Acidóza

**Acidóza** () je porucha homeostázy vnútorného prostredia, ktorej podstatou je vzostup koncentrácie vodíkových iónov H+ v extracelulárnej tekutine organizmu a poklesom pH pod hodnotu 7,36. Stabilná hodnota pH je nevyhnutná pre správny priebeh veľkého množstva chemických reakcií, prebiehajúcich v organizme. Porucha regulácie acidózy vedie k rozvratu vnútorného prostredia až k smrti. Na regulácií sa podieľajú obličky, pľúca, pečeň aj tenké črevo.

## Charakteristika
Acidóza označuje zvýšenú kyslosť alebo aciditu (zvýšenú koncentráciu vodíkových katiónov). Ak nie je bližšie určená, vzťahuje sa zvyčajne na kyslosť krvnej plazmy. O acidóze hovoríme keď pH arteriálnej krvi poklesne pod 7,36; naopak alkalóza označuje hodnoty pH nad 7,44. Na odlíšenie bežných príčin acidózy sa používa okrem iného analýza krvných plynov v arteriálnej krvi.

Stav nízkeho pH v krvi sa označuje tiež acidémia, pričom acidóza tu môže označovať procesy vedúce k poklesu pH. Lekári však niekedy využívajú oba termíny na popis rovnakých javov. Rozdiel sa môže prejaviť v prípadoch kde sú u pacienta prítomné faktory vedúce k acidóze i alkalóze a ich vplyv rozhodne, či dôjde ku zvýšeniu alebo zníženiu pH.

Intenzita bunkového metabolizmu a pH telových tekutín sa vzájomne ovplyvňujú. U cicavcov je normálne pH arteriálnej krvi v rozmedzí 7,35 a 7,45 v závislosti od konkrétneho druhu (napr. u človeka je to 7,36 až 7,44). Hodnoty pH krvi ešte zlúčiteľné so životom sú u cicavcov v rozmedzí 6,8 a 7,8. Výkyvy pH arteriálnej krvi (a následne aj extracelulárnej tekutiny) vedú k trvalému poškodeniu bunky (Needham, 2004).

Rozoznávajú sa 2 typy acidózy:
**metabolická acidóza* – vzniká napríklad pri nedostatku kyslíka v tkanivách, pri stratách alkalického črevného obsahu (hnačky), pri neliečenej cukrovke (diabetická ketoacidóza)
**respiračná acidóza* – vzniká napríklad pri ťažkých chronických ochoreniach pľúc a pri útlme dychového centra

### Respiračná acidóza
Respiračná acidóza vzniká pri zvýšení koncentrácie oxidu uhličitého v krvi (hyperkapnia) v dôsledku nedostatočného dýchania. Najčastejšie sú príčiny v oblasti pľúc, ale spôsobiť ju môžu aj poranenia hlavy, drogy a lieky (anestetiká, sedatíva), alebo mozgový nádor. Medzi najbežnejšie príčiny patria pneumothorax, emfyzém, chronická bronchitída, astma, ťažký zápal pľúc a aspirácia. Môže sa tiež vyskytnúť ako kompenzácia chronickej metabolickej alkalózy.

Respiračná acidóza sa dá odlíšiť od metabolickej tak, že kým je koncentrácia CO<sub>2</sub> zvýšená, koncentrácia hydrogenuhličitanového aniónu je buď normálna (nekompenzovaná) alebo zvýšená (kompenzovaná). Ku kompenzácii dochádza, keď prejde respiračná acidóza do chronickej fázy a organizmus sa snaží tlmiť acidózu zadržiavaním hydrogenuhličitanov v obličkách.

Pri stavoch, kde chronické ochorenie dlhodobo narúša činnosť pľúc, napr. pri finálnych štádiách emfyzému a niektorých typoch svalovej dystrofie, však kompenzačné mechanizmy nestačia vyrovnať stav nízkeho pH. Pri dosiahnutí limitu tvorby hydrogenuhličitanových iónov, alebo ak ani infúzia hydrogenuhličitanu nedokáže kompenzovať nahromadenie oxidu uhličitého v krvi u nekompenzovanej acidózy, aplikuje sa zvyčajne mechanická ventilácia.

### Metabolická acidóza
Metabolická acidóza je stav zvýšenej tvorby metabolických kyselín, zvyčajne v dôsledku narušenia schopnosti vylučovania kyselín prostredníctvom obličiek. Renálna acidóza je spojená s kumuláciou močoviny, kreatinínu a iných produktov rozkladu bielkovín.

Zvýšená tvorba iných kyselín môže tiež vyvolať metabolickú acidózu. Napríklad kyselina mliečna môže vyvolať acidózu napr. pri ťažkej hypoxémii (tlak O2 v krvi pod 36 mm Hg) ktorá vyvolá znížený prienik kyslíka do tkanív, alebo pri hypoperfúzii (napr. pri šoku) kde dochádza k nedostatočnému prekrveniu tkanív. Ak koncentrácia kyseliny mliečnej rastie bez zodpovedajúceho nárastu pyruvátu, môže poukazovať na anaeróbny metabolizmus vo svaloch s akým sa stretávame aj pri namáhavom cvičení. Po obnovení dodavky kyslíka acidóza rýchlo ustúpi. Ďalší stav zvýšenej tvorby kyselín v tele sa vyskytuje pri hladovaní a diabetickej acidóze. Je spôsobený kumuláciou ketokyselín (ketoacidóza) a poukazuje na výrazný posun z glykolýzy na lipolýzu s cieľom pokryť energetické potreby tela.

Metabolická acidóza môže tiež vzniknúť pri požití kyselín, zvýšenej koncentrácii železa v krvi a pri dlhodobom poklese tvorby hydrogenuhličitanov.

Pri metabolickej acidóze dochádza ku kompenzácii činnosťou pľúc, keďže dochádza k väčšiemu vylučovaniu CO2 pľúcami, čo opäť znižuje rovnováhu pH v krvi. Ide o reakciu na stimuláciu chemoreceptorov, ktorej cieľom je zvýšiť alveolárnu ventiláciu v snahe kompenzovať aciditu, tzv. Kussmaulovo dýchanie. Ak príčina pretrváva, je riziko, že sa pacient vyčerpá a dôjde k zlyhaniu dýchania.

Mutácie v a4 alebo B1 izoformách V-ATPázy vedú k acidóze obličkových tubulov, čoho dôsledkom môže byť metabolická acidóza, v niektorých prípadoch aj strata sluchu v dôsledku poškodenia sluchového nervu.

Pri metabolickej acidóze pozorujeme nízke pH arteriálnej krvi za nízkeho HCO3- a normálneho alebo nízkeho tlaku CO2. Popri analýze plynov arteriálnej krvi môže pomôcť odlíšiť možné príčiny zistenie aniónovej medzery.

Keďže krv je príklad pufrovaného roztoku je pri výpočte pH užitočná Henderson-Hasselbachova rovnica. Množstvo metabolických kyselín môže byť tiež kvantifikované zistením odchýlky nárazníkových báz – ide o odhad podielu metabolického a respiračného komponentu na acidóze. Pri hypovolemickom šoku napríklad približne polovicu metabolickej kyseliny predstavuje kyselina mliečna a táto je odstránená zabezpečením prekrvenia a vyrovnaním kyslíkového dlhu.

Terapia nekompenzovanej metabolickej acidózy je zameraná na riešenie príčiny jej vzniku. Keď sa však nedarí telu kompenzovať acidózu adekvátne pľúcami, môže byť potrebné kompenzovať ju infúziou uhličitanov.

## Referencie

## Zdroje
* , ktorý cituje:
**Hobler KE, Carey LC. *Effect of acute progressive hypoxemia on cardiac output and plasma excess lactate.* Ann Surg. 1973 Feb;177(2):199-202.
**Hobler KE, Napodano RJ. *Tolerance of swine to acute blood volume deficits.* J Trauma. 1974 Aug;14(8):716-8.
**Rose, Post: ''Clinical Physiology of Acid-Base and Electrolyte Disorders'' 
**Irwin, Rippe: ''Intensive Care Medicine'' 
**Marino: ''The ICU Book'' 
**Needham, A. 2004. *Comparative and Environmental Physiology Acidosis and Alkalosis.*

Kategória:Interné lekárstvo
Kategória:Klinická biochémia