Hložany

thumb|Hložany na mape obce Báčsky Petrovec
[vpravo|thumb|[Evanjelická cirkev augsburského vyznania|Evanjelický kostol]]
**Hložany** () je dedina v srbskej Vojvodine, administratívne patriaca do obce Petrovec. Sú známe významnou prítomnosťou slovenského obyvateľstva. V roku 2002 mali  obyvateľov, z ktorých bolo 1985 slovenskej národnosti. Hložany sa nachádzaju na pobreží Dunaja a trase Eurovelo 6, preto sú stále viac zaujímave aj pre cyklistov, ktorý majú svoju púť naplánovanú práve v tomto ťahu. 

Hložany, dedinka malá a človek si tu nájde všetko čo potrebuje. Ako dedina, Hložany majú dobrú polohu, nachádzajú sa medzi Novým Sadom a Báčskou Palankou, čo pre tunajších obyvateľov predstavuje veľmi dobrú výhodu. 

## Dejiny
### Rímske osídlenie
Hložany prvýkrát vstúpili do dejín už v období rímskeho cisára Diokleciána, ktorý v roku 284 v blízkosti dnešnej osady na pobreží Dunaja vybudoval pevnosť *Onagrinum*.

### Osada
Presný údaj o vzniku samotných Hložian nie je známy, v roku 1553 sa uvádzajú v tureckých daňových súpisoch (tefteroch) ako *Galožan*. V tom čase tu bolo 16 domov, z ktorých presná polovica platila daň. Z ďalšieho daňového súpisu v roku 1690 sa spomínajú ako dedina, resp. *obývaná pustatina*. Od roku 1703 patrili futockému panstvu. V roku 1733 sa do osady prisťahovali prvé srbské rodiny. V roku 1745 boli stále pustatinou, nakoľko nešlo o kompaktné osídlenie, ale rozhádzané obydlia.

Príchod evanjelických Slovákov do Hložian bol ovplyvnený usadením ich krajanov v susednom Báčskom Petrovci v roku 1745.

3. mája 1759 spolumajitelia futockého panstva Pavle a Simon Čarnojevićovci uzavreli zmluvu so svojou novoosídlenou dedinou Hložany. Tie v ďalšom období nadobúdali charakter slovenskej dediny, nakoľko časť Srbov odišla a Slovákov pribúdalo príchodom nových osadníkov a neskôr najmä prirodzeným prírastkom.

19. marca 1797 bol vystavaný prvý slovenský kostol v Bačke práve v Hložanoch. Zaujímavé je že bol použitý kameň z Hradu Onagrinum.

V lete 1803 osadu postihla prudká víchrica, v roku 1805 tuhé mrazy, v roku 1808 ľadovec, 1809 zemetrasenie. Zároveň nastávali povodne, sucho, požiare a výskyt cholery, ktorá sa objavila v rokoch 1831, 1849 a 1873. Pre tieto nehostinné podmienky mnohí odchádzali do iných osád za lepším životom.

Prvým učiteľom v osade bol Jozef Svoboda (vyučoval v rokoch 17701786). Prvý evanjelický kňaz Juraj Rohoni do Hložian prišiel v roku 1803, pôsobil tu až do roku 1831.

Národné hnutie Hložančanov sa naplno prejavilo v druhej polovici 19. a začiatkom 20. storočia počas volieb v rokoch 1869 a 1905.

V prvej svetovej vojne zahynulo 90 Hložančanov, z čoho až 86 Slovákov štyria Srbi. Hložančania boli najčastejšie násilne regrutovaní do rakúsko-uhorského vojska, mnohí sa vojne vyhýbali, podplácali notárov, bežali z frontu. Mená obetí prvej svetovej vojny sú vyryté na kamennom pomníku v cirkevnej porte slovenského evanjelického kostola v Hložanoch.

Po rozpadnutí Rakúsko-Uhorska sa Hložany ocitli v novovytvorenom Kráľovstve Srbov, Chorvátov a Slovincov, ktoré sa neskôr premenovalo na Juhosláviu. Časť obyvateľov sa po vzniku Česko-Slovenska repatriovala na Slovensko.

V druhej svetovej vojne mnohí zahynuli.

Aj posledný vojnový konflikt, zapríčinený rozpadom Juhoslávie zanechal pochopiteľné stopy aj na živote Hložančanov.

## Súčasnosť
Slovenské obyvateľstvo si dodnes zachováva jazyk i folklórne zvyky svojich predkov. Mnohí mladí študujú na gymnáziu v Báčskom Petrovci. Existuje vyvinuté poľnohospodárstvo, pestujú sa najmä rajčiny, ale i okrasné kvety, ktorým sa dobre darí na úrodnom pobreží Dunaja (známe sú tzv. *Hložianske skleníky*). Pred časom bolo pri neďalekých rybníkoch postavené rekreačné stredisko, takže sa Hložany postupne stávajú obľúbeným miestom turistov.

## Referencie

## Externé odkazy
* oficiálna stránka Hložian 
* vytvarne umenie vojvodinskych Slovakov  

Kategória:Dediny v Srbsku
Kategória:Sídla Slovákov v Srbsku