Spotreba (ekonómia)

**Spotreba** (iné názvy: **konzum**, **konzumácia**, **konzumpcia**, **konzumovanie**) je uspokojovanie bežných potrieb.

## Makroekonómia
### Definícia
V makroekonómii je **spotreba** alebo **konečná spotreba** hodnota statkov a služieb použitých na priame uspokojenie potrieb (a) v užšom zmysle súkromných domácností, (b) v širšom (a správnejšom) zmysle tak priamo súkromných domácností, ako aj všetkých obyvateľov štátu nepriamo prostredníctvom statkov a služieb poskytovaných verejnou správou (teda štátom).

(Konečná) spotreba podnikov je v ekonómii vždy 0.

### Spotreba domácností a spotreba štátu
Vyššie spomínané uspokojenie potrieb súkromných domácností sa označuje (o rozdieli medzi skutočnou spotrebou a výdavkami na spotrebu domácností pozri nižšie):
*v literatúre ako: 
****(konečná) spotreba (súkromných) domácností, (konečná) súkromná spotreba**
****skutočná (konečná) spotreba (súkromných) domácností, skutočná (konečná) súkromná spotreba**
****výdavky na (konečnú) spotrebu (súkromných) domácnosti, výdavky na (konečnú) súkromnú spotrebu, spotrebné výdavky (súkromných) domácností, výdavky (súkromných) domácností na (konečnú) spotrebu**
* v textoch ŠÚ SR: 
****skutočná konečná spotreba domácností [a skutočná konečná spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam]**
****výdavky na konečnú spotrebu domácností [a výdavky na konečnú spotrebu neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam]**

Vyššie spomínané uspokojenie potrieb prostredníctvom verejnej správy sa označuje (o rozdieli medzi skutočnou spotrebou a výdavkami na spotrebu verejnej správy pozri nižšie):
*v literatúre ako:
****(konečná) spotreba štátu/verejného sektora/verejnej správy/štátnej správy/vlády, (konečná) verejná/štátna/vládna spotreba** 
****skutočná (konečná) spotreba štátu/verejného sektora/verejnej správy/štátnej správy/vlády, skutočná (konečná) verejná/štátna/vládna spotreba**
****výdavky na (konečnú) spotrebu štátu/verejného sektora/verejnej správy/štátnej správy/vlády, výdavky na verejnú/štátnu/vládnu spotrebu, spotrebné výdavky štátu/verejného sektora/verejnej správy/štátnej správy/vlády** 
*v textoch ŠÚ SR:
** **skutočná konečná spotreba verejnej správy**
** **výdavky na konečnú spotrebu verejnej správy** 

Spotreba štátu tvorí obyčajne najväčšiu časť tzv. štátnych výdavkov a počíta sa nasledovne: spotreba štátu = *medzispotreba produktov podnikov* plus *faktorové príjmy domácností od štátu (t.j. najmä mzdy pre zamestnancov štátu)* plus *odpisy štátnych investícií (t.j. hrubé investície štátu mínus čisté investície štátu)* mínus *hodnota štátnych služieb poskytnutých za priamu odplatu*. Ako vidno zo vzorca, do spotreby štátu nezahŕňame výkony štátu, za ktoré občania klasickým spôsobom platia.

### Výdavky na spotrebu a skutočná spotreba
V národnom účtovníctve sa rozlišujú **výdavky na konečnú spotrebu** a **skutočná konečná spotreba**. Pre ekonomiku ako celok sú tieto dve hodnoty identické, ale pre jednotlivé sektory je medzi nimi rozdiel, a to takýto:
*výdavky na konečnú spotrebu domácností = skutočná konečná spotreba domácností – naturálne sociálne transfery
*výdavky na konečnú spotrebu štátu = skutočná konečná spotreba štátu + naturálne sociálne transfery

Pozri aj tabuľku nižšie

### Individuálna spotreba a kolektívna spotreba
Alternatívne voči deleniu na spotrebu domácností a spotrebu štátu sa spotreba v súčasnom národnom účtovníctve môže deliť na **individuálnu (konečnú) spotrebu** a **kolektívnu (konečnú) spotrebu**.

Na úrovni celej ekonomiky je jedno, či používame prístup založený na výdavkoch na spotrebu alebo prístup založený na skutočnej spotrebe, pretože individuálna spotreba celej ekonomiky je rovnaká pri oboch prístupoch a kolektívna spotreba celej ekonomiky je takisto rovnaká pri oboch prístupoch. Individuálna spotreba celej ekonomiky je konkrétne spotreba domácností plus individualizovateľná časť spotreby verejnej správy a kolektívna spotreba je zvyšná, teda neindividualizovateľná časť spotreby verejnej správy. Individualizovateľnosť tu znamená, že statok/služba musí byť priraditeľný jednotlivej domácnosti či osobe a táto musela s jeho dostaním súhlasiť. Individualizovateľné sú výdavky verejnej správy na školstvo, zdravotníctvo, sociálne záležitosti, bývanie a kultúru a relax občanov, a zodpovedá im položka v národnom účtovníctve nazvaná "naturálne sociálne transfery".

Na úrovni sektorov už nie je medzi prístupom založenom na výdavkoch na spotrebu a prístupom založenom na skutočnej spotrebe zhoda. Konkrétne platí (bez zohľadnenia neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam):
*pre výdavky na spotrebu platí
**ad individuálna spotreba:
***výdavky na individuálnu spotrebu domácností = výdavky na spotrebu domácností
***výdavky na individuálnu spotrebu verejnej správy = naturálne sociálne transfery
***výdavky na individuálnu spotrebu celej ekonomiky = výdavky na spotrebu domácností + naturálne sociálne transfery
**ad kolektívna spotreba:
***výdavky na kolektívnu spotrebu domácností = 0
***výdavky na kolektívnu spotrebu verejnej správy = výdavky na spotrebu verejnej správy - naturálne sociálne transfery
***výdavky na kolektívnu spotrebu celej ekonomiky = výdavky na spotrebu verejnej správy - naturálne sociálne transfery
*pre skutočnú spotrebu:
**ad individuálna spotreba:
***skutočná individuálna spotreba domácností = výdavky na individuálnu spotrebu celej ekonomiky (!) = výdavky na spotrebu domácností + naturálne sociálne transfery
***skutočná individuálna spotreba verejnej správy = 0
***skutočná individuálna spotreba celej ekonomiky = výdavky na individuálnu spotrebu celej ekonomiky = výdavky na spotrebu domácností + naturálne sociálne transfery
**ad kolektívna spotreba:
***skutočná kolektívna spotreba domácností = 0
***skutočná kolektívna spotreba verejnej správy = výdavky na kolektívnu spotrebu verejnej správy = výdavky na spotrebu verejnej správy - naturálne sociálne transfery
***skutočná kolektívna spotreba celej ekonomiky = výdavky na kolektívnu spotrebu celej ekonomiky = výdavky na spotrebu verejnej správy - naturálne sociálne transfery

Nasledujúca tabuľka ukazuje (podľa ESNÚ 95):
*jednak  skutočnú spotrebu (v prvých troch riadkoch) a výdavky na spotrebu (v prvých troch stĺpcoch) a
*jednak individuálnu a kolektívnu spotrebu (presnejšie: skutočnú individuálnu a kolektívnu spotrebu, a výdavky na individuálnu a kolektívnu spotrebu)

Vysvetlivky: 
*C = výdavky na konečnú spotrebu, R = skutočná konečná spotreba
*DOM = domácnosti, NISD = neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam (tieto sa v literatúre obyčajne uvádzajú spolu s domácnosťami), VS = verejná správa (t.j. "štát"), DE = domáca ekonomika (čiže DOM+NISD+VS spolu)
* I = individuálna, K = kolektívna (napr. CI sú výdavky na individuálnu konečnú spotrebu, RI sú skutočná individuálna konečná spotreba)
*NST = naturálne sociálne transfery

Poznámky:
* CDE = CDOM + CNISD + CVS
*CDE=CI + CK
* RDE = RDOM + RNISD + RVS
*RDE=RI + RK
*CDE = RDE
*RVS, I = 0
*RDOM, K =0
*RNISD,I = RNISD, K = 0
*NST = NSTNISD + NSTVS

### Spotreba dlhodobých a krátkodobých statkov a spotreba služieb
Spotrebu možno z časového hľadiska rozdeliť na:
*spotrebu dlhodobých statkov (pračky, autá, prehrávače)
*spotrebu krátkodobých statkov (potraviny, oblečenie, benzín) a 
*spotrebu služieb (holič, zdravotníctvo, školstvo).

### Úloha spotreby pri výpočte HDP
Hrubý domáci produkt sa počíta nasledovne: 
spotreba + hrubé investície (I) + saldo zahraničného obchodu (NX) =
spotreba súkromných domácností (C) + spotreba štátu (G) + hrubé investície (I) + saldo zahraničného obchodu (NX) =
individuálna spotreba + kolektívna spotreba + hrubé investície (I) + saldo zahraničného obchodu (NX)

Vo vzorci v treťom riadku je (ako vidno) zahrnutá "spotreba štátu", teda nie všetky výdavky štátu.

### Determinanty spotreby súkromných domácností (spotrebná funkcia)
Determinanty spotreby súkromných domácností (C) sú napr.: 
*dôchodok (Y) - tak veľkosť ako aj štruktúra dôchodku
*trvalý dôchodok
*očakávania dôchodku do budúcnosti
*výška daní (T)
*majetok domácností
*cenová hladina
*úrokové sadzby
*demografická štruktúra štátu
*dôchodkové a majetkové nerovnosti domácností
*národné zvyklosti
*dôvera k štátu, v stabilitu jeho meny a podobne

Najčastejšie sa z hore uvedených faktorov uvádza vzťah C = f(Y-T), pričom ide o kladnú funkciu.

## Zdroje
*ESA 95,  ESA 95, ESA 95 
*Apolte, Th. et al.: Vahlens Kompendium der Wirtschaftsheorie und Wirtschaftspolitik, 2007
*ŠÚ SR 

Kategória:Makroekonómia