open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Administratívne členenie Japonska

right|thumb|Regióny a prefektúry Japonska

**Japonsko** má nasledujúce administratívne členenie (podľa zákona z roku 1947):

## Moderné jednotky
### Prvá úroveň
* čihó, čiže región (neoficiálna jednotka), pozri región (Japonsko)

### Druhá úroveň
* todófuken, čiže prefektúra, pozri prefektúra (Japonsko)

### Tretia úroveň
Zvláštne postavenie majú:
* seirei šitei toši, čiže mesto určené vládnym nariadením, pozri mesto určené vládnym nariadením
* šičó, čiže podprefektúra (len v prefektúre Hokkaidó), pozri podprefektúra (Japonsko) 
* čúkaku-ši, čiže jadrové mesto, pozri jadrové mesto (Japonsko)
* tokurei-ši, čiže zvláštne mesto , pozri zvláštne mesto (Japonsko)

### Štvrtá úroveň (obce)
V Japonsku existujú tieto formy obcí:
* ši, čiže veľké mesto, pozri veľké mesto (Japonsko)
* čó, čiže mesto, pozri mesto (Japonsko)
* mura, čiže dedina, pozri dedina (Japonsko)
* 23 tokubecu-ku, čiže 23 zvláštnych obvodov (v Tokiu), pozri zvláštny obvod (Tokio)

Prefektúry boli vytvorené v 80. rokoch 19. storočia z tzv. provincií.

## Zaniknuté jednotky
* kuni, čiže kraj, provincia (od stredoveku do konca 19. storočia), pozri provincia (Japonsko)
* gun, čiže okres (1878-1921); okresy v Japonsku podobne ako na Slovensku už existujú len ako formálne jednotky, pozri okres (Japonsko)
Juraj Tušiak

**Juraj Tušiak** (* 26. január 1935, Báčsky Petrovec, Srbsko† 17. január 1986, Iriški Venac) bol slovenský spisovateľ (básnik a prozaik) a prekladateľ.

Narodil sa v Báčskom Petrovci vo Vojvodine, základnú školu a gymnázium skončil vo svojom rodisku, vyštudoval srbčinu a ruštinu na Vyššej pedagogickej škole v Novom Sade. Bol učiteľom na vyšších ročníkoch základnej školy v Čeláreve, Báčskom Petrovci a v Maglići (1956 - 1963), neskôr pracoval ako novinár v *Hlase ľudu* v Báčskom Petrovci a v Novom Sade. Bol redaktorom mládežníckeho časopisu *Vzlet*, literárneho časopisu *Nový život*, najskôr redaktorom a potom i šéfredaktorom časopisu pre deti *Naši pionieri*, neskoršie *Pionieri*. Celý život pôsobil vo Vojvodine. Venoval sa tvorbe pre deti i dospelých, jeho diela boli preložené do viacerých jazykov (albánčiny, maďarčiny, rusínčiny a srbčiny). Tiež prekladal z iných jazykov do slovenčiny a srbčiny.

## Dielo

* *Za priehršť radosti* (1959)
* *O bielom jeleňovi* (1961)
* *Maliny v januári* (1962)
* *Jednoduché slová* (1969)
* *Maximilián v meste* (1971)
* *Muška svetluška a hračky* (1972)
* *Postavím si kaštieľ vežičkový* (1973)
* *Krčma* (1973)
* *Štvrtácka jar* (1975)
* *Modrá báseň* (1977)
* *Cirkus Pikolo, výber* (1978)
* *Kráľovské rozprávky* (1981)
* *Otčina* (1982)
* *Zelený Zajko* (1985)
* *Čarodejný zvonček* (1986)

## Preklady
*do srbčiny
** Vincent Šikula (*Prázdniny so strýcom Rafaelom*)
** Ľudo Ondrejov (*Zbojnícka mladosť*)

## Referencie


Kategória:Srbskí spisovatelia
Kategória:Srbskí prekladatelia
Kategória:Srbskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Srbské osobnosti slovenského pôvodu
Kategória:Spisovatelia píšuci po slovensky
Kategória:Osobnosti z Petrovca
Analema

[thumb|right|horizontálne stupňovaná analema [Zeme ilustrujúca asymetrii pohybu Slnka po oblohe vďaka excentricite obežnej dráhy]]

**Analema** je označenie pre dráhu Slnka po oblohe pre danú zemepisnú šírku a dĺžku. Ak pozorovateľ v daný časový okamih (napr. na poludnie) zaznamenáva polohu Slnka v priebehu roka, zistí, že sa Slnko pohybuje približne po osmičke, stúpajúcej a klesajúcej ~23,5° nad a pod ekliptiku. Tento zdanlivý pohyb po oblohe je daný najmä sklonom zemskej rotačnej osi k ekliptike, z menšej časti je tiež ovplyvňovaný excentricitou dráhy Zeme. Analema existuje aj pre ďalšie planéty, jej tvar závisí na ich obežných a rotačných parametroch:

*elipsa – Jupiter
*osmička – Zem, Urán, Neptún
*kvapka – Mars, Saturn
Pre Merkúr a Venušu klasická analema neexistuje – je to vďaka spin-orbitálnej rezonancii Merkúru (každý deň trvá presne dva roky) a veľmi dlhému dňu (v porovnaní s dĺžkou roka) na Venuši.

## Referencie

## Externé odkazy

* Fotografická montáž analemy na stránkach Astronomy Picture of the Day

Kategória:Nebeská mechanika
Závodie (Žilina)

**Závodie** je mestská časť Žiliny. Leží na ľavej strane rieky Rajčanka, ktorá ho oddeľuje od Žiliny. Na severe susedí s mestskou časťou Strážov a na juhu s mestskou časťou Bánová.

V oblasti Zátepličie sa našlo sídlisko zo staršej doby kamennej (20 000 rokov pred Kr.) a na vrchu Hradisko útočistné opevnenie vybudované pravdepodobne v staršej dobe železnej (7. storočie pred Kr.). Závodie sa písomne spomína v rokoch 1351 ako Zavoda, 1509 ako Zawdie a roku 1598 ako Zawodia. Bolo poddanskou dedinou Žiliny a súčasť jej chotára. Časť Malá Zavoda patrila roku 1393 lietavskému panstvu. Zemanské majetky v obci patrili rodine Závodských. Samostatnou obcou sa stalo až v roku 1848. Z pôvodnej zástavby sa vytvorilo uprostred obce malé námestie, do ktorého sa zbieha 8 ulíc. Na námestí stojí na podstavci kamenný kríž z roku 1906, ktorý dali postaviť závodskí občania v Amerike. Južne od námestia prirodzene nadväzuje asi 400 m dlhý predĺžený park obstavaný domami. Východným okrajom parku prechádza hlavná komunikácia do Bánovej, na sídlisko Hájik a do obcí južne od Závodia. V roku 1927 postavili na okraji parku Kaplnku sv. Cyrila a Metoda. Jednoloďová stavba má predstavenú hranolovú vežu so zvonom, ktorý odliali ešte v roku 1875. Oltárny obraz namaľoval žilinský rodák akademický maliar Viktor Krupec. Na južnej strane parku v tieni stromov je ešte malá prícestná kaplnka. V parku je postavený aj pamätník obetiam vojny. Ojedinelou pamiatkou je rozľahlý drevený hostinec z konca 19. storočia nazývaný Drevenica, ktorý bol postavený podľa projektov z Kanady. V Závodí je základná a materská škola, pošta a ako bývalá obec má vlastný cintorín.

thumb|ZŠ Závodie
Závodie sa v roku 1949 pripojilo opäť k Žiline. Pre jej blízkosť pri centre sa stala vyhľadávanou lokalitou prevažne pre individuálnu bytovú výstavbu. V severnej časti pribudlo niekoľko priemyselných podnikov a spoločností. Najvýznamnejší je DPMŽ s.r.o. s trolejbusovým depom. Celkom na severnom okraji Závodia prechádza cesta I/18 z Bratislavy do Žiliny, ktorá sa prestavuje na diaľničný privádzač. Pri ceste je postavená čerpacia stanica pohonných hmôt a Autocentrum. Pod Hradiskom je vybudovaný centrálny mestský Nový cintorín a krematórium. Na terase nad Závodím sa v roku 1987 začalo stavať štvrté žilinské sídlisko Hájik, ktoré po dokončení v roku 2007 má asi 7300 obyvateľov. Pod terasou sídliska Hájik pri potoku Bradová je postavený obytný súbor Kvačalova. Po vybudovaní DPMŽ a trolejbusového depa na okraji Závodia pribudla v roku 1994 aj trolejbusová doprava. Jej význam nastal až v roku 2002, kedy sa vybudovala cez intravilán Závodia trolejbusová trať na sídlisko Hájik, čím sa dotvoril mestský charakter.

Bývalá poddanská obec Žiliny, ktorá mala v roku 1784 len 405 obyvateľov, sa rozrástla do nebývalých rozmerov. V roku 2008 tu žilo 2 758 obyvateľov, v roku 2009 Závodie malo 2 963 obyvateľov, čím sa stalo najväčšou mestskou štvrťou v Žiline.

## Pamätihodnosti
* Kostol svätého Štefana kráľa z 13. storočia v priľahlej mestskej časti Rudiny 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Portál fary s históriou a obrazmi kostola 

Kategória:Mestské časti Žiliny
Burgos

**Burgos** môže byť:

Sídlo alebo administratívna jednotka:
* v Španielsku:
** provincia, pozri Burgos (provincia)
** hlavné mesto tejto provincie, pozri Burgos (mesto v Španielsku)
** arcidiecéza, pozri Burgos (arcidiecéza)
* na Filipínach:
** Burgos (Ilocos Norte)
** Burgos (Ilocos Sur)
** Burgos (Isabela)
** Burgos (La Union)
** Burgos (Pangasinan)
* v Taliansku:
** Burgos (Sardínia)

Osoba:
* Carl Burgos (1918-1984), americký komiksový a reklamný umelec
* Javier de Burgos (1778-1849), španielsky spisovateľ a politik
* José Burgos (1837-1872), španielsko-filipínsky kňaz
* Ambiorix Burgos (1984-), basketbalista

## Pozri aj
* Padre Burgos (3 sídla na Filipínach)
Závodie

**Závodie** môže byť:
* mestská časť Turzovky, pozri Závodie (Turzovka)
* mestská časť Žiliny, pozri Závodie (Žilina)
* miestna časť obce Sulín, pozri Závodie (Sulín)
* starší názov potoka Dolinka, pozri Dolinka (prítok Turca)
Upanišady

**Upanišady** alebo **upanišády** (jednotné číslo: **upanišada, upanišáda, upanišad, upanišat**; sanskritský kmeň v jednotnom čísle: उपिनषद - *upanišad*, sanskritský nominatív v jednotnom čísle: *upanišat*, sanskritský nominatív v množnom čísle *upanišadah*; význam slova: "sedenie okolo [učiteľa]") sú staroindické nábožensko-filozofické komentáre k védam, písané v priebehu mnohých storočí, posvätné texty brahmanizmu a hinduizmu považované za zjavenie (šruti). Hovorí sa im aj **[[védánta]]**, čiže *zakončenie véd*, pretože majú zjavovať skutočný zmysel véd.

Pôvodne to zrejme boli ústne zostavené ezoterické učenia (ako naznačuje aj etymológia slova) neznámych juhoázijských mudrcov. Najdôležitejšie upanišády pochádzajú z 8. storočia – 4. storočia pred Kr., takže sú vlastne najstaršími filozofickými textami v dejinách ľudstva vôbec.

Celkovo existuje viac ako 200 upanišád, tradičný počet je 108 upanišád, uvedených na začiatku *Muktikaupanišády*. Väčšina týchto však pochádza z po-védskej doby. Najstarších a základných upanišád je asi 18.

Z hľadiska dejín filozofie sú podstatné Čhándógjópanišad, Brhadáranjakópanišad, Aitaréjópanišad, Kaušítakí a Taittiríjópanišad.

Formou dialógov a debát sa v upanišadách riešia základné otázky ľudskej existencie - vyslobodenie ľudskej duše z kolobehu znovzrodení (sansára) spôsobeného následkami ľudských činov (karma), pôvod sveta. Rovnako zhrnujú ideológiu kastovej sústavy a povyšujú kňazskú kastu nad ostatných ľudí. Védski bohovia a obrady dostávajú v upanišadách filozofický obsah. Sú interpretované ako alegorické zobrazenia človeka a vesmíru. Viera v reinkarnáciu nadobúda morálny charakter. V upanišadách sa kladie otázka, čo je najvyššia realita, ktorej poznaním sa všetko ostatné stáva známym: je to to, z čoho sa zrodilo všetko jestvujúce, to, v čom žije po svojom narodení, i to, do čoho vchádza po svojej smrti; je to brahman.

Základnou ideou upanišád je myšlienka cesty ku spáse skrze rozpoznanie jednoty vesmíru, boha (brahman) a ľudskej duše (átman), ktorá je vyjadrená vetou „Tat tvam asi“ - *to si ty*. V obsiahlom súbore upanišád nachádzame aj korene rôznych škôl indickej filozofie a základy hinduistickej vierouky (náuka o sťahovaní duší - reinkarnácii), ako aj pramene indického kvietizmu a počiatky mystiky.

Slovenský preklad upanišad od Róberta Gáfrika obsahuje: Íšópanišad, Kénópanišad, Kathópanišad, Prašnópanišad, Mundakópanišad, Mándúkjópanišad, Taittiríjópanišad, Aitaréjópanišad, Čhándógjópanišad a Brhadáranjakópanišad.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
* 
* 
* 

## Iné projekty

## Zdroj
* 

Kategória:Indické náboženstvá
Kategória:Indická filozofia
Homo

**Homo** môže byť:
* písané s veľkým H: latinský názov rodu človek, pozri človek (Homo)
* písané s malým h: človek rozumný
* v slangu: homosexuál

**HOMO** môže byť:
* Highest Occupied Molecular Orbital (najvyšší obsadený molekulový orbitál) - pozri HOMO/LUMO

**HomO** môže byť:
* švédsky ombudsman proti diskriminácii na základe sexuálnej orientácie, pozri HomO

Predpona **homo-** môže znamenať:
* ľudský, týkajúci sa človeka ako rodu (čiže človeko-, ľudo-)
* rovnaký, zhodný (čiže rovnako-, rovno-)
* týkajúci sa homosexuálov (napr. homofóbia)

## Poznámka
Významy výrazu homo týkajúce sa človeka pochádzajú z latinského slova *homo*, ktoré znamená človek, muž, on . Významy výrazu homo týkajúce sa rovnakosti alebo homosexuality pochádzajú zo staršieho gréckeho slova ὁμός - homos, ktoré znamenalo rovnaký, ten istý, podobný, spoločný. 

## Referencie
Štefan Blaho

**Štefan Blaho** (* 22. jún 1985, Trenčín – † 29. august 2006, medzi Belou a Krasňanmi) bol slovenský hokejový útočník. Bol synovcom reprezentačného trénera slovenských kanoistov Pavla Blaha.

## Hokejová kariéra
Bol odchovancom Dukly Trenčín. V roku 2003 si ho vybral klub NHL New York Islanders vo štvrtom kole vstupného draftu ako 120. v poradí. V sezónach 2003/04 až 2005/06 hral v kanadskej juniorskej súťaži OHL (*Sudbury Wolves*), hoci v poslednej sa skúšal uplatniť v hlavnom tíme Dukly, čo sa mu však nepodarilo a odohral len dva zápasy za rezervu v Považskej Bystrici, potom sa vrátil do OHL (*Sarnia Sting*). Pred nasledujúcim ročníkom ho skúšal vtedajší extraligový majster MsHK Žilina. 

### Klubová štatistika

### Reprezentačná štatistika

## Úmrtie
Štefan Blaho 29. augusta 2006 zahynul pri dopravnej nehode, ktorú medzi Belou a Krasňanmi v okrese Žilina spôsobil pod vplyvom alkoholu hokejista Marcel Hanzal. Prešiel do protismeru a následne mimo cestu, kde sa jeho Mitsubishi Pajero prevrátilo na strechu. Blaho nebol pripútaný. Polícia Hanzalovi namerala v krvi 0,71 mg (1,5 promile) alkoholu, bol odsúdený na štyri roky.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* 

Kategória:Narodenia v 1985
Kategória:Úmrtia v 2006
Kategória:Slovenskí hokejisti
Kategória:Slovenskí hokejisti draftovaní NHL
Kategória:Hokejisti draftovaní klubom New York Islanders
Kategória:Osobnosti z Trenčína
Vladimir Matvejevič Polynin

**Vladimir Matvejevič Polynin** bol sovietsky biológ, zaoberajúci sa najmä genetikou. 

## Tvorba
Vo svojom najvýznamnejšom diele „*Mama, papa i ja*“ pútavou formou objasňuje zákonitosti dedičnosti. Dielo bolo preložené do slovenčiny i češtiny, zaujímavosťou je, že ani v jednom prípade nezostal zachovaný pôvodný názov, v prvom prípade kniha vyšla pod menom: „*Zavinili to rodičia ?*“ (1971), v druhom „*Co dědíme po rodičích*“ (1974).

## Dielo
* 1967 – *Zavinili to rodičia?* (rus. *Mama, papa i ja*), vydala *Sovjetskaja Rossija*, Moskva

Kategória:Sovietski genetici
Kategória:Sovietski autori náučnej literatúry
Kategória:Ruskí genetici
Kategória:Ruskí autori náučnej literatúry
Pavol Blaho

**Pavol Blaho** môže byť:

* slovenský lekár, novinár a politik (1867 – 1927), pozri Pavel Blaho (1867)
* slovenský politik (1903 – 1987), predseda Strany slobody, pozri Pavol Blaho (1903)

## Pozri aj
* Pavel Blaho

Blaho, Pavol
Pavel Blaho (tréner)

**Pavel Blaho** je tréner rýchlostnej kanoistiky. Od roku 1995 do mája 2011 viedol slovenskú reprezentáciu. Bol strýkom nebohého hokejistu Štefana Blaha.

## Referencie

Kategória:Slovenskí tréneri v kanoistike
Ondrej Kovaľ

**Ondrej Kovaľ** (* 10. júl 1979, Bratislava) je slovenský herec.

Študoval na konzervatóriu a na VŠMU. Po štúdiu získal angažmán v Divadle Andreja Bagara v Nitre, na Novej scéne v Bratislave aj v divadle v Martine. Od roku 2002 je členom Činohry Slovenského národného divadla. Okrem divadelných dosiek ho môžeme vidieť i v seriáloch a vo filmoch. Pôsobí i v hudobnom zoskupení UMK.

So svojou dlhoročnou partnerkou, herečkou Zuzanou Norisovou vychováva 2 dcéry: Juliánu a Lilianu.

## Filmografia (výber)
* 1997: Čo viem ja, nevieš ty
* 2003: Želary
* 2004: Frankenstein
* 2005: V hodine rysa
* 2006: Účastníci zájezdu
* 2018: Milenky
* 2021: Bodka
* 2022: Šťastný nový rok 2: Dobro došli
* 2024: MIKI
* 2025: ČERNÁK

## Diskografia, kompilácie (výber)
* 2007: *Veľkí herci spievajú malým deťom* - Kniha s CD - Enigma, ISBN 978-80-969830-0-1 (na CD spievajú: Milan Lasica, Maroš Kramár, Marián Labuda ml., Boris Farkaš, Zuzana Kronerová, Ondrej Kovaľ, Zuzana Tlučková, Soňa Norisová, František Kovár, Helena Krajčiová, Sisa Michalidesová)

## Referencie

Kategória:Slovenskí divadelní herci
Kategória:Slovenskí filmoví herci
Kategória:Osobnosti z Bratislavy
Tomášovský potok

**Tomášovský potok** môže byť:

* potok v Gemeri, pozri Tomášovský potok (prítok Blhu)
* potok na Spiši, pozri Tomášovský potok (prítok Hornádu)
* potok v Zemplíne, pozri Tomášovský potok (prítok Skalného potoka)
Tomášovský potok (prítok Blhu)

**Tomášovský potok** je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Blhu a meria 7,5 km. 

Preteká Rimavskou kotlinou, pramení vo Valickej pahorkatine, neďaleko osady Vyšná Bakta, v nadmorskej výške okolo 238 m n. m. Od prameňa tečie na krátkom úseku na juhovýchod, postupne sa stáča na východ a preteká okrajom rimavskosobotskej časti Bakta. Zľava priberá dva krátke prítoky spod Sovieho vrchu (297,0 m n. m.) a tok sa nevýrazne vlní. Ďalej tečie obcou Tomášovce, stáča sa na juhovýchod, sprava priberá prítok z oblasti Čuky a severne od obce Bátka ústi v nadmorskej výške okolo 178 m n. m. do Blhu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Rimavy
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Činča

náhľad|Most nad potokom Činča pri Tornali
**Činča** je potok v Gemeri, v juhovýchodnej časti okresu Revúca. Je to ľavostranný prítok Slanej, má dĺžku 9,8 km a je tokom IV. rádu.

Pramení v Bodvianskej pahorkatine, v podcelku Gemerská pahorkatina, na severnom svahu Veterného vrchu (346 m n. m.) v nadmorskej výške približne 310 m n. m., neďaleko slovensko-maďarskej štátnej hranice. Na hornom toku najprv tečie viac-menej západným smerom lesnatým prostredím a výraznejšie zvlneným korytom. Zľava priberá prítok z osady Železné a pokračuje na západ. Po vstupe do Rimavskej kotliny tečie napriameným korytom severnou časťou mesta Tornaľa, najprv mestskou časťou Starňa, kde sa stáča najprv na juh a po pribratí ľavostranného prítoku prameniaceho západne od kóty 290,9 m na juhozápad. Na okraji mesta sa v nadmorskej výške cca 175 m n. m. vlieva do Slanej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Revúca
Devínska brána

**Devínska brána** (bývalý názov *Porta Hungarica*) je geomorfologický útvar na juhozápadnom okraji Malých Karpát.

## Polohopis
Predstavuje prielomový úsek (geografická brána) údolia Dunaja na hranici Slovenska a Rakúska v Karpatoch. V širšom zmysle začína už pod Bratislavským hradom (potom je dlhý 11,5 km a široký 2,25–7,25 km), v užšom zmysle až pod Devínskym hradom. Končí vrchom Hundsheimer Berg na pravom brehu Dunaja v Rakúsku. Na Slovensku patrí do geomorfologického celku Malé Karpaty, resp. podcelku Devínske Karpaty. 

### Vymedzenie
Brána leží v severozápadnej časti Bratislavy, v časti Karlova Ves a Devín. Geomorfologická časť tvorí úzky pás na juhozápadnom okraji podcelku Devínske Karpaty. Od Hainburských vrchov ju oddeľuje rieka Dunaj, na severe susedí Dolnomoravská niva (podcelok Borskej nížiny), severným smerom pokračuje pohorie Devínskou Kobylou a východným Bratislavské predhorie. juhovýchodným smerom sa rozprestiera Podunajská rovina. 

## Geológia
Vznikla v pleistocéne. Podstatnú časť kryštalického jadra tvoria granitové masívy, ktoré vekom patria do karbónu. Z druhohorného obdobia sa vyskytujú vápence a dolomity. Neogénne sedimenty sú zastúpené zlepencami, štrkmi, pieskami a pieskovcami, ílmi, šlírmi, vápencami a podobne.

## Dejiny
Územie bolo osídlené už od praveku a boli tu vybudované tri hrady: Hainburský hrad, Devínsky hrad a Bratislavský hrad. Týmto územím viedla Jantárová cesta.

## Chránené územia
Na jej území ležia cenné prírodné lokality:
* NPR Devínska hradná skala
* PR Slovanský ostrov (Bratislava)
* Sihoť

## Referencie

Kategória:Malé Karpaty
Kategória:Geomorfologické útvary na Slovensku
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku
Kategória:Brány (geomorfologické) na Slovensku
Kategória:Geografia Bratislavy
Mačací potok (prítok Rimavy)

**Mačací potok** je vodný tok v Gemeri, v južnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Rimavy, má dĺžku 26,3 km a je tokom V. rádu. Na strednom toku napája vodnú nádrž Hostice. Na dolnom toku sa pri obci Šimonovce delí na dve ramená, ľavé pokračuje na krátkom úseku na sever k ústiu, kým pravé rameno tečie k ústiu na východ, súbežne s korytom Rimavy.

*Prameň:* v Cerovej vrchovine, na území obce Petrovce v nadmorskej výške približne 240 m n. m.

*Smer toku:* od prameňa najprv na severovýchod, postupne sa stáča a tečie na sever, esovito stočeným korytom obteká obec Hostice, za ňou tečie opäť na severovýchod, pri obci Šimonovce sa rozvetvuje, ľavé rameno pokračuje na sever, pravé tečie najprv na severovýchod, medzi obcami Chrámec a Janice na východ, napokon na krátkom úseku k ústiu na severovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Cerová vrchovina, podcelok Petrovská vrchovina, časti Baštianska kotlina a Hostická kotlina, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Rimavská kotlina

*Prítoky:* sprava z oblasti Feneka, z oblasti Tomášky, Drniansky potok, Chrámecký potok, Pohanský potok, zľava prítok spod Klinového vrchu (331,0 m n. m.), Drieňovský potok, Dechtársky potok, prítok z Malých Sekov, z Veľkých Sekov, z Fušovej doliny a z oblasti Dóny

*Ústie:* ľavé rameno do Rimavy pri obci Šimonovce v nadmorskej výške približne 169 m n. m., pravé rameno do Rimavy juhovýchodne od obce Rimavská Seč v nadmorskej výške cca 160 m n. m.

*Obce:* Petrovce, Jestice, Hostice, Drňa (okrajom), Šimonovce (okrajom), Chrámec (okrajom) a Janice (okrajom)

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Rimavy
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Malibu (Kalifornia)

**Malibu** je plážové mesto nachádzajúce sa na západnom okraji Los Angeles County v Kalifornii, USA. Podľa sčítania ľudu v r. 2010 v meste žije 12&nbsp;645 obyvateľov. Mesto Malibu sa rozprestiera celou svojou dĺžkou 27 míľ (43&nbsp;km) na pobreží Tichého oceánu. Miestnymi obyvateľmi a surferami je tiež prezývané skratkou "Bu" a toto mesto je známe svojimi teplými, piesočnatými plážami a tiež je domovom niekoľkých desiatok Hollywoodskych celebrít a ďalších v rámci filmového priemyslu. Značenia v rámci mesta prehlasujú „27 míl prírodných krás“ (angl.27 miles of scenic beauty) čím sa poukazuje na pôvodnú dĺžku mesta 27 míl (43&nbsp;km), predtým ako bolo Malibu zapísané v roku 1991.

Väčšina domov v Malibu sa rozprestierajú prevažne popri ceste Pacific Coast Highway. Malibu je ohraničené viac menej kaňonom Topanga a Pacifik Palisades na východe, horami Santa Monica na severe, Tichým oceánom na juhu, a okresom Ventura(Ventura County) na západe. 

Najznámejšie pláže v Malibu sú Surfrider Beach, Zuma Beach, Malibu Beach, Topanga Beach, Point Dume Beach a Dan Blocker Beach.

## Obyvateľstvo
V Malibu žije 12&nbsp;645 obyvateľov (r.2010).Hustota obyvateľstva je 250/km². Vybudovaných je 6&nbsp;125 domov čo je priemerne 119 domov na km².
19,6 % obyvateľstva nedovŕšil vek 18 rokov, 7,9 % obyvateľstva má od 18 do 24 rokov , 26,4 % má od 25 
do 44, 32,0% obyvateľstva má od 45 do 64, a 14,0 % má 65 a viac rokov. Priemerný vek je 43 rokov.
Priemerný príjem pre domácnosť v meste je 102&nbsp;031&nbsp;USD a priemerný príjem pre rodinu 123&nbsp;293&nbsp;USD.
Muž zarobí priemerne 100&nbsp;000+&nbsp;USD pričom žena zarobí priemerne 46&nbsp;919&nbsp;USD. Okolo 3,2 % rodín a 7,6 % obyvateľstva majú priemerný alebo podpriemerný príjem
vrátane dôchodcov a ľudí pod 18 rokov. Celková priemerná mzda je však 74&nbsp;336&nbsp;USD.

## Malibu v médiach
thumb|300px|Pacific Coast Highway (PCH) v centre Malibu
Lokalita Malibu je použitá v nespočetných filmoch a televíznych programov. Malibu sa začalo častejšie zobrazovať v surfing filmoch v 60. rokoch. Neskôr prišli filmy, dokumenty, seriály ako *Planet of the Apes,The Rockford Files,Malibu's Most Wanted, Love American Style, Zoey 101* atď. V súčasnosti sa Malibu zobrazuje ako lokalita, v ktorej sa odohráva dej sitcomu Dva a pol chlapa v hlavnej úlohe s Charlie Sheenom.

## Známe osobnosti
* Mel Gibson
* Emilio Estevez
* Tom Hanks
* Whoopi Goldbergová
* Robert Redford
* Charlie Sheen
* Barbra Streisandová
* Richard Gere

## Iné projekty

## Externé odkazy
* celebrity v Malibu
* Malibu official websites  

Kategória:Mestá v Kalifornii
Hubovský potok

náhľad|Hubovský potok pretekajúci obcou Hubovo
**Hubovský potok** je potok v Gemeri, v juhovýchodnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Slanej, má dĺžku 9,2 km a je tokom IV. rádu.

Pramení v Bodvianskej pahorkatine, v podcelku Gemerská pahorkatina, v zníženine medzi vrchmi Makov (351,0 m n. m.) a Koč (363,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 279 m n. m. Od prameňa tečie najprv juhojuhozápadným smerom, preteká obcou Hubovo a stáča sa na západ. Vstupuje do Rimavskej kotliny, preteká obcou Lenka, sprava priberá krátky prítok prameniaci južne od kóty 203,0 m a stáča sa na juh. Napája vodnú nádrž Včelince, z nej vyteká juhojuhozápadným smerom cez rovnomennú obec a v jej blízkosti ústi v nadmorskej výške cca 166 m n. m. do Slanej.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slanej
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Čierny potok (prítok Gortvy)

**Čierny potok** je potok v dolnom Gemeri, v južnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Gortvy, má dĺžku 6,1 km a je tokom VI. rádu. 

Pramení v Cerovej vrchovine, v podcelku Bučenská vrchovina a časti Blhovská vrchovina, na severovýchodnom svahu vrchu Veľký Bučeň (514,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 320 m n. m. Najprv tečie na východ, následne sa stáča juhovýchodným smerom, tečie cez osadu Ceveková a pod osadou priberá sprava prítok vznikajúci južne od vrcholu Trojchotára (359,4 m n. m.). Pri Hodoši, miestnej časti obce Čierny Potok, priberá zľava prítok od samoty Kotlina, následne sa stáča smerom na východojuhovýchod a opäť zľava priberá krátky prítok prameniaci západne od kóty 264,9 m. Napokon preteká miestnou časťou Durenda, kde z ľavej strany priberá prítok z juhozápadného svahu Strážnej (305,8 m n. m.) a pokračuje k ústiu východným smerom. Juhozápadne od obce Hodejov ústi v nadmorskej výške cca 198 m n. m. do Gortvy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Rimavy
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Calgary

**Calgary** je najväčšie mesto kanadskej provincie Alberta a tretie najväčšie mesto v Kanade. Nachádza sa na juhu provincie. Má rozlohu  a okolo 991-tisíc obyvateľov, pričom s aglomeráciou má celá metropolitná oblasť rozlohu až  a vyše 1,06 milióna obyvateľov, čím je piata najväčšia v Kanade. 

Calgary, nazývané tiež mesto bielych golierov (úradníkov a podnikateľov), zaznamenalo za posledných 20 rokov prudký rozvoj a silnú vlnu prisťahovalectva. Počas tohto obdobia sa počet obyvateľov viac ako zdvojnásobil. Je to typická multinárodná aglomerácia a žije tu aj veľmi početná slovenská komunita, ktorá je neustále doplňovaná novými prisťahovalcami. Toto mesto, s prívlastkom olympijské, je bránou do Skalnatých vrchov (cca hodina autom na západ), ktoré poskytujú nekonečné možnosti na turistiku v panenskej prírode kanadského západu.

V rebríčku Economist Intelligence Unit miest najlepších pre život z roku 2019, ktorý hodnotil 140 miest sa Calgary umiestnilo na 5. mieste.

## Osobnosti mesta
* Bret Hart (* 1957), wrestler
* Erica Durance (* 1978), herečka
* Micki DuPont (* 1980), hokejista
* Owen Hargreaves (* 1981), futbalista
* Elisha Cuthbertová (* 1982), herečka
* Cory Monteith (* 1982), herec
* John Kucera (* 1984), zjazdový lyžiar

## Partnerské mestá
*  Džajpur, India, 1973
*  Naucalpan de Juárez, Mexiko, 1994
*  Phoenix, Arizona, USA, 1997
*  Quebec, Kanada, 1956
*  Sarajevo, Bosna a Hercegovina, 1986
*  Ta-čching, Čína, 1985
*  Tedžon, Kórejská republika, 1996

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Mestá v Alberte
Kategória:Univerzitné mestá v Kanade
Weberov-Fechnerov zákon

**Weberov zákon:** Vzťah medzi rastom intenzity štandardného podnetu a zvyšovaním rozdielového prahu je celkom stabilný, čo Weber vyjadril následujúcim vzorcom:
: k = \frac{\mathrm{d}I}{I} 
: 
: ,kde
* **k** je Weberová konštanta
* I je intenzita základného podnetu
* \mathrm{d}I je prírastok intenzity zodpovedajúci najmenšiemu pozorovateľnému rozdielu (angl. JND – *just noticeable difference*). 

Ide teda o pomer medzi intenzitou základného podnetu I a jeho prírastkom \mathrm{d}I, ktorý je konštantný (k) 

Zákon ako prvý formuloval nemecký fyziológ Ernst Heinrich Weber. 
Matematik Gustav Theodor Fechner (1801–1887) odvodil Weberov zákon pomocou integrálu za predpokladu, že k je konštantné a nezávislé od l:
: \Delta E = c \cdot \frac{\Delta l}{l} &nbsp; &nbsp; *[[Fechnerov zákon]]*
: E = c \cdot \ln\frac{l}{l_0} &nbsp; &nbsp; *Weberov–Fechnerov zákon*

Rozdielový prah pre každý zmyslový orgán je relatívne konštantou veličinou, udáva aký pomer má byť medzi prírastkom a počiatočnou veľkosťou podnetu, aby vznikla pociťovaná, práve badateľná zmena podnetu

Ku 100 g závažiu pridáme 1&nbsp;g – nepociťujeme zmenu vo veľkosti podnetu
*pri 3,4 g – už áno (k = 3,4/100)
*pri 200 g – zmenu vnímame pri cca 6,8&nbsp;g závaží
*pri 300 g – 10,2&nbsp;g atď.

Kategória:Psychofyzika
Potôčik (prítok Gortvy)

**Potôčik** je potok v južnom Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Gortvy a meria 5,7 km. 

Pramení v Cerovej vrchovine, v podcelku Petrovská vrchovina, západne od obce Gemerské Dechtáre v nadmorskej výške okolo 270 m n. m. Najprv tečie na sever, zľava priberá prítok z oblasti Katera, ďalšie tri krátke ľavostranné prítoky a potom aj významnejšiu Šťavicu z tej istej strany. Stáča sa na severoseverovýchod, preteká okrajom obce Hodejovec, zľava priberá ešte jeden prítok a na území Oždianskej pahorkatiny, východne od obce Gortva, ústi v nadmorskej výške okolo 187 m n. m. do Gortvy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Rimavy
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Dechtársky potok

**Dechtársky potok** je potok v Gemeri, v južnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Mačacieho potoka s dĺžkou 7,1 km. 

Pramení v Cerovej vrchovine, v podcelku Petrovská vrchovina, na severnom úpätí Ragáča (536,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 300 m n. m. Od prameňa tečie najprv na severovýchod okolo osady Salonkáš, zľava priberá krátky prítok z Veľkej doliny a stáča sa na východ. Ďalej tečie v Hostickej kotline, sprava priberá dva prítoky z oblasti Zugu a preteká južným okrajom obce Gemerské Dechtáre. Zľava priberá potok pretekajúci spomenutou obcou, vzápätí ešte ďalší krátky prítok z ľavej strany a na severnom okraji obce Hostice sa v nadmorskej výške okolo 197 m n. m. vlieva do Mačacieho potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Rimavy
Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Potôčik

**Potôčik** môže byť:
* malý potok
* miestna časť obce Olováry, pozri Potôčik (osada)
* prítok Diaľneho v Šariši, pozri Potôčik (prítok Diaľneho)
* prítok Gortvy v Gemeri, pozri Potôčik (prítok Gortvy)
* prítok Hrona v Banskej Bystrici, pozri Potôčik (prítok Hrona)
* prítok Mlynice na Spiši, pozri Potôčik (prítok Mlynice)
* prítok Neresnice v Pohroní, pozri Potôčik (prítok Neresnice)
* prítok Slanej v Gemeri, pozri Potôčik (prítok Slanej)
Bábsky potok

**Bábsky potok** je potok v Podunajskej nížine, preteká územím okresov Nitra a Galanta. Je to ľavostranný prítok Jarčia a meria 9,7 km. 

Preteká Nitrianskou pahorkatinou, pramení v časti Zálužianska pahorkatina, juhozápadne od obce Rišňovce v nadmorskej výške cca 165 m n. m. Najprv tečie severojužným smerom poľnohospodárskou krajinou, cez obce Rumanová a Báb. Tu priberá ľavostranný prítok z oblasti Zagardu, rozširuje svoje koryto a za obcou sa stáča na západ. Napája vodnú nádrž Báb (139,0 m n. m.), vytvára ostrú zákrutu a pokračuje k ústiu. Do Jarčia sa vlieva v nadmorskej výške 125,9 m n. m. južne od obce Pusté Sady.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Galanta
Kategória:Vodné toky v okrese Nitra
Kategória:Rumanová
Kategória:Báb (okres Nitra)
Kategória:Pusté Sady
Kategória:Pata
Fechnerov zákon

**Fechnerov zákon** dáva do súvislosti intenzitu pocitu a intenzitu podnetu, ktorý ho vyvolal. Matematicky je vyjadrený vzorcom
: P = c\cdot  \log I\,\!,
kde 
* P je intenzita pocitu, 
* c je konštanta,
* I je intenzita podnetu.

Pri raste intenzity podnetu, pocit rastie spočiatku rýchlo, potom stále pomalšie. 
*podnet – rast geometrickým radom
*pocit – rast aritmetickým radom

Zákon objavil roku 1860 Gustav Theodor Fechner. Ide o rozvinutie Weberovho zákona. Niekedy sú oba zákony uvádzané pod názvom Weberov-Fechnerov zákon.

V roku 1961 zákon rozvinul Stanley Smith Stevens a formuloval Stevensov zákon sily.

Kategória:Psychofyzika
Dubovský potok

**Dubovský potok** môže byť:

* potok v okrese Trnava, pozri Dubovský potok (prítok Hornej Blavy)
* potok v okrese Pezinok, pozri Dubovský potok (prítok Vištuckého potoka)
* potok v okrese Rimavská Sobota, pozri Dubovský potok (prítok Rimavy)
Stevensov zákon sily

**Stevensov zákon sily (mocninný zákon)** hovorí:  **P = k * F<sup>n</sup>** alebo **P  = k * (F - F<sub>0</sub> )<sup>n</sup>**

**P** - veľkosť pocitu

**k** - konštanta

**F** - veľkosť pôsobiaceho podnetu

**F**0 - prahová hodnota podnetu

**n** - experimentálne určený exponent (0,20 – 3,50)

Ide o upresnenie Fechnerovho zákona.

Exponent **n** je pre každý zmyslový orgán iný, z  uvedeného rozpätia:
*Jas - 0,3
*Elektrický šok - 3,5
*Zvuk - 0,6

Kategória:Psychofyzika
Slatinka (prítok Jarčia)

**Slatinka** je potok v Podunajskej nížine, preteká územím okresov Hlohovec a Galanta. Je to ľavostranný prítok Jarčia a meria 6,3 km. 

Pramení v Nitrianskej pahorkatine v podcelku Zálužianska pahorkatina, východne od obce Bojničky, v lokalite Panské háje v nadmorskej výške okolo 190 m n. m. Tečie v podstate juhojuhozápadným smerom, sprava priberá krátky prítok z oblasti Dolín a na krátkom úseku pokračuje severojužným smerom. Potom sa prudko stáča, tečie na severozápad a južne od obce Dvorníky ústi v nadmorskej výške okolo 138 m n. m. do Jarčia.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Hlohovec
Kategória:Vodné toky v okrese Galanta
Kategória:Hlohovec
Kategória:Sasinkovo
Kategória:Šalgočka
Kategória:Dvorníky
Južná Ázia

thumb|Južná Ázia na mape
**Južná Ázia** je južný geopolitický región ázijského svetadielu zahŕňajúci územia na a okolo indického subkontinentu. Je ohraničený zo západu na východ postupne západnou Áziou, strednou Áziou, východnou Áziou a juhovýchodnou Áziou. Obmýva ju Indický oceán. 

Južná Ázia pozostáva z nasledovných štátov:
* Bangladéš
* Bhután
* India
* Nepál
* Pakistan
* Srí Lanka

* resp: vyššie uvedené + Afganistan

Podľa definície Spojených národov sem patrí aj Afganistan, Irán a Maldivy.

## Referencie



Kategória:Ázia
Dubovský potok (prítok Hornej Blavy)

**Dubovský potok** je potok v Podunajskej nížine, na Dolnom Považí, v severnej časti okresu Trnava. Je to pravostranný prítok Hornej Blavy, meria 13,9 km a je tokom V. rádu. Na hornom toku oblúkom obteká ruiny kláštora sv. Kataríny na ľavom brehu. Na dolnom toku sa koryto výraznejšie vlní a napája vodnú nádrž Dolné Dubové s porastmi lužného lesa v okolí.

## Prameň
Pramení v Malých Karpatoch v geomorfologickom podcelku Brezovské Karpaty, na juhojuhovýchodnom svahu Okrúhlej (395 m n. m.), severne od obce Naháč, v nadmorskej výške približne 330 m n. m.

## Smer toku
Od prameňa tečie najprv juhovýchodným smerom, potom sa stáča na juh a dvojnásobne esovito sa stáča. Pri obci Naháč sa stáča a pokračuje juhovýchodným smerom. Za Dolným Dubovým sa napokon stáča a na krátkych úsekoch tečie k ústiu na východ, napokon na severovýchod.

## Geomorfologické celky
*Malé Karpaty, podcelok Brezovské Karpaty
*Podunajská pahorkatina, podcelok Trnavská pahorkatina, časti Podmalokarpatská pahorkatina a Trnavská tabuľa

## Prítoky
*pravostranné: prítok z oblasti Kráľovej drahy na severovýchodnom svahu Lipy (378,6 m n. m.)
*ľavostranné: prítok prameniaci východne od obce Naháč

## Ústie
Do Hornej Blavy sa vlieva na území obce Jaslovské Bohunice, medzi miestnymi časťami Bohunice a Paderovce, v nadmorskej výške cca 160 m n. m.

## Obce
*Naháč
*Horné Dubové 
*Dolné Dubové
*Jaslovské Bohunice (nepreteká intravilánom)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Dudváhu
Kategória:Vodné toky v Brezovských Karpatoch
Kategória:Vodné toky v Trnavskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Trnava
Kategória:Naháč (okres Trnava)
Kategória:Dechtice
Kategória:Horné Dubové
Kategória:Dolné Dubové
Kategória:Jaslovské Bohunice
Prah citlivosti (psychofyzika)

**Prah citlivosti** je pojem psychofyziky, je to najslabší podnet, ktorý je schopný subjekt ešte vnímať.

Rozlišujú sa dva druhy prahov citlivosti:
* absolútny prah citlivosti - najslabší podnet, ktorý je subjekt schopný ešte vnímať
* rozdielový prah citlivosti alebo diferenčný prah citlivosti - minimálny rozdiel vo veľkosti podnetu, ktorý je nutný k odlíšeniu dvoch podnetov - býva tiež označovný ako JND (just noticeable difference)

Jedince toho istého druhu môžu mať rôzne prahy citlivosti a aj u toho istého jedinca je tento prah citlivosti premenlivý v čase. 

## Hodnoty absolútneho prahu citlivosti jednotlivých zmyslov u človeka
 

buhuizhoZdroj tabuľky prahov citlivosti

Kategória:Psychofyzika
Juhozápadná Ázia

thumb|Juhozápadná Ázia (vrátane Zakaukazska a Cypru, bez Afganistanu, Pakistanu a Sinaja)

**Juhozápadná Ázia** alebo **západná Ázia** alebo **Predná Ázia** je región juhozápadnej časti Ázie. Je to územie medzi Bosporom, Egyptom, Adenským zálivom, Kaukazom, Strednou Áziou a Afganistanom (alebo až riekou Indus).

Patria sem nasledovné krajiny a oblasti:
* Bahrajn
* Pásmo Gazy
* Irán
* Irak
* Izrael
* Jemen
* Jordánsko
* Kuvajt
* Libanon
* Omán
* Katar
* Saudská Arábia
* Sýria
* Spojené arabské emiráty
* Turecko (ázijská časť)
* Západný breh Jordánu
*v širšom zmysle aj:
** Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko (resp. len ázijské časti týchto štátov)  a/alebo
**Kaukaz a/alebo
**Cyprus a/alebo
**Sinaj a/alebo
**Afganistan, alebo Afganistan a časť Pakistanu po Indus, a/alebo

## Referencie

## Externé odkazy
* http://distgeo.upol.cz/uploads/vyuka/skripta-hercik.pdf 

Kategória:Ázia
Krupský potok

**Krupský potok** je potok v severozápadnej časti Podunajskej nížiny, preteká územím okresu Trnava. Je to pravostranný prítok Dolnej Blavy, má dĺžku  a je tokom VII. rádu. Medzi obcami Horná a Dolná Krupá napája sústavu piatich Hornokrupských rybníkov (na ľavom brehu), pod obcou Dolná Krupá sa koryto výraznejšie vlní. Pri obci Špačince sa vetví na dve ramená (v dĺžke cca ).

## Prameň
Pramení v Malých Karpatoch v lokalite Okrúhla, na západnej strane kopca Okrúhla (), severoseverozápadne od obce Naháč v nadmorskej výške približne 

## Opis toku
V pramennej oblasti tečie najprv na krátkom úseku na juhozápad, ďalej na západ a oblúkom sa stáča smerom na juh. Pri osade Prekážka vstupuje na Podunajskú nížinu, odtiaľ k obci Horná Krupá tečie smerom na juhojuhovýchod, následne k sútoku s Krupicou znovu na juh a následne preteká juhovýchodným smerom cez Dolnú Krupú a Špačince. Pod obcou už pokračuje viac na juhojuhovýchod až k obci Brestovany. Tu sa opätovne stáča k juhu, esovito sa ohýba a obteká Dolné Lovčice. Tesne pred ústím sa definitívne stáča na východ k ústiu.

## Geomorfologické celky
*Malé Karpaty, geomorfologický podcelok Brezovské Karpaty
*Podunajská pahorkatina, geomorfologický podcelok Trnavská pahorkatina, geomorfologická časť Trnavská tabuľa

## Prítoky
*Pravostranné: prítok z oblasti Agátov, prítok prameniaci východne od osady Cerová, dva prítoky vznikajúce južne od Cerovej, prítok zo západného svahu Handliarovskej skaly (), Krupica (Krupiansky potok)
*Ľavostranné: prítok z oblasti Kráľovej drahy, kanál začínajúci východne od Hornej Krupej a ústiaci v Špačinciach

## Ústie
Do Dolnej Blavy sa vlieva juhovýchodne od obce Dolné Lovčice v nadmorskej výške cca 

## Obce
Potok postupne preteká cez:
*osada Prekážka
*obec Horná Krupá
*osada Horný Mlyn
*obec Dolná Krupá
*osada Podháj
*obec Špačince
*osada Veľký dvor
*obec Brestovany (tečie západne od obce a miestnej časti Horné Lovčice)
*obec Dolné Lovčice (obteká jej intravilán zo západu a juhu)

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Malého Dunaja
Kategória:Vodné toky v Brezovských Karpatoch
Kategória:Vodné toky v Trnavskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Trnava
Kategória:Naháč (okres Trnava)
Kategória:Horná Krupá
Kategória:Dolná Krupá
Kategória:Špačince
Kategória:Bučany
Kategória:Brestovany
Kategória:Dolné Lovčice
Juhovýchodná Ázia

thumb|Juhovýchodná Ázia

**Juhovýchodná Ázia** je ázijský subregión pozostávajúci z krajín nachádzajúcich sa východne od Indie, južne od Číny, západne od Novej Guiney a severne od Austrálie. Oblasť leží na okrajoch tektonických platní a vyznačuje sa vysokou seizmickou a sopečnou aktivitou. Pozostáva z časti ázijskej pevniny (Indočína) a ostrovov. 
[thumb|225px|Ázijské subregióny podľa [OSN:

]]
Patria sem nasledovné krajiny:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Pozri aj
*Indočína
*Zadná India
*Malajský polostrov
*Moluky


Kategória:Ázia
Ronava

**Ronava** je potok v Podunajskej nížine, v juhozápadnej časti okresu Trnava. Je to ľavostranný prítok Gidry a má dĺžku 17 km. Na hornom toku (po sútok so Zadným potokom) sa nazýva aj Stredná dolina, nakoľko preteká rovnomennou dolinou, napája vodnú nádrž Ronava.

## Prameň
Pramení v Trnavskej pahorkatine, podcelok Trnavská tabuľa juhovýchodne od obce Borová v nadmorskej výške približne 212 m n. m.

## Opis toku
Od obce Borová tečie smerom na juhovýchod cez Strednú dolinu, následne preteká západne od obce Ružindol, kde podteká cestu II. triedy č. 504. Južne od tejto obce sa na krátkom úseku stáča na juh, sprava priberá Zadný potok a opätovne pokračuje na juhovýchod. Ďalej podteká železničnú trať Bratislava – Žilina, potom aj štátnu cestu č. 61 a východne od obce Cífer napája vodnú nádrž Ronava. Pod nádržou tečie smerom viac na JJV, podteká diaľnicu D1 a preteká v blízkosti obce Voderady na pravom brehu, pričom na ľavom brehu obteká osadu Jozefov dvor. Na dolnom toku sa zľava oddeľuje Abrahámsky kanál a východne od obce Pavlice sa Ronava vlieva do Gidry.

## Geomorfologické celky
* Podunajská pahorkatina, 
** geomorfologický podcelok Trnavská pahorkatina, 
*** geomorfologická časť Trnavská tabuľa

## Prítoky
Okrem pravostranného Zadného potoka nepriberá žiadne trvalo tečúce prítoky.

## Ústie
Do Gidry ústi východne od obce Pavlice v nadmorskej výške 122,1 m n. m.

## Obce
Postupne preteká katastrálnymi územiami týchto obcí, pričom netečie žiadnym intravilánom:
* Borová
* Ružindol
* Cífer
* Slovenská Nová Ves
* Zeleneč
* Voderady
* Pavlice

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Malého Dunaja
Kategória:Vodné toky v Trnavskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Trnava
Kategória:Borová (okres Trnava)
Kategória:Ružindol
Kategória:Cífer
Kategória:Slovenská Nová Ves
Kategória:Zeleneč
Kategória:Voderady (okres Trnava)
Kategória:Pavlice (okres Trnava)
Sinajský polostrov

thumb|Sinajský polostrov

**Sinajský polostrov** () alebo hovorovo **Sinaj** je trojuholníkový polostrov ležiaci medzi Stredozemným morom a Červeným morom v Egypte s rozlohou okolo 60 000&nbsp;km².

Zo západnej strany ho obmýva Suezský a z východnej Akabský záliv. Takmer celé územie tvorí skalnatá púšť a v strednej a južnej časti sa dvíha Sinajské pohorie. Južné pobrežie polostrova je obľúbená dovolenková destinácia s najznámejším centrom Šarm aš-Šajch.
Sinajský polostrov patrí geograficky Ázii. Je to jediná časť Egypta, ktorá zasahuje až do Ázie. 
## Iné projekty

Kategória:Geografia Egypta
Kategória:Polostrovy Afriky
Stredná Ázia

náhľad|Stredná Ázia

**Stredná Ázia** alebo čiastočné synonymum (pozri nižšie) **centrálna Ázia** je rozsiahla vnútrozemská oblasť Ázie. Existuje viac definícií strednej Ázie, žiadna z nich však nie je všeobecne akceptovaná.

V textoch najmä štátov bývalého Sovietskeho zväzu a Východného bloku, vrátane Slovenska, sa rozlišuje medzi pojmami stredná Ázia a centrálna Ázia:
***stredná Ázia** je Uzbekistan, Turkménsko, Tadžikistan, Kirgizsko, južný Kazachstan (presnejšie od aralsko-irtyšského rozvodia na juh) 
***centrálna Ázia** je územie na východ a juh od pohorí Východný Kazachstan, Altaj, Západný Sajan, Východný Sajan, na sever od horného toku Indsu a od rieky Brahmaputra a na západ od južnej časti pohoria Veľký Chingan a od pohoria Tchaj-chang; t.j. približne Mongolsko a západná Čína 

V textoch bývalých západných štátov tieto termíny často splývajú (a v niektorých jazykoch ani nie je možné jazykovo rozlíšiť "stredný" a "centrálny"), pričom aj tu platí, že presná definícia sa rôzni. Príklady:
*(Asie centrale:) Uzbekistan, Turkménsko, Tadžikistan, Kirgizsko, južný Kazachstan, západná časť Ujgurskej autonómnej oblasti 
*(Central Asia:) Uzbekistan, Turkménsko, Tadžikistan, Kirgizsko, Kazachstan
*(Zentralasien:) Uzbekistan, Turkménsko, Tadžikistan, Kirgizsko, južný Kazachstan, severný Afganistan a Ujgurská autonómna oblasť 
*definícia UNESCO: Uzbekistan, Turkménsko, Tadžikistan, Kirgizsko, Kazachstan, Mongolsko, západná Čína a Tibet, severovýchodný Irán, Afganistan a západný Pakistan (definícia UNESCO je založená na klimatických podmienkach)
Ale napríklad encyklopédia Britannica v článku "Asia" rozlišuje:
***stredná Ázia**  je územie medzi Kaspickým morom a Balchašským jazerom, presnejšie Turanská nížina, Pamír, Hissar a Alajské vrchy
***centrálna Ázia** je Tibetská plošina, Džungárska panva a Tarimská panva (pričom ale v článku "Central Asia" je úplne iná definícia - pozri vyššie)

## Referencie

## Iné projekty


Kategória:Ázia
Prah citlivosti

**Prah citlivosti** môže byť:
*v psychofyzike: najslabší podnet, ktorý je subjekt schopný ešte vnímať, pozri prah citlivosti (psychofyzika)
*v technike: najmenšia hodnota fyzikálnej veličiny, ktorú je schopný prístroj zaznamenať
Sinaj

**Sinaj** (v starohebrejčine **Sínaj** alebo nepresne *Sínai*; slovo je odvodené od mena mezopotámskeho mesačného boha Sína) môže byť:
* polostrov v Egypte, pozri Sinajský polostrov
* vrch, na ktorom Mojžiš podľa Biblie prijal od Boha Desatoro, a ktorého poloha nie je presne známa, pozri Sinaj (vrch v Biblii)
* dnešný vrch Džabal Músá považovaný za identický s vrchom Sinaj z Biblie
* púšť na polostrove Sinaj, pozri Sinaj (púšť)

**Sinaj** môže byť aj:
* Jakov Grigorievič Sinaj, ruský matematik

## Pozri aj
* Kláštor svätej Kataríny
Vištucký potok

náhľad|Vodná nádrž Harmónia
**Vištucký potok** je potok v Podunajskej nížine, preteká územím okresov Pezinok, Senec a Galanta. Je to ľavostranný prítok Stoličného potoka, meria 21 km a je tokom IV. rádu. Horný tok v Malých Karpatoch sa niekedy označuje ako *Kamenný potok* a napája malú vodnú nádrž pri osade Piesok a vodnú nádrž Harmónia pri rovnomennej osade. Na území tejto osady sa sprava oddeľuje vedľajšie rameno, ktoré sa na južnom okraji rekreačnej zástavby spája s tokom Stoličného potoka. Na dolnom toku preteká intenzívne využívanou poľnohospodárskou krajinou, napája vodnú nádrž Vištuk. Medzi obcami Báhoň a Čataj sa koryto výraznejšie vlní a do Stoličného potoka ústi v oblasti hustej siete upravených vodných tokov.

*Prameň:* v Malých Karpatoch na severnom svahu Veľkej homole (709,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 570 m n. m., v lokalite Zbojnícke.

*Smer toku:* od prameňa najprv na sever, následne sa dvakrát esovito stáča a pokračuje na východ, potom vytvára menší oblúk ohnutý na sever a stáča sa na juhovýchod, pri obci Vištuk tečie na krátkom úseku na východ, ďalej pokračuje až k obci Báhoň na juhovýchod, odtiaľ až po Veľký Grob na juhojuhovýchod a za obcou pokračuje k ústiu východojuhovýchodným smerom

*Geomorfologické celky:* 1.Malé Karpaty, podcelok Pezinské Karpaty, časť Homoľské Karpaty, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Trnavská pahorkatina, časti Podmalokarpatská pahorkatina a Trnavská tabuľa, 3.Podunajská rovina, podcelok Úľanská mokraď

*Prítoky:* zľava dva prítoky z juhovýchodného svahu Modranskej Baby (646 m n. m.), Poľný kanál, Dubovský potok, prítok z oblasti Kamenice a z oblasti Hájskeho; sprava prítok spod Tisových skál a z oblasti Červeného

*Ústie:* do Stoličného potoka juhovýchodne od obce Veľký Grob v nadmorskej výške okolo 122 m n. m.

*Obce:* severný okraj mesta Modra (časti Piesok, Harmónia a Kráľová), Vištuk, Báhoň, Kaplna, Igram, Čataj a Veľký Grob

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Malého Dunaja
Kategória:Vodné toky v okrese Pezinok
Kategória:Vodné toky v okrese Senec
Kategória:Vodné toky v okrese Galanta
Kategória:Vodné toky v Malých Karpatoch
Kategória:Vodné toky v Trnavskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky na Podunajskej rovine
Kategória:Modra
Kategória:Vištuk
Kategória:Báhoň
Kategória:Kaplna (okres Senec)
Kategória:Igram
Kategória:Čataj
Kategória:Veľký Grob
Stoličný potok

**Stoličný potok** môže byť:

* prítok Čiernej vody, pozri Stoličný potok (prítok Čiernej vody)
* prítok Radošinky, pozri Merašický potok
Blatina

**Blatina** môže byť:
* vodný tok:
** prítok Andače v povodí Nitry, pozri Blatina (prítok Andača)
** vodný tok prameniaci pri vrchu Čmeľok v Malých Karpatoch a končiaci podľa rôznych názorov buď pri Pezinku, alebo ústím do Čiernej vody v Šúri, alebo až ústím do Malého Dunaja, pozri Blatina (vodný tok v Malých Karpatoch)
** prítok Rimavice v povodí Rimavy, pozri Blatina (prítok Rimavice)
* vrch v Považskom Inovci (614 m n. m.)