Gent

**Gent** (, ) je mesto v Belgicku. Leží na sútoku Šeldy a Leie asi  západne od hlavného mesta Bruselu a je správnym centrom flámskej provincie Východné Flámsko. 1. januára 2019 malo 262.219 obyvateľov a jeho rozloha je asi .

V stredoveku bol Gent významným a prosperujúcim centrom. Počtom obyvateľov bol len o niečo menší než Paríž a väčší ako napríklad Londýn. Dnes je Gent univerzitným a prístavným mestom. Gentský prístav sa rozkladá na  a vďaka kanálom má spojenie s morom.

## Dejiny
### Najstaršie dejiny
Podľa archeologických výskumov bolo okolie sútoku riek Šeldy a Leie osídlené už v dobe kamennej a železnej. Názov mesta súvisí s jeho geografickou polohou. Pochádza totiž pravdepodobne z keltského slova „ganda“, ktoré sa dá preložiť ako „sútok riek“. Niekedy okolo začiatku letopočtu sa územie ocitlo pod kontrolou Rimanov a v tej dobe na sútoku týchto riek začala vznikať osada. Rímska nadvláda skončila na začiatku 5. storočia, kedy do oblasti vpadli Frankovia a osídlili ju.

### Stredovek
V 7. storočí do Gentu prišiel misionár sv. Amandus, bývalý šľachtic z Akvitánska, aby tu šíril kresťanstvo. Založil tam dve opátstva – opátstvo sv. Bavona (Sint-Baafsabdij) a opátstvo sv. Petra (Sint-Pietersabdij). Vďaka vytvoreniu nových cirkevných inštitúcii sa okolie Gentu stalo bezpečnou oblasťou v ktorej bol poriadok. Počet obyvateľov v okolí oboch opátstiev rástol a prichádzali aj obchodníci z cudziny. Na začiatku 9. storočia za vlády Karola Veľkého sa obe opátstva rýchlo rozvíjala a ich význam stúpol najmä potom čo bol ich spoločným predstaveným menovaný Karolov životopisec Einhard.

Sľubný vývoj však netrval dlho. V rokoch 879883 do mesta vtrhli Vikingovia a vyplienili ho. Obe opátstva boli zrovnané so zemou.

Po invázii Vikingov sa stal Gent súčasťou flámskeho grófstva, ktoré patrilo k francúzskemu kráľovstvu.
Na mieste dnešného donjonu hradu *Gravensteen* na ľavom brehu rieky Leie bola vybudovaná drevená pevnosť.
Vďaka tomu sa oblasť stala opäť bezpečnou a začali sa v nej usadzovať obyvatelia z okolia, ktorí sa koncentrovali najmä v priestore medzi Šeldou a Leie.
Kvôli nárastu počtu obyvateľov bolo treba vybudovať nové cirkevné budovy. Najvýznamnejší z nich bol kostol sv. Jána, dnešná katedrála sv. Bavona.

Počas 11. až 13. storočia sa Gent stal dôležitým obchodným centrom. Jeho význam spočíval najmä v produkcii kvalitného súkna na ktorého výrobe sa podieľala značná časť pracujúcich obyvateľov. Súkno sa vyvážalo do veľa zemí, napr. do Nemecka, do Francúzska, na Pyrenejský polostrov a dokonca i do oblastí severnej Afriky. Naopak do Gentu sa z cudziny dovážal rôzny spotrebný tovar, najdôležitejšou dovoznou surovinou však bola anglická vlna, ktorú bolo treba na výrobu súkna.

Spoločne s rozvojom priemyslu stúpal v Gente počet obyvateľov. Odhaduje sa, že v 13. – 15. storočí žilo v meste približne 65 000 ľudí a bolo po Paríži druhým najväčším mestom Európy na sever od Álp.
[thumb|left|Hrad Gravensteen z roku [1180]]
Vďaka ekonomickému vzostupu Gentu bohatla najmä vrstva podnikateľov (pôvodných majiteľov pôdy). Takmer výlučnú ekonomickú moc v Gente malo v rukách menej než päťdesiat rodín.
Flanderský gróf Filip Alsaský mal obavy, že sa tieto rodiny budú miešať do politických záležitostí a usilovať sa o osamostatnenie Gentu na flanderskom grófstve, a aby posilnil svoju kontrolu nad mestom, dal v roku 1180 prebudovať drevenú pevnosť na ľavom brehu rieky Leie na kamenný hrad zvaný *Gravensteen*.

Majetkové rozdiely medzi majetnou a pracujúcou vrstvou sa postupne zväčšovali a na začiatku 14. storočia sa situácia stala neúnosnou v Gente i v iných flámskych mestách, napr. v Bruggách. Okrem toho v tej dobe prišlo k zhoršeniu vzťahov s francúzskym kráľom Filipom IV., ktorý sa snažil posilniť svoju moc vo Flámsku na úkor flámskeho grófa Guya z Dampierre. 11. júla 1302 sa odohrala bitka pri Courtrai, ktorá býva označovaná ako „bitka zlatých ostrôh“. V tejto bitke bojovali obyčajní občania flámskych miest spoločne s flámskym grófom proti francúzskej armáde, pričom majetné vrstvy sa pridali na stranu Francúzska. Oproti očakávaniu bitka skončila zdrvujúcim víťazstvom flámskych občanov. Po tejto udalosti sa situácia remeselníkov v Gente zlepšila. Od tej doby boli remeselníci združení v cechoch, ktoré mali možnosť podieľať sa na politickom rozhodovaní v mestskej rade.
thumb|Socha Jacoba van Arteveldeho na ''Vrijdagmarkte''
K ďalšej kríze prišlo počas storočnej vojny.
Flámsky gróf Ľudovít I. sa vtedy pridal na stranu Francúzska proti Anglicku. Z toho dôvodu bol prerušený dovoz anglickej vlny do Flámska, čo malo za následok obrovský nárast nezamestnanosti v Gente a ďalších flámskych mestách, ktoré boli jednostranne ekonomicky závislé na produkcii súkna.
V tejto nepriaznivej situácii sa obyvatelia Flámska búrili a vypuklo ľudové povstanie v čele ktorého stál bohatý mešťan z Gentu Jacob van Artevelde. V roku 1338 sa Artevelde ujal vlády vo Flámsku a gróf Ľudovít I. musel utiecť do Francúzska. Artevelde sa rozhodol vyriešiť krízu diplomatickou cestou a nadviazal kontakt s anglickým kráľom Eduardom III. V roku 1340 bol Eduard III. pozvaný do Gentu, kde bol verejne vyhlásený za kráľa Francúzska. Po tomto bol obnovený dovoz anglickej vlny a Jacob van Artevelde zostal vo Flámsku pri moci do roku 1345, kedy bol zavraždený.

V roku 1369 sa dcéra posledného flámskeho grófa Ľudovít II. vydala za burgundského vojvodu Filipa Smelého a v rokoch 1384 – 1477 bolo Flámsko súčasťou burgundského vojvodstva. V období burgundskej nadvlády sa v Gente objavovali snahy o osamostatnenie mesta, ale boli potlačené.
Nakoniec Gent utrpel ťažkú porážku od vojska burgundského vojvodu Filipa III. v bitke pri Gavere v roku 1453.

Po ekonomickej stránke sa však Gentu i naďalej darilo, a to i napriek tomu, že produkcia súkna už nebola tak výnosná ako predtým kvôli konkurencii výrobcov v iných mestách v Brabantsku, Holandsku a Anglicku. Hlavným zdrojom príjmov bol vtedy obchod s obilím a s vínom.

### Novovek
V roku 1500 sa v Gente narodil Karol V., ktorý sa neskôr stal cisárom Rímsko-nemeckej ríše a kráľom Španielska. V roku 1506 zdedil po svojom otcovi Filipovi Habsburskom územie Burgundska ku ktorému patrila i oblasť Nizozemsko vrátane Flámska.
Karol V. viedol početné vojny, ktoré bolo treba financovať, a preto v roku 1537 zaviedol v Nizozemsku vysoké dane. To však pobúrilo gentských občanov, a tak v roku 1539 vypuklo v meste povstanie.
Karol V. osobne prišiel do Gentu a povstanie tvrdo potlačil. Okrem toho na mesto uvalil prísny trest v podobe obmedzenia jeho práv a vodcovia povstania museli bosí a so slučkou okolo krku prosiť Karola V. o milosť.
Odvtedy sú obyvatelia Gentu nazývaní *„stropdrager“* (alebo skrátene *„stropke“*), čo sa dá preložiť ako *„ten, kto nesie slučku“*.

V druhej polovici 16. storočia prichádzalo v Gente k náboženským konfliktom medzi protestantmi a katolíkmi. Protestanti ničili cirkevné budovy ako kostoly a kláštory.

V rokoch 1577 – 1584 bol Gent mestským štátom v ktorom vládli kalvinisti, v roku 1584 však španielska armáda znovu nastolila katolicizmus. Veľa ľudí, najmä protestantov, v tej dobe odišlo do emigrácie do severného Nizozemska, Nemecka, alebo Anglicka. V prvej polovici 17. storočia boli opravené, alebo znovu postavené cirkevné budovy poškodené, alebo zničené v období náboženských nepokojov.

V 18. a 19. storočí sa v meste opäť rozvíjal textilný priemysel a v rokoch 1824 – 1827 bol vybudovaný kanál spájajúci Gent s mestom Terneuzen na pobreží dnešného Holandska.
V roku 1814 bola v Gente podpísaná tzv. gentská zmluva medzi Anglickom a USA v ktorej sa obe strany dohodli na mieri po anglicko-americkej vojne.
Po belgickej revolúcii v roku 1830 vznikla v meste prvá odborová organizácia v Belgicku. Žilo tu 83 843 obyvateľov

V roku 1913 sa v Gente konala svetová výstava Expo a pri tej príležitosti boli rekonštruované niektoré historické budovy, napr. hrad *Gravensteen*.
Počas prvej i druhej svetovej vojny mesto okupovali Nemci a v septembri 1944 boli niektoré jeho časti bombardované. Od konca 2. svetovej vojny sa v Gente rozvíjajú rôzne priemyselné odvetvia.

## Mestské časti
thumb|Mestské časti

## Obyvateľstvo
1. júla 2005 malo mesto 231 671 obyvateľov a v okrese Gent žilo 506 596 obyvateľov. Nezamestnanosť činila 1. januára 1999 7,3 %, čo je menej než belgický priemer 9,5 %. 63 % zamestnaných pracuje v službách, 25 % v priemyslu a 12 % sú súkromníci (údaje z roku 1995). Každý deň dochádza do Gentu za prácou 35 000 ľudí.

### Vývoj počtu obyvateľov

Colors=
  id:a value:gray(0.9)
  id:b value:gray(0.7)
  id:c value:rgb(1,1,1)
  id:d value:rgb(0.7,0.8,0.9)
  id:e value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize = width:750 height:373
PlotArea = left:50 bottom:30 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period = from:0 till:280000
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
ScaleMajor = gridcolor:b increment:35000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:a increment:7000 start:0
BackgroundColors = canvas:c

BarData=
  bar:1806 text:1806
  bar:1816 text:1816
  bar:1830 text:1830
  bar:1846 text:1846
  bar:1856 text:1856
  bar:1866 text:1866
  bar:1876 text:1876
  bar:1880 text:1880
  bar:1890 text:1890
  bar:1900 text:1900
  bar:1910 text:1910
  bar:1920 text:1920
  bar:1930 text:1930
  bar:1947 text:1947
  bar:1961 text:1961
  bar:1970 text:1970
  bar:1977 text:1977
  bar:1980 text:1980
  bar:1990 text:1990
  bar:2000 text:2000
  bar:2006 text:2006

PlotData=
  color:d width:20 align:left

  bar:1806 from:0 till: 58199
  bar:1816 from:0 till: 61147
  bar:1830 from:0 till: 83783
  bar:1846 from:0 till: 102977
  bar:1856 from:0 till: 108925
  bar:1866 from:0 till: 115354
  bar:1876 from:0 till: 127653
  bar:1880 from:0 till: 131431
  bar:1890 from:0 till: 148729
  bar:1900 from:0 till: 160133
  bar:1910 from:0 till: 166445
  bar:1920 from:0 till: 167042
  bar:1930 from:0 till: 170358
  bar:1947 from:0 till: 166096
  bar:1961 from:0 till: 157811
  bar:1970 from:0 till: 148860
  bar:1977 from:0 till: 139812

  color:e width:20 align:left
  bar:1977 from:139812 till:248657
  bar:1980 from:0 till: 241695
  bar:1990 from:0 till: 230543
  bar:2000 from:0 till: 224180
  bar:2006 from:0 till: 233120

PlotData=

  bar:1806 at: 58199 fontsize:s text: 58.199 shift:(-10,5)
  bar:1816 at: 68147 fontsize:S text: 61.147 shift:(-10,5)
  bar:1830 at: 83783 fontsize:S text: 83.783 shift:(-10,5)
  bar:1846 at: 102977 fontsize:S text: 102.977 shift:(-10,5)
  bar:1856 at: 113925 fontsize:S text: 108.925 shift:(-10,5)
  bar:1866 at: 125354 fontsize:S text: 115.354 shift:(-10,5)
  bar:1876 at: 137653 fontsize:S text: 127.653 shift:(-10,5)
  bar:1880 at: 146431 fontsize:S text: 131.431 shift:(-10,5)
  bar:1890 at: 158729 fontsize:S text: 148.729 shift:(-10,5)
  bar:1900 at: 170133 fontsize:S text: 160.133 shift:(-10,5)
  bar:1910 at: 180445 fontsize:S text: 166.445 shift:(-10,5)
  bar:1920 at: 167042 fontsize:S text: 167.042 shift:(-10,5)
  bar:1930 at: 180358 fontsize:S text: 170.358 shift:(-10,5)
  bar:1947 at: 166096 fontsize:S text: 166.096 shift:(-10,5)
  bar:1961 at: 157811 fontsize:S text: 157.811 shift:(-10,5)
  bar:1970 at: 148860 fontsize:S text: 148.860 shift:(-10,5)
  bar:1977 at: 139812 fontsize:S text: 139.812 shift:(-10,5)
  bar:1977 at: 253657 fontsize:S text: 248.657 shift:(-10,5)
  bar:1980 at: 243695 fontsize:S text: 241.695 shift:(-10,5)
  bar:1990 at: 233543 fontsize:S text: 230.543 shift:(-10,5)
  bar:2000 at: 224180 fontsize:S text: 224.180 shift:(-10,5)
  bar:2006 at: 233120 fontsize:S text: 233.120 shift:(-10,5)
  


* Zdroj: NIS. Poznámka: údaje z rokov 1806 až 1970 vrátane sú výsledky sčítania ľudu z 31. decembra; od roku 1977 sa uvedený počet obyvateľov vzťahuje k 1. januáru.
* 1927: pripojenie častí území obcí Desteldonk, Ertvelde, Evergem, Kluizen, Mendonk, Oostakker, Sint-Kruis-Winkel a Zelzate (+  a 1 250 obyvateľov)
* 1965: pripojenie obcí Desteldonk, Mendonk a Sint-Kruis-Winkel a časti území obcí Kluizen, Oostakker, Wachtebeke a Zaffelare. (+  a 3 200 obyvateľov)
* 1977: pripojenie obcí Afsnee, Drongen, Gentbrugge, Ledeberg, Mariakerke, Oostakker, Sint-Amandsberg, Sint-Denijs-Westrem, Wondelgem, Zwijnaarde; územné zmeny medzi obcami Gent (Zwijnaarde) a Merelbeke (rozšírenie Gentu: +  a 108 952 obyvateľov)

## Náboženstvo
Mesto je sídlom rímskokatolíckej diecézy.

## Osobnosti mesta
* Henrich z Gentu (* cca 1217 – † 1293), scholastický filozof 
* Jacob van Artevelde (* cca 1290 – † 1345), štátnik a politický vodca 
* Ján z Gentu (* 1340 – † 1399), vojvoda z Lancasteru 
* Jan van Eyck (* cca 1385 – † 1441), maliar 
* Hugo van der Goes (* cca 1440 – † 1482), maliar
* Jacob Obrecht (* cca 1457 – † 1505), renesančný hudobný skladateľ 
* Karol V. (* 1500 – † 1558), cisár a španielsky kráľ 
* Lieven de Key (* 1560 – † 1627), holandský barokový architekt
* Johan Philip Lansberg (* 1561 – † 1632), holandský astronóm
* Ľudovít XVIII. (* 1755 – † 1824), francúzsky kráľ, v Gente strávil v exile sto dní Napoleonovej vlády v roku v 1815
* Adolphe Quetelet (* 1796 – † 1874), astronóm, matematik, štatistik a sociológ
* Victor Horta (* 1861 – † 1947), secesný architekt 
* Maurice Maeterlinck (* 1862 – † 1949), básnik, dramatik, esejista, nositeľ Nobelovej ceny 
* Leo Hendrik Baekeland (* 1863 – † 1944), chemik a vynálezca bakelitu 
* George Van Biesbroeck (* 1880 – † 1974), belgicko-americký astronóm
* Corneille Heymans (* 1892 – † 1968), psychológ a nositeľ Nobelovej ceny 
* Jacques Rogge (* 1942), lekár-ortopéd a prezident MOV
* Frank De Winne (* 1961), astronaut
* Bradley Wiggins (* 1980), britský dráhový a cestný cyklista

## Partnerské mestá
*  Des Moines, Iowa, USA
*  Kanazawa, Japonsko
*  Melle, Nemecko
*  Mohammedia, Maroko
*  Nottingham, Spojené kráľovstvo
*  Saint-Raphaël, Francúzsko
*  Tallinn, Estónsko
*  Wiesbaden, Nemecko

## Referencie


## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka

## Zdroj


Kategória:Prístavné mestá v Belgicku
Kategória:Mestá v Belgicku