzovaním postupuje k teorémam. Progresívna dedukcia pripomína vodný tok, ktorý vyteká z prameňa (z axióm).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Regresívna dedukcia

**Regresívna dedukcia** je dedukcia, ktorá vychádza z teorém a vedie späť k axiómam. Regresívna dedukcia má povahu dôkazu. Opakom regresívnej dedukcie je progresívna dedukcia.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Defekcia

**Defekcia** () je latinský výraz, ktorý môže byť použitý vo význame ubúdanie síl, alebo vo význame odpadlíctvo, odboj, čo sa týka najmä zbehnutia k nepriateľovi. 

Ako politická defekcia () sa v českom prostredí označuje hlasovanie mimo stanovenú stranícku líniu.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Defekt

**Defekt** (z lat. defectus = úbytok) môže byť:
* porucha, chyba, kaz
* nedostatok, poškodenie, strata
* v defektológii: chýbanie, nedostatok, poškodenie, porucha toho, čo je u normálneho jedinca zdravé a bežné, pozri defekt (defektológia)
* v matematike:
**u kvadratickej formy alebo jadra, pozri defekt (kvadratická forma)
**u analytickej funkcie, pozri defekt (Nevanlinna)
**v geometrii: skrátene uhlový defekt
* hovorovo: (neúmyselné) prepichnutie pneumatiky, pozri pneumatika
* album nemeckej skupiny Oomph! z roku 1995
Defekt (defektológia)

**Defekt** je chýbanie, nedostatok, poškodenie, porucha toho, čo je u normálneho jedinca zdravé a bežné.

Rozlišujú sa tieto druhy defektov:
*orgánový defekt (vývojová anomália, následok choroby, následok úrazu)
*funkčný defekt (porucha funkcie bez postihnutia orgánového tkaniva, napr. neuróza srdcová, neuróza žalúdočná a pod.).

S defektom, či už chybou alebo poruchou, sa postihnutý človek buď dokáže sám vyrovnať, a potom je defekt jeho osobnou záležitosťou, alebo sa s ním nedokáže vyrovnať, a potom defekt už nie je len záležitosťou postihnutého. Tým nadobúda sociálnu dimenziu, stáva sa záležitosťou spoločenskou (defektivita).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Medicína
Defektivita

**Defektivita** je porucha celistvosti osobnosti v jej vzťahoch k spoločenskému prostrediu, predovšetkým v pomere k výchove, k vzdelaniu a k práci. K defektivite vedie len taký defekt, ktorý nadobudol tzv. sociálne dimenzie, t. j. prestal byť záležitosťou osobnou a stal sa záležitosťou spoločenskou. Defektivita je predmetom defektológie.

## Hlavné znaky defektivity

# porucha sa týka vzťahov k ľuďom nepostihnutým
# má charakter dialektický, t. j. spoločnosť pôsobí na postihnutého a postihnutý na to príslušne reaguje
# ide o  dlhodobý proces
# nie je stavom trvalým, t. j. môže sa zhoršovať i zlepšovať, až sa aj vytratiť.

Formou a prejavom defektivity sú poruchy správania.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Analytická definícia

**Analytická definícia** je definícia pojmu, ktorého význam je v myšlienkovej tradícii jeho používaním už stanovený, pričom neobsahuje moment konvencie. Analytická definícia je
jazykový prostriedok, ktorým vymedzujeme (obmedzujeme) význam výrazu už existujúceho.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Aristotelovská definícia

**Aristotelovská definícia** je definícia pojmu cez najvyšší rod a druhový rozdiel.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Aristoteles
Defektológia

**Defektológia** (z lat. defectus = úbytok, nedostatok; z gr. logos = slovo, náuka) je veda o defektnom človeku (v etymologickom zmysle), t. j. o človeku postihnutom nejakým nedostatkom telesným, zmyslovým alebo duševným. Predmetom defektológie je defektivita.

Defektivite možno predchádzať a možno ju ovplyvňovať, alebo celkom likvidovať špeciálnymi pedagogickými prostriedkami, najmä metódami reedukácie, kompenzácie a rehabilitácie.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Psychológia
Kategória:Pedagogika
Deskriptívna definícia

**Deskriptívna definícia** je forma definície, pri ktorej ide o charakterizáciu entity uvedením nepodstatnej vlastnosti, ktorá však prináleží všetkým entitám istej triedy a nijakej inej entite inej triedy.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Definícia

**Definícia** je vymedzenie významu nejakého výrazu; logická operácia/ postup formulovania kritérií rozlíšenia skúmanej entity od iných entít (špecifikácia entity) konštruovania entity, používania entity a vyjadrovania špecifík významového útvaru, napríklad pojmu.

Definíciu možno chápať ako skratkovitú dohodu, druh stanovenia, ako používať slovo, znak, pojem, alebo druh opisu ich významu. Definiendum je podľa toho skratkou pre definiens.

Na definovanie jestvujú presné pravidlá, napr. pravidlo zákazu kruhu v definovaní.

## Názory na definíciu
Podľa V. Neffa je definícia stanovenie obsahu pojmu.

Podľa Platóna je definícia jeden z prejavov, činiteľov, prostriedkov, podmienok poznania.

Vo vede je definícia presné vysvetlenie slov a výrazov (pojmov, výrokov) v termínoch (slovách) ktorých význam je nepochybný a je všeobecne (dostatočne) známy.

## Pozri aj
* reálna definícia

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Definícia na  pohodovamatematika.sk 

Kategória:Logika
Kategória:Veda
Explicitná definícia

**Explicitná definícia**

Napriek názornému pôvodu sa na pojmy zavedené v axiómach, na ich vzťahy a vlastnosti - tzv. základné alebo primitívne pojmy - pozeráme  iba ako na dané v axiómach. Hovorí sa, že nie sú definované explicitne, ale implicitne. Všetky ďalšie pojmy sa definujú explicitne pomocou axióm a základných pojmov. Dedukcia pojmov je prípustná len pomocou pravidiel logiky.

## Externé odkazy
*
Induktívna definícia

**Induktívna definícia** je jeden zo spôsobov definovania objektov matematických a logických systémov. Spočíva v tom, že sa uvádzajú: 
# východiskové alebo elementárne objekty systému
# pravidlá alebo operácie, ktoré umožňujú z daných objektov budovať nové objekty systému.

Takto sa definuje napr. prirodzené číslo v aritmetike. Induktívna definícia má byť úplná, t. j. jej prostriedkami sa majú definovať všetky objekty daného systému a len tieto objekty.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Matematika
Kategória:Logika
Operacionálna definícia

**Operacionálna definicia** je definícia prostredníctvom poukázania na tú experimentálne opakovateľnú operáciu, ktorej objektívny výsledok je prístupný bezprostrednému pozorovaniu alebo meraniu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Veda
Reálna definícia

**Reálna definícia** alebo **vecná definícia** je definícia, ktorá sa vzťahuje na predmety alebo vlastnosti, na triedy predmetov alebo vlastností a vyjadruje výsledok poznania
ich podstaty.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické pojmy
Regulujúca definícia

**Regulujúca definícia** je definícia nahrádzajúca neostrý intuitívny pojem, ktorého význam je sčasti určený v myšlienkovej tradícii jeho používaním, ostrým pojmom, a preto okrem analytického momentu obsahuje i moment konvencie (napr. neostrý pojem mladý
človek je v právnej praxi nahradený ostrým pojmom mladistvý).

## Externé odkazy
* 

Kategória:Terminológia
Definitio essentialis

**Definitio essentialis** (lat., doslova: podstatné určenie) je pojmové určenie, ktoré definuje predmet alebo jav na základe jeho podstatných vlastností. Jeho opakom je definitio attributiva vel accidentalis.

## Externé odkazy
* Philex - Lexikon der Philosophie 

Kategória:Filozofické pojmy
Kategória:Latinské výrazy
Definovanie

**Definovanie** je procesuálna stránka definície. Je paralelou k usudzovaniu, lebo vykonáva medzi termínmi podobnú službu ako usudzovanie medzi výrokmi.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Kategória:Filozofické pojmy
Fyzikálny dej

**Fyzikálny dej** alebo **fyzikálny proces** je fyzikálny jav, ktorý sa premieňa v čase; ako napríklad šírenie (vlnenie, žiarenie, šírenie polí, šírenie častíc, röntgenové žiarenie, žiarenie alfa, žiarenie beta atd.)
Fyzikálny dej, je dej, počas ktorého sa látky nemenia na iné látky. Mení sa len skupenstvo látok, alebo veľkosť častíc danej látky. Napr. topenie ľadu, roztápanie snehuliaka, krájanie chleba, trhanie papiera atď.
Vo väčšine prípadov je tento dej vratný (látku dokážeme dostať do pôvodného stavu napr. pokrčený papier možno vystriekať).

## Pozri aj
* Fyzikálny jav
* Fyzikálny stav

## Zdroj
*
Svätý dej

**Svätý dej** je v katolicizme typický náboženský fenomén, ako napr. obeť, očista a pod.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Náboženstvo
Syntetická definícia

**Syntetická definícia** je definícia nového pojmu na základe dohody (konvencie); nie je to svojvoľná
definícia, ale musí spĺňať kritérium jednoznačnosti - definuje jediný pojem. Syntetická definícia stanovuje význam výrazu novo zavádzaného.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Jazykoveda
Definiendum

**Definiendum** je definovaný výraz, výraz, ktorý má byť pri definovaní
definovaný.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Logika
Dejiny estetiky

**Dejiny estetiky** skúmajú estetické názory minulosti. Skúma sa pritom to, čo sa označovalo ako estetika a patrilo do osobitnej estetickej disciplíny, čo sa teda expressis verbis hovorilo o kráse a umení; zároveň skúma aj vládnuci vkus a mravy tej ktorej doby, umelecké diela, ktoré sa v nej zrodili, teóriu aj prax, výtvarné umenie aj hudbu, poéziu aj rečnícke umenie 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Estetika
Dejiny ľudstva

**Dejiny ľudstva** (iné názvy: **história ľudstva**, **[[dejiny]]** [v užšom zmysle], **[[dejiny|história]]** [v užšom zmysle]) je vývoj alebo opis vývoja ľudskej spoločnosti ako celku alebo jej častí či jednotlivcov. Pokiaľ sa dejiny ľudstva zaoberajú ľudstvom ako celkom zo všetkých hľadísk (čiže nejde o špeciálne dejiny), nazývajú sa aj **všeobecné dejiny**, **univerzálne dejiny**, **dejiny sveta** či **svetové dejiny**.

Tento článok sa obsahovo prelína s článkom dejiny. Napr. delenia dejín ľudstva (ich periodizácie a pod.) sú uvedené v spomínanom článku.

## Priebeh všeobecných dejín ľudstva

Ľudskej písanej histórii predchádzal pravek, začínajúci paleolitom, po ktorom nasledoval neolit. Počas neolitu sa začala poľnohospodárska revolúcia, a to medzi rokmi 10 000 pred Kr. až 5 000 pred Kr. na úrodnom polmesiaci na Blízkom východe. Počas tohto obdobia začali ľudia systematicky hospodáriť s rastlinami a zvieratami. Ako poľnohospodárstvo postupovalo, väčšina ľudí prešla z kočovného života na usadlý životný štýl ako poľnohospodári v stálych osadách. Relatívna bezpečnosť a vyššia produktivita, ktorú poskytovalo poľnohospodárstvo, umožnili spoločenstvám expandovať do čoraz väčších jednotiek podporovaných pokrokom v doprave.

Či už v praveku alebo v iných historických dobách, ľudia vždy potrebovali byť blízko spoľahlivých zdrojov pitnej vody. Osady sa rozvíjali na brehoch riek už v rokoch 3 000 pred Kr. v Mezopotámii, na brehoch egyptskej rieky Níl, v údolí rieky Indus a pozdĺž čínskych riek. S rozvojom poľnohospodárstva sa obilné poľnohospodárstvo stalo sofistikovanejším a prinútilo rozdelenie práce na ukladanie potravín medzi vegetačnými obdobiami. Rozdelenia práce viedli k vzostupu vyššej triedy a rozvoju miest, ktoré boli základom civilizácie. Rastúca zložitosť ľudských spoločností si vyžadovala systémy účtovníctva a písania.

Starovek (približne do roku 500 po Kr.) bol charakteristický rozkvetom väčších ríš (antika). Stredovek (asi 500 - 1 500 po Kr.) bol svedkom vzostupu kresťanstva, islamu (vo vrcholnom stredoveku) či začiatku renesancie (asi od 14. storočia). Zavedenie kníhtlače v Európe v polovici 15. storočia prinieslo revolúciu v komunikácii a uľahčilo šírenie informácií, čím sa urýchlil koniec stredoveku a začala sa vedecká revolúcia. Raný novovek (približne od roku 1500 do roku 1800) zahŕňal obdobie osvietenstva a zámorských objavov. V 18. storočí nahromadenie poznatkov a technológií prinieslo priemyselnú revolúciu a začal sa neskorý novovek (približne od roku 1800 do súčasnosti). 

## Referencie

Kategória:História
Dejiny medicíny

**Dejiny medicíny** začínajú na empirickom základe už v praveku. Prvé liečivé prostriedky boli voda, teplo, svetlo a liečivé rastliny.

## Externé odkazy
* 


Kategória:Medicína
Medicína
Dejiny myslenia

**Dejiny myslenia** sú súčasť dejín, ktorá sa zaoberá vývinom myslenia, napr.
dejiny politického myslenia.

## Externé odkazy
* 

Kategória:História
Najnovšie dejiny

**Najnovšie dejiny** je obdobie dejín ľudstva buď od roku 1918, alebo od roku 1945 dodnes. Je to časť moderných dejín nasledujúca po novších dejinách, alebo v iných deleniach obdobie nasledujúce po novoveku. 

Kultúrnou náplňou najnovších dejín je súčasná kultúra so súčasnou filozofiou. súčasnou vedou, súčasným umením, súčasným náboženstvom atď.

Kategória:Obdobia svetových dejín
Dejiny politického myslenia

**Dejiny politického myslenia** tvoria časť politológie, ktorá skúma vývin politického myslenia. 

Úlohou dejín politického myslenia je zhrnúť a zovšeobecniť názory na politiku, politické inštitúty, deľbu politickej moci čiže na tvorbu usporiadania spoločnosti.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Politológia
Dejiny spásy

**Dejiny spásy** (lat. *historia salutis* alebo *historia sacra*) je termín používaný v kresťanskej tradícii. Označuje ten aspekt dejín, v ktorom sa jediný a pravý Boh – Otec, Syn a Duch Svätý – rôznymi cestami a prostriedkami zjavuje, zmieruje a spája so sebou ľudí, ktorí sa odvracajú od hriechu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Teológia
Dejiny umenia

**Dejiny umenia** odvetvie umenovedy, ktorého náplňou je interpretácia historického pohybu umenia (vývoja umenia), t. j. výklad príčin, súvislostí a foriem vývoja umenia a zároveň interpretácia významu tvorivých individualít.

**Vývoj umenia** alebo **dejiny umenia** je vzchádzanie alebo utváranie sa jedných stavov alebo foriem umenia z druhých. Premet dejín umenia ako disciplíny.

Základné obdobia dejín umenia sú:
*praveké umenie
*staroveké umenie, najmä antické umenie
*stredoveké umenie:
**románsky sloh 
**gotický sloh
*novoveké umenie
**renesancia
**barok
**rokoko
**klasicizmus
**romantizmus
* súčasné umenie (moderné umenie v širšom zmysle):
**realizmus
**impresionizmus
**symbolizmus
**moderné umenie v užšom zmysle
***secesia
***Art Deco
***iné moderné umenie


Kategória:História
Kategória:Umenie
Umenie
Kategória:Dejiny výtvarného umenia
Dejiny vedy

**Dejiny vedy** sú dejiny vývoja vedy a vedeckého myslenia, resp. oblasť historickej vedy, ktorá má túto za predmet svojho výskumu.

## Veda v 18. storočí
[náhľad|Portrét [Isaac Newton|Isaaca Newtona, objaviteľa gravitácie a Newtonových pohybových  zákonov.]]
Veda 18. storočia je ucelený obraz sveta, ktorého základným, zjednocujúcim jadrom je jednoznačné, absolútnu úplnosť si nárokujúce vysvetlenie všetkých prírodných javov pohybom a vzájomným pôsobením diskrétnych telies, čo sa vyjadruje diferenciálnymi pohybovými rovnicami (ich základom je druhý Newtonov zákon) a rovnicami poľa (ich prototypom je zákon gravitácie).

Pre koncepcie 18. storočia je typická myšlienka jednoznačnosti, strohej a prísnej závislosti jedných javov od druhých.

Veda 18. storočia vtesnala všetky javy do príčinnoo-účinkovych reťazcov, čím ich vytřhala zo všeobecnej a nekonečnej kozmickej súvislosti. Zaujímala sa o - povedané so Schillerom - pozdĺžne súvislosti a zanedbala nespočetné priečne súvislosti, ktoré narúšajú a komplikujú jednoduchú závislosť. Veda postupne zistila existenciu aj týchto *priečnych* súvislostí, ale usilovala sa ich
rozložiť na jednoduché *pozdĺžne* súvislosti.

Obrovský vplyv na vedu 18. stor. mala predstava o stálej závislosti dvoch veličín, ktorá sa zachováva pri ich nekonečnom narastaní alebo ubúdaní.

Všeobecným pozadím všetkých vedeckých úvah v 18. storočí bola myšlienka univerzálneho mechanistického determinizmu, ktorá vyvrcholila v úsilí nájsť jedinú sústavu rovníc jednoznačne determinujúcich správanie každej čiastočky vesmíru.  Pred fyzikou 18. storočia si boli všetky sféry skutočnosti rovné, všetky sa dali pochopiť ako pohyb pevných telies v absolútnom priestore.

## Veda 19. storočia
[náhľad|Fotografia [Charles Darwin|Charlesa Darwina, zakľadateľa teórie evolúcie.]]
Veda 19. storočia sa vyznačuje myšlienkami neredukovateľnosti zložitých procesov na pohyb a vzájomné pôsobenie častíc a neoddeliteľnosti zložitých procesov od pohybu a vzájomného pôsobenia častíc, ktoré sú opísané klasickými rovnicami. Veda 19. stor. sa vyznačuje koncepciou zložitého, rôznorodého sveta s kvalitatívne odlišnými formami pohybu. V teóriách vedy 18. stor. jestvovali vnútorné apórie, ktoré sa dali prekonať len predpokladaním zložitejších procesov,
neredukovateľných na mechaniku. 

Vo vede 19. storočia sa presadzuje koncepcia zložitého, rôznorodého sveta s kvalitatívne odlišnými formami pohybu.

V 19. storočí sa veda postupne rozchádza s myšlienkou univerzálnej zákonitosti (ako ju vyznávala veda 18. st.), ktorá by jednoznačne určovala všetko prírodné a spoločenské dianie. Postupne sa presadzuje  myšlienka hierarchie navzájom neredukovateľnych zákonitostí. Do popredia preniká myšlienka špecifickosti jednotlivých sfér skutočnosti. Vo fyzike sa stretávame s myšlienkou obmedzenej platnosti jednotlivých zákonov, ako aj so skúmaním nevratných procesov. V biológii sa objavuje empiricky interpretovateľný pojem vývoja. V úvahách o spoločenských útvaroch sa objavuje myšlienka historizmu, ktorá sa postupne stane jednou z dominánt v skúmaní spoločnosti, kultúry a človeka.

## Zdroje
* 
* 
* 


Kategória:História
Kategória:Veda
Dekonštrukcia (filozofia)

**Dekonštrukcia** je búranie, odstraňovanie, spôsob filozofickej práce, ktorý rozvinul okrem iných J. Derrida v nadväznosti na M. Heideggera, ktorý svoj program dekonštrukcie metafyziky sformuloval pôvodne ako úlohu deštrukcie dejín ontológie. De(kon)štrukcia je kritická ohľadne tradície, ale táto kritika sa odohráva v mene tradicie. V dekonštrukcii (tak ako ju rozvíja francúzska filozofia, nielen Derrida) ide o odhaľovanie dvojznačnosti, ktorú Heidegger sformuloval ako: filozofia ako tradicia a filozofia ako myslenie. Francúzska filozofia od polovice 60. rokov 20. storočia sa snaží ukázať príslušnosť filozofickej tradicie k tradícii a zároveň skúmať, ako táto formácia rozvíja možnosť myslenia. Táto úloha sa orientuje jednak monograficky (na Marxa, Hegela, Kanta,...) ako aj tematicky (písmo, umenie, politika, dejiny,...).

## Dekonštrukcia podľa Derridu
Podľa Derridu je dekonštrukcia analýza tradovaných významových útvarov až dovtedy, kým neodhalíme ich skryté a potlačené predpoklady. Pojem dekonštrukcie sprvu vo väčšej miere zarezonoval predovšetkým v americkej literárnej vede; pre Derridu samého je *dekonštrukcia* výrazom pre zmenu poriadku racionality, v ktorej žijeme. 

Idea dekonštrukcie bola azda vedúcou myšlienkou pri založení Collège International de Philosophie r. 1983 v Paríži pod Derridovým vedením. Tento ústav má na interdisciplinárnej urovni a mimo akademickej hierarchie udržiavať otvorenú možnosť slobodného filozofického výskumu .

## Externé odkazy
* 

Kategória:Filozofické smery
Dekrét

**Dekrét** (lat.) je úradné rozhodnutie, opatrenie, dokument.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Latinské výrazy
Deľba práce

**Deľba práce** je rozdelenie práce/pracovného procesu medzi jednotlivcov alebo skupiny, špecializovaných/-né (v tejto súvislosti) na komplementárne aktivity.

V spoločenských vedách hovoríme aj o **spoločenskej deľbe práce**, myslí sa tým deľba práce „spoločnosti“, čiže od úrovne celej spoločnosti až po úroveň podniku. 

Deľbu práce možno chápať veľmi rôzne. Jednak podľa územných ekonomických oblastí (územná deľba práce), jednak podľa typu práce. Ďalej môžeme mať na mysli deľbu na hlavné odvetvia (poľnohospodárstvo, priemysel, obchod, služby) alebo deľbu na druhy a poddruhy prác (odvetvia poľnohospodárstva a podobne) alebo deľbu práce v dielni či podniku. Z iného pohľadu môžeme rozlišovať vnútenú deľbu práce (pracovníci majú konkrétnu prácu vnútenú majiteľom podniku) a (viac-menej) dobrovoľnú (špecializácia podnikov na jednotlivé činnosti). Na úrovni podniku zas rozlišujeme horizontálnu deľbu práce (medzi zamestnancami na rovnakej úrovni) a vertikálnu deľbu práce (medzi riadiacimi a výkonnými pracovníkmi a podobne).

Najznámejšími autormi, ktorí sa deľbou práce podrobne zaoberali, sú: Émile Durkheim, Adam Smith ("Traktát o podstate a pôvode bohatstva národov"), Karl Marx ("Kapitál") a Frederick W. Taylor (tzv. taylorizmus).

## Deľba práce v dejinách (prevažne marxistický pohľad)
Začiatky deľby práce spadajú do obdobia 40&nbsp;000 pred Kr. až 10&nbsp;000 pred Kr.

Prvá veľká spoločenská deľba práce, ktorá bola určitou špecializáciou vnútri poľnohospodárstva, a v ktorej došlo k oddeleniu pastierskych kmeňov od celkového množstva kmeňov, resp. k oddeleniu chovu dobytka od ostatného poľnohospodárstva, viedla k značnému zvýšeniu produktivity práce a vytvorila materiálne predpoklady pre vznik súkromného vlastníctva.

Druhá veľká spoločenská deľba práce, za ktorej dochádza k odlúčeniu remesla, ktoré bolo pôvodne vedľajšou činnosťou poľnohospodára, od poľnohospodárskej činnosti; viedla k ďalšiemu zvýšeniu produktivity práce; bola jednou z podmienok vzniku tovarovej výroby a začiatkom procesu oddeľovania mesta od dediny.

Tretia veľká spoločenská deľba práce bolo osamostatnenie obchodu.

Kategória:Práca
Delenec

**Delenec** je hodnota, ktorú rozdeľujeme; číslo, ktoré sa pri delení delí.

Príklad: 6 : 2 = 3 delenec je 6

## Pozri aj
* deliteľ

Kategória:Aritmetika
Delenie

**Delenie** môže byť:
*v matematike: jedna z matematických operácií, pozri delenie (matematika)
*v technike: vyznačenie rovnakých vzdialeností, pozri delenie (technika)
*v biológii: druh rozmnožovania, pozri bunkové delenie a nepohlavné rozmnožovanie

## Iné projekty
Prirodzená deľba práce

**Prirodzená deľba práce** je historicky prvá a najjednoduchšia deľba práce pozostávajúca z prideľovania určitých činností vo výrobnom procese podľa veku a pohlavia v rámci výrobnej a spotrebnej jednotky (na rozdiel od spoločenskej deľby práce).

K prirodzenej deľbe práce dochádza už v prvotnopospolnom zriadení: dospelí muží sa zaoberajú prevažne lovom zveri a rybolovom, ženy zberom plodov a domácim hospodárstvom, starci zhotovovaním výrobných nástrojov a pod..

## Externé odkazy
* 

Kategória:Paleolit
Spoločenská deľba práce

**Spoločenská deľba práce** je deľba práce, za ktorej dochádza na jednotlivých stupňoch vývoja
výrobných síl k členeniu jednotlivých činností vo výrobnom procese medzi jednotlivých príslušníkov alebo skupiny spoločnosti podľa druhov vyrábanej produkcie a k vzájomnej výmene produktov ich práce, aby uspokojili svoje potreby (na rozdiel od prirodzenej deľby práce). 

Spoločenská deľba práce je daná stupňom a charakterom rozvoja výrobných síl spoločnosti; rozvoj výrobných síl vedie k prehlbovaniu spoločenskej deľby práce, jednotlivé druhy produktívnej činnosti sa stávajú relatívne samostatnými sférami pôsobenia určitých individuálnych alebo skupinových výrobcov; v dôsledku toho sa jednotlivé práce stávajú navzájom závislými prácami a jednotliví výrobcovia navzájom závislými vyrobcami; svoje rôznorodé potreby môžu uspokojovať len vzájomnou jednotou špecializácie a kooperácie, pričom určujúcou stránkou je špecializácia a určovanou kooperácia. Každý jej nový stupeň znamená zvýšenie produktivity práce. 

Viedla k vzniku spoločenských tried a štátu. 

## Druhy/príklady

* druhá veľká spoločenská deľba práce
* prvá veľká spoločenská deľba práce

## Externé odkazy
* 

Spoločenská deľba práce
Delenie pojmu

**Delenie pojmu** je spôsob slovného objasňovania pojmu, ktoré spočíva v uvádzaní všetkých druhov pojmu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sémantika
Deliteľ

V slovenskom jazyku sa slovo **deliteľ** používa v dvoch rôznych významoch. V algebraických výrazoch obsahujúcich operáciu delenia, je **deliteľom** každý podvýraz ktorým sa delí delenec. Napríklad vo výraze 1/(1+x) je
deliteľom výraz 1+x kde x \neq -1.

V druhom význame, **deliteľom** celého čísla k je každé také celé
číslo l ktoré delí číslo k bezo zvyšku. Ináč povedané, deliteľom celého čísla k je každé také celé číslo m ku ktorému existuje celé číslo n tak, že k=m.n. Z praktických dôvodov sa definujú nasledujúce pojmy:

* Každé celé číslo k delia bezo zvyšku čísla 1, -1, k a -k. Preto týmto deliteľom hovoríme **triviálne delitele**. Delitele ktoré nie sú triviálne, sú **netriviálne**.
* Každému kladnému deliteľovi čísla k, ktorý je rôzny od samotného k, hovoríme **vlastný deliteľ**.

Napríklad, deliteľmi čísla 12 sú čísla 1, -1, 2, -2, 3, -3, 4, -4, 6, -6, 12, -12 naproti tomu číslo 5 nie je deliteľom čísla 12, pretože zlomok
12/5 nepredstavuje prirodzené číslo. Netriviálne delitele čísla 12 sú 2, -2, 3, -3, 4, -4, 6, -6. Vlastné delitele čísla 12 sú 1, 2, 3, 4, 6.

*Poznámka: Niektoré kurzy matematiky nepokladajú číslo 1 za vlastného deliteľa. V článkoch v [[Slovenská Wikipédia|slovenskej Wikipédii]], keď budeme písať o vlastných deliteľoch, budeme pod nimi rozumieť delitele podľa vyššie uvedenej definície.
*

## Referencie


## Pozri aj

*prvočíslo
*dokonalé číslo
*abundantné číslo
*redundantné číslo

## Externé odkazy
*  Deliteľ 

Kategória:Aritmetika
Déma

**Déma** (z gréckeho δῆμος (*[[démos]]*) - ľud, plurál *demoi* (slov. démy), ) boli združenia športových priaznivcov v hipodrómoch, v staršej literatúre považované aj za politické strany. Dnes je už tento názor považovaný za vyvrátený. Priaznivci jednotlivých strán žili spravidla v jednej štvrti a organizovali akési ľudové milície, ktoré sa neraz podieľali na výtržnostiach a nepokojoch. Démy nemali trvalý politický program a ich protesty, či akcie s politickým nádychom boli skôr reakciami na vtom čase vzniknuté problémy. Neboli teda politickými stranami v pravom slova zmysle. Samotné združenia neboli príliš veľké (v 6. storočí mali Modrí v hlavnom meste Konštantínopole asi 900 príslušníkov), avšak v prípade sporov dokázali na svoju stranu prilákať omnoho väčšie davy a dokonca vyvolať nepokoje (vzbura proti cisárovi Anastasiovi v 512, Povstanie Nika!,...) 

Pôvod dém možno hľadať už v časoch Rímskej ríše, významné postavenie však dosiahli v období Byzantskej (Východorímskej) ríši. Pôvodne boli démy štyri (Zelení, Modrí, Červení, Bieli), postupom času však prevahu vo významných mestách získali najmä zoskupenia Zelených (*prasinoi*) a Modrých (*venetoi*).
Význam dém bol veľký najmä v 6. storočí, po 7. storočí bol ich vplyv obmedzený iba na ceremoniálne funkcie.

O presnej sociálnej štruktúre dém sa mnoho nevie, podľa niektorých názorov však Modrí viac inklinovali k ortodoxii a presadzovali záujmy bohatých vlastníkov pozemkov, Zelení mali naopak presadzovať skôr monofyzitizmus a presadzovať záujmy remeselníkov a kupcov. Skutočná sociálna štruktúra strán však taká jednoduchá nebola a v oboch démach sa nachádzali vyznávači oboch vierovyznaní a osoby s rozličným profesijným zameraním.

## Referencie

## Pozri aj
* Povstanie Nika
* démos
* obec (Grécko)

Kategória:Byzantská ríša
Edward Dembowski

**Edward Dembowski** (* 31. máj 1822, Klementowice, Poľsko – † 28. február 1846, Podgórze) bol poľský filozof, literárny kritik, novinár a vodca revolučnodemokratickej skupiny v krakovskom povstaní v roku 1846.

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Małgorzata Pronobis Dembowski Edward: zestawienie bibliograficzne w wyborze Kielce: Pedagogiczna Biblioteka Wojewódzka w Kielcach, 2009.
* *[http://www.pbc.rzeszow.pl/dlibra/plain-content?id=5464 Stecka M, „Edward Dembowski”]*, Lwów, 1911.
* *[http://rcin.org.pl/dlibra/docmetadata?id=31276&from=&dirids=1&ver_id=&lp=10&QI= Limanowski B, „Historja ruchu rewolucyjnego w Polsce w 1846 r.”]*, Kraków, 1913.
* [Dzieła Edwarda Dembowskiego](https://polona.pl/search/?filters=public:1,creator:%22Dembowski,_Edward_(1822--1846)%22) 
* 

## Zdroj

Kategória:Poľskí filozofi
Kategória:Literárni kritici
Kategória:Poľskí novinári
Kategória:Socialisti
Demiurg

**Demiurg** (po gr. *demiurgos*) môže byť:
*v antike: remeselník
*vo filozofii: stvoriteľ sveta, pozri demiurg (filozofia)
*mimozemský druh vo fiktívnom svete *Warhammer 40,000*, pozri Demiurg (Warhammer 40,000)

## Pozri aj
* Demiurge Studios
Ľudová demokracia

náhľad|Ľudové republiky a ľudovodemokratické republiky:
**Ľudová demokracia** alebo **ľudovodemokratické zriadenie** (v názve štátu spravidla ako **…ľudová republika**, ale aj **…ľudovodemokratická republika**) je forma štátu, ktorá vznikla po druhej svetovej vojne v satelitoch Sovietskeho zväzu (Mongolsko a podobne), ale rozšírila sa najmä po druhej svetovej vojne v komunistických krajinách strednej Európy. Vtedy sa považovala buď za akúsi prechodnú fázu od kapitalizmu k socializmu (v užšom zmysle), alebo za prvú etapu socializmu. Od politického systému v ZSSR sa však táto forma štátu líšila len formálne (najmä existenciou národného frontu). Príklady: Česko-Slovensko (1948 - 1960), Maďarsko, Poľsko.

Ako ľudové demokracie (teda „ešte nie socialistické štáty“) sa označovali (a často dodnes označujú) aj niektoré ázijské komunistické krajiny, napríklad KĽDR.

Z pohľadu marxistov je ľudová demokracia „forma diktatúry proletariátu, ktorá vznikla v priebehu národnej a demokratickej revolúcie vo viacerých východoeurópskych a ázijských krajinách“.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Politika
Kategória:Komunizmus
Vojenská demokracia

**Vojenská demokracia** je posledná etapa vývinu prvotnopospolnej spoločnosti (a zároveň rodovej spoločnosti) - obdobie jej rozkladu a vzniku štátu. Termín *vojenská demokracia* zaviedol Lewis Henry Morgan.

## Pozri aj
* demokracia

## Externé odkazy
* 

Kategória:Antropológia
Kategória:Pravek
Kategória:Sociológia
Revoluční demokrati

**Revolučná demokracia** je hnutie za dovŕšenie buržoáznodemokratickej revolúcie v zmysle odstránenia feudalizmu revolučnou cestou pri opieraní sa o ľud (najmä roľníctvo). Jej predstaviteľom išlo o dôsledné uskutočnenie demokratických reforiem, neraz v spojení s utopickým socializmom. Vo filozofii revolučných demokratov dominoval materializmus.

## Pozri aj
*Heinrich Heine
*Nikolaj Platonovič Ogariov

## Externé odkazy
* 

Kategória:Politické hnutia
Demokratúra

**Demokratúra** je politické riadenie spoločnosti a ekonomiky, v ktorom sa diktatúra mieša s prvkami demokratických foriem. Demokratúra je výsledkom negociačných zmien, známych ako reforma pactada, kde časť politickej elity predchádzajúceho systému sa dohovára s časťou elity opozičnej, realizujúc model *okrúhleho stola*. Takéto riešenie je veľmi riskantné, pretože vedie k oprávneným výhradám, k nečistej politickej hre, kvázimafistických dohovorov a závislostí, nehovoriac už o tom, že takýto prístup odcudzuje masy. 

Poľsko a bývalé Česko-Slovensko prežili i systémové napätia späté s takýmto spôsobom *odchodu od komunizmu*. Línia oddeľujúca *demokratúru* od obyčajnej diktatúry je tenká a jej prekročenie môže byť vecou náhody.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Politika
Démon

**Démon** je v kresťanstve diabol, zlý duch, zvodca. Kniežaťom démonov je Belzebub.

## Pozri aj
* asura
* démonizácia
* diabol
* Satan

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* 

Kategória:Mýtické bytosti
Démonizácia

**Démonizácia** je vyhlasovanie niečoho za diabla, interpretovanie niečoho ako diabolské.

## Externé odkazy

*
Deontológia

**Deontológia** (gr.) je časť etiky, ktorá skúma povinnosť, morálnu požiadavku, normu, to, čo sa má (Sollen). Výraz *deontológia* zaviedol Jeremy Bentham.

Deontologická etika pri rozlišovaní dobra a zla nahliada na úmysel, nie na výsledok resp. dôsledok morálne posudzovaného konania, preto sa dá povedať, že je v protiklade k teleologickej alebo konzekvencialistickej etike. Kantova etika sa považuje za deontologickú, čo možno ľahko pochopiť z jeho kategorického imperatívu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Etické prístupy
Denominácia

**Denominácia** môže byť
* pomenovanie, nazvanie; proces pomenovania
* v náboženstve:
** voľná cirkev
** jednotlivá protestantská cirkev
** v USA: jednotlivé (akékoľvek, najmä kresťanské) náboženstvo, vyznanie, cirkev, sekta
** náboženská spoločnosť, obec 
* v ekonomike:
** oficiálne zníženie nominálnej hodnoty papierových peňazí, pozri denominácia (zníženie hodnoty peňazí)
** zníženie nominálnej hodnoty akcií, pozri denominácia (akcie)
** neologizmus (z angličtiny): (nominálna) hodnota, vyjadrenie hodnoty (napr. meny), jednotka a podobne, pozri denominácia (hodnota)
Denotát

**Denotát** alebo **referent** je: logický a jazykovedný (sémantický) termín označujúci:
*v logike: predmet existujúci v realite označený menom
*v lexikálnej sémantike: entitu (predmet, jav), na ktorú poukazuje znak prostredníctvom svojho významu, resp. na ktorú sa pri komunikácii vzťahuje a ktorý označuje použitá jazyková jednotka (denotátor); v sémantickom trojuholníku slovo-pojem-vec je denotát vec

## Pozri aj
*sémantický trojuholník
*designát
*designátor

Kategória:Logika
Kategória:Sémantika
Depresia

**Depresia** (z latinského deprimere, utláčať, umlčiavať < de- + premere, *nadol* + *tlačiť*) môže byť: 
* všeobecne: 
** skľúčenosť, stiesnenosť
** zníženie, pokles
* v psychológii: duševný stav charakterizovaný dlhodobo skľúčenou náladou, pozri depresia (psychológia) 
* v medicíne aj: 
** stlačenie
** priehlbina
** ochabnutosť, znížená aktivita
** pohľad dole
* v ekonómii: fáza hospodárskeho cyklu, pozri depresia (ekonómia)
* v hydrológii: zníženie vodnej hladiny, pozri depresia (hydrológia)
* vo fyzike: skrátene kapilárna depresia (zníženie povrchu nezmáčavej kvapaliny v kapiláre a jeho vypuknutie k stredu)
* v geomorfológii: 
** časť zemského povrchu poklesnutá relatívne k okoliu (napr. preliačina), pozri depresia (geomorfológia)
** staršie: preliačina (v zmysle územie pod úrovňou morskej hladiny), pozri preliačina (geomorfológia)
* v meteorológii: oblasť tlakovej níže, pozri tlaková níž
* v astronómii: uhlová vzdialenosť nebeského telesa pod obzorom, pozri depresia (astronómia)
* vo vojenstve: záporný námer, pozri námer
Dermatoglyfika

**Dermatoglyfika** je vedný odbor zaoberajúci sa zákonitosťami utvárania a variability papilárneho terénu. Za základ slúžia odtlačky vzorov, ktoré sú na prstoch rúk,
nôh, na dlaniach a stupajach chodidiel. Slúži na určovanie rozdielov medzi etnickými skupinami, na individuálnu identifikáciu, pri paternitných sporoch (určovanie otcovstva), v medicíne ako diagnostická pomôcka a pri výskume dedičnosti.

## Externé odkazy
* 

Dermatoglyfika
Dermatológia

**Dermatológia** je odvetvie lekárstva zaoberajúce sa všetkými chorobnými zmenami na koži, vyvolanými rôznymi vonkajšími i vnútornými príčinami, ich liečbou a prevenciou; kožné lekárstvo.

## Iné projekty
 

## Externé odkazy
* 


Kategória:Medicínske odbory
Dermometer

**Dermometer** je prístroj na meranie odporu alebo vodivosti kože.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Medicínske prístroje
Derogácia

**Derogácia** znamená zrušenie právneho predpisu alebo jeho časti. Ak sú zrušené len niektoré ustanovenia právneho predpisu, právny predpis aj naďalej zostáva v platnosti, pretože vypustením nektorých ustanovení sa iba novelizuje (mení). Ustanovenie, ktoré úplne alebo čiastočne ruší právny predpis sa nazýva derogačná klauzula. Zvyčajne sa umiestňuje na koniec nového právneho predpisu.

Zrušenie prostredníctvom derogačnej klazuly je výslovné, a to buď explicitné („ruší sa zákon č. 12/1980 Zb.“) alebo implicitné („rušia sa všetky právne predpisy o štátnej arbitráži“). Derogácia však môže byť vykonaná aj mlčky, ak si navzájom odporujú ustanovenia viacerých právnych predpisov (v tomto zmyslu sa niekedy v prípade nového zákona hovorí o obrogácii). Či k tomu v určitom konkrétm prípade naozaj došlo sa určuje podľa kolíznych pravidiel: *lex posterior derogat priori* (neskorší zákon ruší skorší), *lex specialis derogat generali* (konkrétnejší zákon ruší všeobecnejší), příp. také *lex superior derogat inferiori* (zákon vyššej právnej sily ruší zákon nižšej právnej sily).

Klasické rímske právo však chápalo derogáciu len ako čiastočné zrušenie zákona a vedľa nej rozlišovalo abrogáciu, pod ktorou sa rozumelo úplne zrušenie (bez náhrady), nahradenie starého práva novým. Abrogáciu a derogáciu možno rozlišovať aj podľa významu týchto slov v latinčine: abrogácia bude úplným, absolútnym zrušením („smrťou“ normy), zatiaľ čo derogácia bude len neúčinnosťou normy v určitom kontexte („uspaním normy“) – napr. špeciálna norma "ruší" všeobecnú normu – v skutočnosti ju samozrejme nezrušuje, ale len ju namiesto toho uplatňuje v špeciálnych prípadoch.

V záujem právnej istoty by sa právne predpisy mali vždy rušiť explicitne, inak môžu vznikať spory, či určitá právna norma je alebo ne je súčasťou právneho poriadku.

## Referencie


## Zdroj

Kategória:Latinské právnické výrazy
Kategória:Teória práva
Léger-Marie Deschamps

**Léger-Marie Deschamps** (* 10. január 1716, Rennes, Francúzsko - † 19. apríl 1774, Montreuil-Bellay) bol francúzsky filozof, materialista, benediktín. 

Spájal racionalizmus blízky spinozismu a dialektické myšlienky. Základným pojmom jeho učenia je pojem univerzálneho celku ako jednoty všetkých fyzických telies. Univerzálny celok je nadzmyslová podstata prístupná iba rozumu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1716
Kategória:Úmrtia v 1774
Kategória:Francúzski filozofi
Kategória:Francúzski benediktíni
Kategória:Osobnosti z Rennes
Descholarizácia

**Descholarizácia** je **odškolštenie** spoločnosti, presadzované v súlade s názorom, že vzdelávanie možno zabezpečiť bez inštitúcie školy. Autorom idey descholarizácie je
Ivan Illich, ktorý túto ideu rozvinul vo svojej knihe Deschooling Society (r. 1971).

## Externé odkazy
* 

## Pozri aj
antipedagogika

Kategória:Pedagogika
Desengaňo

**Desengaňo** (špan.) je barokový stav rozčarovania, straty ilúzií. 

Zdroje desengaňa, zrejme tkvejú predovšetkým v hlbokých svetonárových premenách, ktoré spôsobila renesancia rozrušením dovtedajšej predstavy kozmického poriadku. 'Desengaňo' je dôsledok akejsi 'ontologickej osirelosti', v ktorej sa ocitol autonómne uvažujúci subjekt, potom, čo sa uvoľnil z autoritatínych aristotelovsky pochopených noriem stredoveku, je to zvýraznené vedomie konečnosti
individuá, jeho osudu v rozmere kozmu, tak, ako ho formuloval Pascal. Vo sfére spoločenskej praxe je 'desengaňo' zrejme pocitovou reakciou na rozpad existujúcich sociálnych systémov a na ich reštrukturáciu, ako v prípade Baltasara Graciána dôsledok tak kríz široko spoločenských, ako aj kríz osobných, ktoré pospolu spôsobili, že Gracián akoby sa prestal stotožňovať s
dejinami svojej epochy a svojej spoločnosti, *vystúpil* z nich, prežíval ich ako iluzívny jav, ako *[[theatrum mundi]]*, ako číru alegóriu reality, ktorú nemožno uchopiť opisom konkrétností ale iba metaforujúcich všeobecností.''.

## Referencie
* 

Kategória:Barok
Josef Derbolav

**Josef Derbolav** (* 24. marec 1912, Viedeň – † 14. júl 1987, Bonn) bol nemecký filozof, profesor v Bonne. 

Spracúval témy z antickej filozofie, nemeckého idealizmu a jeho vplyvu, problémy teórie jazyka, teórie vedy a praktickej filozofie (etiky, politickej teórie) a pedagogiky.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1912
Kategória:Úmrtia v 1987
Kategória:Nemeckí filozofi
Dešifrovanie

**Dešifrovanie** alebo **dešifrácia** môže byť:
* lúštenie pomocou šifier, pozri pod kryptografia
* lúštenie neznámych písomných znakov (napr. neznámeho znakového písma), pozri pod paleografia
* vysvetľovanie alebo odhaľovanie skrytého významu, myšlienky či zámeru, pozri vysvetlenie
* vo výpočtovej technike: uvádzanie zašifrovaných dát do pôvodného tvaru

## Referencie
Designát

**Designát** môže byť:
*v logike: predmet označený menom, synonymum denotát
*v jazykovede:
**mimojazykový fakt, na ktorý sa vzťahuje jazykový znak
**ideálna, obsahová zložka jazykového znaku 

## Referencie

## Pozri aj
*sémantický trojuholník
*denotát
*designátor

Kategória:Logika
Kategória:Sémantika
Deskriptor

**Deskriptor** môže byť:
*všeobecne: prístroj na opis určitých javov, na indexovanie pre počítacie a prekladacie stroje a podobne
*jazykový prostriedok úsporného vyjadrenia obsahu pojmu, kategórie alebo výroku, ktorý je zložitý, rozvinutý, definovateľný iba opismi, abstraktný alebo všeobecný
*v informatike: 
**indexový výraz používaný na uľahčenie identifikácie záznamu v databáze, najčastejšie je verbálny a potom sa používa na vyhľadávanie a usporadúvanie v knižniciach a informačných fondoch, synonymá: selekčný znak, predmetové heslo, popisovač, pozri deskriptor (identifikátor)
**vo výpočtovej technike: viacero významov, pozri deskriptor (výpočtová technika)
*v chémii: označenie priestorového rozloženia atómov v molekule, pozri deskriptor (chémia)
Semion Jefimovič Desnickij

**Semion Jefimovič Desnickij** (* 1740, Nižyn, Ruská ríša, dnes Ukrajina – † 26. jún 1789) bol ruský osvietenec, prvý profesor práva na Moskovskej univerzite, člen Ruskej akadémie. Navrhol reformu adresovanú komisii pre zostavenie zákonníka, v ktorej sa staval proti nevoľníctvu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Narodenia v 1740
Kategória:Úmrtia 26. júna
Kategória:Úmrtia v 1789
Kategória:Ruskí osvietenci
Kategória:Ruskí právnici
Kategória:Ruskí univerzitní profesori
Dešpekt

**Dešpekt** je opovrhnutie alebo pohŕdanie, opak rešpektu.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Sociológia
Dešperát

**Dešperát** je zúfalý človek v beznádejnej situácii, ochotný urobiť čokoľvek.

## Externé odkazy

* 
Kategória:Psychológia