Nízke Beskydy

**Nízke Beskydy** () sú krajinná oblasť subprovincie Vonkajšie Východné Karpaty, nachádzajúce sa v severovýchodnej časti Slovenska a v južnom Poľsku. Najvyšším vrchom je Busov (1002 m n. m.).

## Charakteristika

Tvorí ju súbor krajinných celkov, ktoré sú spojovacím článkom medzi Západnými a Východnými Karpatmi. Sú najužšou a najnižšou časťou Karpát. Celková rozloha je skoro 3 700 km2. Patria k nej na Slovensku tieto krajinné celky: Busov, Ondavská vrchovina, Laborecká vrchovina a Beskydské predhorie. Z juhu do Nízkych Beskýd zasahujú dubové lesy. Veľkú časť zaberajú dubovo-hrabové lesy. Pri Becherove sa zachoval aj tis. Pri potokoch sú časté jelšiny.

## Geomorfologické pomery

Nízke Beskydy tvoria priečnu morfoštruktúrnu depresiu medzi Východoslovenskou nížinou a Sandomierzskou kotlinou. Sú v nich zastúpené len 2 základné tektonické jednotky Karpát – vonkajšie flyšové pásmo na severe a bradlové pásmo na juhu. Diferenciačné tektonické pohyby a exogénne procesy tu podmienili vznik dvoch typov reliéfu, a to eróznych až tektonicko-eróznych brázd a kotlín s pahorkatinným reliéfom, a štruktúrnych až tektonicko-štruktúrnych chrbtov v vrchovinným reliéfom.

### Členenie
Z geomorfologického hľadiska sa pohorie člení na nasledovné celky:
* Beskydské predhorie
* Ondavská vrchovina
* Laborecká vrchovina
* Busov
* Góry Grybowskie
* Góry Hańczowskie
* Beskid Gorlicki
* Pasmo Magurskie
* Beskid Dukielski
* Wzgórza Rymanowskie
* Bukowica
* Gniazdo Jawornika
* Kiczera Długa

## Rastlinstvo

Rastlinstvo Nízkych Beskýd je na rozhraní vegetácie Západných a Východných Karpát. Z flyšových území má u nás najteplomilnejšiu vegetáciu. Západným smerom prenikajú mnohé východokarpatské a balkánsko-aplské druhy, napríklad razilka smradľavá (*Aposeris foetida*), kostihoj hľuznatý (*Symphytum tuberosum*), ostrica sedmohradská (*Carex transsilvanica*), telekia ozdobná (*Telekia speciosa*),  perovník pštrosí (*Matteuccia struhiopteris*), čemerica purpurová (*Helleborus purpurascens*).

Z juhu zasahujú teplé dubové lesy (vzácne s dubom plstnatým,  drieňom obyčajným (*Cornus mas*), ostricou horskou (*Carex montana*), kamienkou modropurpurovou (*Lihtospermum purpurocaeruleum*), vzácnymi vstavačmi – vstavač purpurový (*Orchis purpurea*), vstavač mužský poznačený (*Orchis mascula* ssp. *signifera*), vstavač vojenský (*Orchis militaris*) a iné. Sprevádza ich borovica lesná (*Pinus silvestris*) s ostricou vtáčou nôžkou (*Carex ornithopoda*), črievičník papučka (*Cypripedium calceolus*), časté sú dubiny s kostravou horskou (*Festuca drymeia*).

Veľkú časť zaberajú dubovo–hrabové lesy s kostravou chlpatou (*Carex pilosa*),  vyššie prechádzajú do bukových lesov, ktoré patria ostricovému bukovému alebo karpatskému lesu so zubačkou žľaznatou (*Dentaria glandulosa*). Zo severu preniká jedľa, javorové lesy sú vzácnejšie, pri Becherove sa zachoval aj tis. Pri potokoch sú časté jelšiny (*Alnetum incanae*).

## Obyvateľstvo a jeho činnosť

Ekonomicky najvýznamnejším celkom Nízkych Beskýd, s najpriaznivejšími prírodnými podmienkami je Beskydské predhorie. Tvorí takmer 100 km dlhý, ale len – 7- km široký pruh prevažne pahorkatinného územia po celom južnom okraji  Nízkych Beskýd. Celková rozloha je asi 650 km². Charakterizuje ho poľnohospodársko-priemyselná funkcia. Najvýznamnejšie strediská sú Humenné, Snina a Bystré.

## Iné projekty

## Referencie

## Zdroj
* Vladár, J. a kol., 1980, *[[Encyklopédia Slovenska|Encyklopédia Slovenska IV. zväzok N — Q]]*. Veda, Bratislava, s. 100
* 

Kategória:Vonkajšie Východné Karpaty
Kategória:Geomorfologické oblasti na Slovensku