open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaskyňa zlomísk

**Jaskyňa zlomísk** je národná prírodná pamiatka, ktorá sa nachádza východne od Liptovského Mikuláša, v Národnej prírodnej rezervácii Jánska dolina. Jej dva vstupné otvory sa nachádzajú v blízkosti tiesňavy nad vyvieraním Štiavnice v nadmorských výškach 809 m a 854 m, približne 19 m a 64 m nad dnešným tokom Štiavnice. Horný vchod je dobre prístupný a pravdepodobne odnepamäti známy pastierom a drevorubačom. Druhý vchod bol umelo prerazený z dôvodu ľahšieho prístupu do jaskynných priestorov. Celková dĺžka známych jaskynných priestorov dosahuje 10 445 m s hĺbkou 147 m, čo jaskyňu radí medzi najvýznamnejšie jaskyne na Slovensku.

V niektorých častiach jaskyne sa nachádza bohatšia kvapľová výzdoba, najmä slamky a palicovité stalagmity vyrastajúce z piesčitých sedimentov. V jaskyni zimujú štyri druhy netopierov. Početnejší z nich je netopier veľký (Myotis myotis).

## Chránené územie
Jaskyňa zlomísk je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň. Nachádza sa v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je 

## Referencie

## Externé odkazy
* Jaskyňa zlomísk na webe Správy slovenských jaskýň

## Zdroj
* 

Kategória:Jaskyne na Slovensku
Kategória:Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Liptovský Ján
Kategória:Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Medvedia jaskyňa (Slovenský raj)

**Medvedia jaskyňa** je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Letanovce v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 1972, 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je fluviokrasová jaskyňa vytvorená vo vápencoch silicika so súhrnnou dĺžkou 485 m. Má rôzne, ale pomerne poškodené sintrové formy. Na Slovensku ide o najbohatšie nálezisko kostí jaskynného medveďa. Vyskytujú sa tu netopiere i trogloxénne bezstavovce.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky
* Jaskyňa  na stránkach SSJ
## Zdroj

Kategória:Národné prírodné pamiatky v Košickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Spišská Nová Ves
Kategória:Letanovce
Perlová jaskyňa

**Perlová jaskyňa** je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v Belianskej doline v okrese Martin v Žilinskom kraji. Jaskyňa bola vyhlásená za národnú prírodnú pamiatku v roku 2001 vyhláškou Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 292/2001 Z.z. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je *Ochrana prírodných hodnôt jaskyne celoslovenského významu.*

## Referencie

## Externé odkazy
* Perlová jaskyňa na webe Správy slovenských jaskýň

## Zdroj

Kategória:Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Martin
Kategória:Belá-Dulice
Kategória:Jaskyne na Slovensku
Stratenská jaskyňa

**Stratenská jaskyňa** sa nachádza v južnej časti Slovenského raja, v krasovej oblasti nazývanej Spišsko-gemerský kras na krasovej planine Duča. Jaskyňu objavili 1. decembra 1972 členovia Speleologického klubu Slovenský raj v Spišskej Novej Vsi, Vladimír Košel a Jaromír Volek. Vchod do jaskyne sa nachádza v ľavom svahu krasovej doliny Tiesňavy južne od obce Stratená. S dlžkou 18 545 m bola druhou najdlhšou jaskyňou Slovenska. V roku 1994 ju speleológovia prepojili so susediacou jaskyňou Psie diery a vzniknutý krasový systém je s dĺžkou 22 km chodieb, siení a priepastí druhý najdlhší zo slovenských jaskýň.

Výnimočnosť Stratenskej jaskyne spočíva hlavne v mohutnosti jej podzemných priestorov. Najväčší priestor jaskyne, a tiež celého slovenského podzemia, je **Rozprávkový dóm** s dĺžkou 192 m, šírkou 46 m, priemernou výškou 11 m, plochou 9 040 m2 a objemom 79 017 m3 - najväčší jaskynný priestor Slovenska. Kvapľová výzdoba jaskyne je pomerne bohatá, zvláštnosťou jaskyne sú kopovité či kužeľovité stalagmity. Priestory jaskyne boli vytvorené rozšírením puklín vo vápenci vodami rieky Hnilec.

V priestoroch jaskyne **Psie diery** sa nachádzajú najbohatšie náleziská kostí medveďa jaskynného na Slovensku, čo z nej robí významnú paleontologickou lokalitu.

Jaskyňa priamo súvisí s Dobšinskou ľadovou jaskyňou, prepojenie s ňou však nebolo nikdy realizované, aby sa nenarušila špecifická mikroklíma ľadovej jaskyne. V budúcnosti sa uvažuje o vykopaní umelého vchodu do jaskyne blízko vchodu do Dobšinskej ľadovej jaskyne a jej sprístupnenie.

## Chránené územie
Stratenská jaskyňa je národná prírodná pamiatka, ktorú spravuje Správa slovenských jaskýň. Nachádza sa v katastrálnom území mesta Dobšiná v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je *Ochrana 21485 m dlhej 194 m hlbokej fluviokrasovej jaskyne v Slovenskom raji so sintrovou výzdobou a podzemnými jazierkami, vytvorenej v triasovom wettersteinskom (svetlom) vápenci.*

## Referencie

## Externé odkazy
* Stratenská jaskyňa na webe Správy slovenských jaskýň
* Jaskynný systém Stratenskej jaskyne – Speleologický klub Slovenský raj
* Mapa jaskyne na webe SAV Košice (archív)

## Zdroj

Kategória:Jaskyne na Slovensku
Kategória:Slovenský raj
Kategória:Národné prírodné pamiatky v Košickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rožňava
Kategória:Dobšiná
Podbanište

**Podbanište** je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Slizké v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 2001 a 2005. Rozloha ochranného pásma bola stanovená na 168,5265 ha.

Predmetom ochrany je *Ochrana prírodných, kultúrnych a estetických hodnôt jaskyne, ktorá je najreprezentatívnejším príkladom aktívnej fluviokrasovej jaskyne s neporušenou kvapľovou výzdobou v podmienkach rozčleneného krasu kombinovaných vrásovo-zlomových štruktúr.*

## Referencie

## Externé odkazy
* Podbanište na webe Správy slovenských jaskýň

## Zdroj

Kategória:Národné prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Kategória:Slizké
Starý hrad (jaskyňa)

**Starý hrad** je národná prírodná pamiatka, ktorú spravuje Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je *Jeden z najvýznamnejších krasových fenoménov Slovenska – v súčasnosti neporušená a najhlbšia (432 m) známa jaskyňa SR (rok 2003). Nachádza sa vo vysokohorskom krase Krakovej hole. Má bohatú sintrovú výzdobu. Význam pre speleologický výskum – otázka prepojenia s ďalšími jaskyňami.*

## Referencie

## Externé odkazy
* Starý hrad-Večná robota (Hipmanove jaskyne) na webe Správy slovenských jaskýň

## Zdroj
* 

Kategória:Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Liptovský Ján
Kategória:Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Zápoľná

**Zápoľná** je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Východná v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je *Ochrana fluviokrasovej vertikálno-horizontálnej jaskyne dlhej 1438 m s prevýšením 59 m. Vytvorená je v [[gutensteinský vápenec|gutensteinskom vápenci]] so sporadickou [[sinter|sintrovou]] výplňou a jazierkami. Nachádza sa vo [[Važecký chrbát|Važeckom chrbáte]] v [[Kozie chrbty|Kozích chrbtoch]].*

## Referencie

## Externé odkazy
* Zápoľná na webe Správy slovenských jaskýň

## Zdroj
* 

Kategória:Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Východná (obec)
Kategória:Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Javorinka (jaskyňa)

**Javorinka** je národná prírodná pamiatka, ktorú spravuje Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Tatranská Javorina v okrese Poprad v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je *Najrozsiahlejšia jaskyňa vo vysokohorskom prostredí Tatier, 5. najdlhšia (5 198 m) na Slovensku. Podzemné priestory sú nepoškodené, esteticky pôsobivý je najmä podzemný tok s vodopádmi a jaskynné perly. Je to fluviokrasová jaskyňa s výskytom past. sintra.*

## Referencie

## Externé odkazy
* Javorinka na webe Správy slovenských jaskýň

## Zdroj

Kategória:Národné prírodné pamiatky v Prešovskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Poprad
Kategória:Tatranská Javorina
Kategória:Chránené územia Tatranského národného parku
Ró

**Ró** alebo **Ρ** môže byť:

* 17. písmeno gréckej abecedy, pozri ró (grécke písmeno)
* vo fyzike znak hustoty, pozri hustota (objemová hmotnosť)
Veľká ľadová priepasť

náhľad|Veľká ľadová priepasť – pohľad do hlbín

**Veľká ľadová priepasť** je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň. Nachádza sa v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Nachádza sa tesne pod vrcholom Ohnište v Nízkych Tatrách. Je viditeľná z Jánskej doliny. Z pod plošiny Ohnišťa ústia do priepasti dva otvory. Horný (viď. foto) sa nachádza v nadmorskej výške , spodný bočný vchod je vo výške  V hĺbke 89 m, na dne hlavnej priepasti pokrytého ľadovou triešťou a kusmi dreva vystupuje ľadový kužeľ. Dosahuje výšku približne 10 m. Na dne hlavnej priepasti sa ešte nachádza puklinová chodba smerujúca SSV smerom, na konci ktorej je ústie 30 m vertikály, ktorá je ukončená suťovým dnom v hĺbke 125 m od horného otvoru.

Prvá jaskyniarska expedícia do priepasti sa uskutočnila v auguste 1939 pod vedením Vojtecha Benického z Múzea Slovenského krasu. Zostúpili do 89 m hlbokej priepasti, dno ktorej bolo zatarasené ľadom, balvanmi a drevom. Ďalšie výpravy v rokoch 1955 a 1956 priniesli nové poznatky o priepasti. Priepasť je vytvorená v strednotriasových gutensteinských vápencoch bielovážskej série chočského príkrovu.

Predmetom ochrany je *Ochrana koróznej inaktívnej vertikálnej jaskyne, ktorá je hlboká 125 m a má stálu ľadovú výplň. Nachádza sa v Demänovských vrchoch v Nízkych – Ďumbierskych Tatrách.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Veľká ľadová priepasť na webe Správy slovenských jaskýň

## Zdroj

Kategória:Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Liptovský Ján
Kategória:Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Volodymyr Borysovyč Hrojsman

**Volodymyr Borysovyč Hrojsman** (; * 20. január 1978, Vinnycia, Ukrajinská SSR, Sovietsky zväz) je ukrajinský politik, ktorý od 14. marca 2016 do augusta 2019 pôsobil na poste premiéra Ukrajiny.

## Život
Narodil sa v meste Vinnycia vo vtedajšom Sovietskom zväze v židovskej  rodine sústružníka a dielenského majstra Borisa Issakoviča Hrojsmana.

Od roku 1994, ako 16 ročný zastával funkciu obchodného riaditeľa vo firme svojho otca. V roku 2003 ukončil štúdium na súkromnej vysokej škole Medziregionálna akadémia riadenia personálu so špecializáciou jurisprudencia. Vo februári 2010 absolvoval štúdium na Národnej akadémii verejnej správy pri úrade prezidenta Ukrajiny a získal magisterský titul v odbore Riadenie sociálneho rozvoja a špecializácii manažment na regionálnej a miestnej úrovni. Je ženatý a má tri deti.

V rokoch 2006 až 2014 pôsobil ako starosta mesta Vinnycia na západe Ukrajiny. V rokoch 20102014 pôsobil ako viceprezident Zväzu miest na Ukrajine pre obytno-komunálne záležitosti. Od roku 2014 podpredseda vlády Ukrajiny a zároveň minister pre miestny rozvoj, stavebníctvo a bývanie (od 27. februára do 2. decembra 2014). 12. predseda Najvyššej rady Ukrajiny (27. november 201414. apríl 2016) za stranu Blok Petra Porošenka. Premiérom Ukrajiny sa stal 14. apríla 2016. Na post premiéra bol zvolený po odvolaní svojho predchodcu Arsenija Jaceňuka v dôsledku ústavnej krízy, ktorá vznikla po rozpade vlády a hrozbe predčasných volieb. Jeho vláda mala len 227 mandátov, teda o jeden viac ako je potrebné minimum. Kritizovaná bola aj za spôsob ako vznikla – po dlhých debatách s pomocou prebehlíkov z iných strán.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Ukrajinskí politici
Kategória:Premiéri Ukrajiny
Kategória:Ukrajinské osobnosti židovského pôvodu
Kategória:Členovia Verchovnej rady Ukrajiny
Kategória:Predsedovia Verchovnej rady Ukrajiny
Kategória:Ukrajinskí komunálni politici
Kategória:Primátori miest na Ukrajine
Kategória:Podpredsedovia vlády Ukrajiny
Kategória:Ministri pre miestny rozvoj, stavebníctvo a bývanie Ukrajiny
Kategória:Osobnosti z Vinnycie
Terminal Frost

**„Terminal Frost“** je v poradí ôsma skladba z albumu *[[A Momentary Lapse of Reason]]*, ktorý vydala britská hudobná skupina Pink Floyd v roku 1987. Autorom skladby je David Gilmour. 

Ide o inštrumentálnu skladbu. V skladbe je použitý bicí automat a na saxofón hrajú Tom Scott a John Helliwell. 
## Obsadenie
* David Gilmour - gitara
* Nick Mason - bicí automat, zvukové efekty
spolu s:
* Richard Wright - Kurzweil syntetizátor, klavír
* Jon Carin - klávesy, syntetizátor
* Tom Scott - saxofón
* John Helliwell - saxofón
* Bob Ezrin - perkusie

## Referencie

Kategória:Single skupiny Pink Floyd
Praxidamas z Aiginy

**Praxidamas** (*Praxidamas*) bol olympijský víťaz v boxe v roku 544 pred Kr.
 
Praxidamas, syn Sókleida z Aiginy, bol na 59. olympijských hrách korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v boxe. Box (pygmé) zaradili do programu olympijských hier v roku 688 pred Kr.
 
Olympijské víťazstvo Praxidamanta zaznamenal staroveký cestovateľ Pausanias, ktorý v druhom storočí navštívil Olympiu. Pausanias okrem toho uvádza: „*Prvé sochy zápasníkov venované do Olympii patrili aiginskému Praxidamantovi, víťazovi v pästnom zápase pri päťdestatej deviatej olympiáde, a opuntskému [[Rhéxibios z Opuntu|Rhéxibiovi]], ktorý zdolal účastníkov pankratia pri šesťdesiatej prvej olympiáde. Tieto sochy sú umiestnené neďaleko [[Oinomaos (syn Area)|Oinomaovho]] stĺpa a sú zhotovené z dreva, Rhéxibiova z figovníka, socha aiginskeho zápasníka z cédra, sú opracované menej než tie druhé."* Cédrovu sochu boxera Praxidamanta Pausanias omylom stotožnil s prastarými drevenými sochami tzv. *xoanami*.

Praxidamas okrem olympijského triumfu dosiahol v tejto disciplíne ešte tri víťazstvá v Nemei a päť v Isthmii. Jeho vnuk *Alkidamas* si v Nemei vybojoval víťazstvo v zápasení dorastencov.
     
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v boxe
Vojna v Abcházsku

**Vojna v Abcházsku** môže byť:
* konflikt medzi abcházskymi separatistami a Gruzínskom v rokoch 1992 - 1993, pozri vojna v Abcházsku (1992 - 1993)
* konflikt medzi abcházskymi separatistami a Gruzínskom v roku 1998; pozri vojna v Abcházsku (1998)
Birkkarspitze

**Birkkarspitze** () je najvyšší vrch pohoria Karwendel. Nachádza sa na území okresu Innsbruck-vidiek v rakúskej spolkovej krajine Tirolsko asi 14 km východne od dediny Scharnitz. Na vrchol vystúpil ako prvý 6. júla 1870 Hermann von Barth. Vrch je možné zdolať od chaty Karwendelhaus alebo Birkkarhütte.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Birkkarspitze na SummitPost.org
* Birkkarspitze na Hikr.org

## Zdroj

Kategória:Vrchy v Alpách
Kategória:Vrchy v Tirolsku
Kategória:Dvojtisícovky v Rakúsku
Baricovie lúky

**Baricovie lúky** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Moravské Lieskové v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe 1,6247 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.  Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany. 

Predmetom ochrany je: *Druhá najväčšia lokalita kriticky ohrozeného druhu Iris graminea (kosatec trávolistý) v [[Biele Karpaty|Bielych Karpatoch]], ako aj jeho sprevádzajúcich druhov. Lokalita sa nachádza na severovýchodnom úpätí [[Veľká Javorina (Biele Karpaty)|Veľkej Javoriny]] na flyšovom geologickom podklade.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj
* 

Kategória:Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Chránená krajinná oblasť Biele Karpaty
Kategória:Moravské Lieskové
Kategória:Javorinská hornatina
Slnko v sieti 2016

**6. ročník odovzdávania cien [[Slnko v sieti (cena)|Slnko v sieti]]** sa uskutočnil 16. apríla 2016 v novostavbe Slovenského národného divadla v Bratislave. 

Celkovo sa o ocenenie uchádzalo 42 filmov, z toho 13 celovečerných, 19 dokumentárnych a 10 animovaných. Konečné nominácie obdržalo 15 filmov, 27 neuspelo.

## Ceremónia
; Moderátori
* Jan Kraus 
* Gabriela Marcinková

; Hudobný doprovod
* Fragile

; Uvádzači kategórií

## Kategórie
### Hlavné
; Filmy

; Tvorcovia

; Herci

### Špeciálne
; Cena pocty

## Nevybrané filmy
; Dlhometrážne

; Dokumentárne

; Animované

## Superlatívy

### Viacnásobní laureáti

; Filmy
;; 5 cien
* *[[Eva Nová]]*

;; 2 ceny
* *[[Koza (film)|Koza]]*
* *[[Sedem zhavranelých bratov]]*

; Umelci
;; 2 ceny
* Marko Škop

### Viacnásobní kandidáti

; Filmy
;; 9 nominácií
* *Eva Nová*

;; 6 nominácií
* *Koza*

;; 3 nominácie
* *[[Čistič]]*
* *[[Deti (film)|Deti]]*
* *[[Fair play (film)|Fair play]]*

;; 2 nominácie
* *[[Rukojemník]]*
* *Sedem zhavranelých bratov*
* *[[Tak ďaleko, tak blízko]]*
* *[[Wilsonov]]*

; Umelci
;; 2 nominácie
* Ivan Ostrochovský
* Marko Škop

## Poznámky


## Referencie
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Externé odkazy

* Slnko v sieti 2016 (oficiálne stránky)
* Slnko v sieti 2016 (videozáznam RTVS)

6. ročník (2016)
Kategória:2016 na Slovensku
Žaba (film)

***Žaba*** je česko-slovenský komediálny televízny film z roku 1988, natočený na motívy humoresky Marka Twaina *[[Slávna skákajúca žaba z okresu Calaveras]]* (1865). Film režíroval Karol Strážnický a protagonistu Jima Smileyho stvárnil Stano Dančiak.

## Referencie

## Externé odkazy
* 

Kategória:Česko-slovenské filmové komédie
Kategória:Filmy z 1988
Kategória:Filmy podľa názvu
Timokrates z Atén

**Timokrates** alebo **Timokratés** (*Timokrates*, iný prepis: *Timokratés*) bol aténsky politik, olympijský víťaz v synóride 4. stor. pred Kr.

Antifónov syn Timokrates, bohatý aténsky politik, bol na 107. olympijských hrách v roku 352 pred Kr. korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v synóride (v pretekoch na voze s dvojzáprahom). V Olympii sa táto disciplína zaviedla na 93. hrách v roku 408 pred Kr.
 
Olympijské víťazstvo Timokrata je zaznamenané (nápis: *IG II² 3127*, IG II² = Inscriptiones Graecae II², ed. Johannes Kirchner. Berlin) na kamennej stéle, ktorú našli v Atike. Timokrata spomína vo svojich súdnych prejavoch najslavnejší aténsky rečník Démosthenes, a to napr. v reči *Proti Meidiovi* (*Kata Meidion*), kde ho chváli ako príkladného Aténčana, ktorý v záujme spoločného dobra prispel na vojnovú loď (bola to povinnosť najbohatších Aténčanov) a v reči proti jemu samému, *Proti Timokratovi* (*Kata Timokratoi*), kde Timokrata naopak obviňuje, že sa nemalou mierou pričinil o prijatie nespravodlivého zákona, ktorý zvýhodňoval bohatých občanov na úkor chudobných.  
      
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v synóride
Kategória:Starovekí športovci z Atén
Grécky štát

**Grécky štát** () alebo **Helénsky štát** bol bábkový štát nacistického Nemecka a Talianska na území okupovaného Grécka v rokoch 19411944.

Po balkánskom ťažení v roku 1941 bolo územie Grécka rozdelené na nemecko-talianske okupačné zóny (severná časť pripadla Bulharsku). V Aténach bola zriadená bábková vláda na čele s Georgijom Tsolakoglom (apríl 1941december 1942). Po ňom nasledoval Konstantinos Logothetopulos (december 1942apríl 1943) a nakoniec Ioannis Rallis, ktorý zostal premiérom až do pádu režimu. Od Grécka bolo tiež oddelené Pindské kniežatstvo, ktoré vytvorilo vlastný štát. Po kapitulácii Talianska v roku 1943 boli talianske zóny obsadené Nemcami. Kvôli partizánskemu hnutiu a invázii Spojencov sa v roku 1944 nemecké jednotky z Grécka stiahli.

## Zdroj

Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Zoznam diaľníc a diaľničných okruhov v Belgicku

**Belgické diaľnice** sú približne z 95% Európske cesty. Napriek k existencií národného číslovania sú na belgických ukazovateľoch smeru na diaľniciach a okruhoch v podstate iba čísla európskych ciest. Iba okruhy v Bruseli a Antverpách a niekoľko ciest, ktoré nepatria do európskej siete sú označené tabuľami s národným značením.

## Zoznam [[diaľnica|diaľníc]] a diaľničných okruhov v [[Belgicko|Belgicku]]

### Diaľnice

### Diaľničné okruhy

### Rýchlostné cesty

## Externé odkazy
* De eerste autosnelwegen História belgických diaľníc (nl.)

## Zdroj

Belgicko
Belgicko
Kategória:Doprava v Belgicku
Anenské údolí (prírodná pamiatka)

**Anenské údolí** je prírodná pamiatka ev. č. 922 nachádzajúca sa v katastri obce Harrachov v okrese Semily. Oblasť spravuje Správa Krkonošského národného parku.

Dôvodom ochrany je lúka s bohatou populáciou šafranu bielokvetého (*Crocus albiflorus*).

## Popis lokality
Lúka sa nachádza v plochej údolnej nive riečky Mumlavy medzi samotnou riekou a miestnou cestou. Na začiatku jari tú rozkvitajú tisíce kvetov šafranu bielokvetého, ktorý nie je v prírode Krkonôš pôvodnom druhom. Na lokalitu sa pravdepodobne rozšíril zo záhrad v okolí, pôvodne pochádza z Álp, kde je zastúpený hojne. V súčasnej dobe je populácia stabilná a celkom zdomácnená, čomu napomáha aj každoročné kosenie lúky, ktoré zaisťuje správa NP. 

## Referencie


## Pozri aj
* Anenské údolí (prírodná rezervácia)
* Zoznam chránených území v okrese Semily

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Výnos Rady Okresného národného výboru Semily o zriadení chráneného územia
* Na stránke harrachov.cz 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Semily
Kategória:Doliny v Česku
Kategória:Krkonoše
Kategória:Harrachov
Kategória:Lúky v Česku
Haren (Brusel)

thumb|Kostol sv. Alžbety v Haren
**Haren** ( a  písané *Haeren*) je stará belgická obec, ktorá bola zlúčená s hlavným mestom Brusel v roku 1921. Je odľahlou mestskou časťou, ktorá sa nachádza na severovýchodnom okraji regiónu hlavného mesta Brusel. Nachádza sa tu hlavné veliteľstvo NATO.

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Geografia Bruselu
Belinské skaly

**Belinské skaly** sú prírodná pamiatka v oblasti Cerová vrchovina.

Nachádzajú sa v okrese Lučenec v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1993 na rozlohe 7,1100 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *Ochrana prírodovedecky a krajinársky hodnotných bazaltových veží so strieškovitými výčnelkami s doskovitou odlučnosťou, ktoré vytvárajú tzv. skalné mesto v počiatočnom štádiu vzniku. Vhodné biotopy plazov a teplomilného hmyzu i vzácnych rastlín.*

## Referencie

 
## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj
* 

Kategória:Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Lučenec
Kategória:Belina (obec)
Bestinné

**Bestinné** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 1,29 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: *Trávnaté porasty s výskytom vzácnych a ohrozených druhov flóry. Prírodná pamiatka predstavuje záver plytkej dolinky nad osadou Šenáková so začiatkom zosuvného prúdu na flyšovom podloží.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj
* 

Kategória:Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Chránená krajinná oblasť Biele Karpaty
Kategória:Nová Bošáca
Kategória:Beštiny
Brehové porasty Dubovej

**Brehové porasty Dubovej** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Podolie, Čachtice, Pobedim a Častkovce v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983. Ochranné pásmo nebolo stanovené.  Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: *Jediné zachovalé brehové porasty svojho druhu v okrese. Predstavujú význačný ekostabilizačný a krajinotvorný prvok. Poskytujú útočisko množstvu ohrozených druhov vtákov (najmä bútľavé vŕby). Sú ľahko dostupným študijným objektom.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Podolie (okres Nové Mesto nad Váhom)
Kategória:Čachtice
Kategória:Pobedim
Kategória:Častkovce
Galerie (prírodná pamiatka)

**Galéria** je prírodná pamiatka ev. č. 1751, ktorá sa nachádza v okrese Semily na sever od mesta Semily na svahoch pravej strany riečneho údolia Jizery.
Správa AOPK Pardubice. Na severozápadnej strane, po prúde, na prírodnú pamiatku bezprostredne nadväzuje prírodná rezervácia Údolí Jizery u Semil a Bítouchova.

## Ochrana
Predmetom ochrany je lokalita lomikameňa trsnatého (*Saxifraga rosacea*) v úzkej skalnej tiesňave Jizery.

## História
thumb|left|Náučný chodník Pred rokom 1870 bývala táto tiesňava široká cez 1 meter, ktorá na jar spôsobovala zachytávanie krýh a teda aj záplavy Semilskej kotliny. Škody na majetku prinútili továrnika Schmidta, aby rozsiahlym odstrelom rozšíril tiesňavu na dnešných 10-20 metrov.

Roku 1909 bola sprístupnená visutá lávka pre peších (galéria), po ktorej dnes vedie náučný chodník (Riegrova stezka)

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Semily

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Vyhláška Okresného národného výboru Semily o zriadení chráneného územia
* Na stránke Český ráj.cz 

## Zdroj

Kategória:Chránené územia v okrese Semily
Kategória:Krkonošské podhorie
Kategória:Povodie Jizery
Kategória:Semily
Pavúkov jarok

**Pavúkov jarok** je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Stará Turá v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 a novelizované v roku 2009 na rozlohe 22,4874 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Na chránenom území platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: *Biotopy európskeho významu: jaseňovo-jelšové podhorské lužné lesy (91E0), vysokobylinné spoločenstvá na vlhkých lúkach (6430), nížinné a podhorské kosné lúky (6510) a druhy európskeho významu: [[spriadač kostihojový]] (*Callimorpha quadripunctaria*), [[modráčik krvavcový]] (*Maculinea teleius*), [[modráčik bahniskový]] (*Maculinea nausithous*), ohniváčik veľký (*Lycaena dispar*) a [[kunka žltobruchá]] (*Bombina variegata*).*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Stará Turá
Kategória:Myjavská pahorkatina
Šašnatá

**Šašnatá** je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 0,1971 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: *Zachovalé brehové porasty typického potoka [[Myjavská pahorkatina|Myjavskej pahorkatiny]] so samočistiacou a filtračnou schopnosťou, ktorá je znásobená močaristou nivou potoka. Okrem vedeckej a výskumnej hodnoty má územie významnú krajinotvornú a ekostabilizačnú funkciu.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Stará Turá
Kategória:Myjavská pahorkatina
Herbert Charles Brown

**Herbert Charles Brown** (* 22. máj 1912, Londýn, Spojené kráľovstvo† 19. december 2004, Lafayette, Indiana, USA) bol americký organický chemik, nositeľ Nobelovej ceny za chémiu za rok 1979. Získal ju za objav hydroborácie a chémiu organoboránov.

Narodil sa v Londýne v rodine ukrajinských židovských emigrantov zo Žytomyru ako **Herbert Brovarnik**. V roku 1914 sa rodina odsťahovala do USA, kde Brown v roku 1936 ukončil bakalárske štúdium na Chicagskej univerzite a získal občianstvo. Roku 1937 má za manželku Sarah Baylenovú a už roku 1938 získal v Chicagu doktorát. Učil na Wayne University v Detroite a roku 1947 sa stal profesorom Purdue University, kde zotrval až do smrti.

## Referencie


## Zdroj
* 

Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za chémiu
Kategória:Chemici USA
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny z USA
Kategória:Absolventi University of Chicago
Kategória:Britskí nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Nositelia National Medal of Science
Kategória:Britskí chemici
Kategória:Chemici židovského pôvodu
Kategória:Úmrtia na infarkt myokardu
Kategória:Členovia United States National Academy of Sciences
Kategória:Členovia American Academy of Arts and Sciences
Kategória:Osobnosti USA židovského pôvodu
Kategória:Naturalizované osobnosti USA
Kategória:Osobnosti z Londýna
Kategória:Anglické osobnosti židovského pôvodu
Bíňanský sprašový profil

**Bíňanský sprašový profil** je prírodná pamiatka v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1984 na rozlohe 0,3600 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *PP je vyhlásená na ochranu sprašového profilu na brehu Hrona, 5-10 m vysokého, ako vzácneho javu v rámci povodia tejto rieky na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Nitrianskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Nové Zámky
Kategória:Bíňa
Rösslerov lom

**Rösslerov lom** je prírodná pamiatka v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava III v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1990 na rozlohe 2,3828 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *Za chránené územie je vyhlásená významná geologická lokalita, v ktorej vystupuje kompaktný [[granodiorit]] ako súčasť [[kryštalinikum|kryštalinika]] [[Malé Karpaty|Malých Karpát]], dôležitá z vedecko-výskumného, náučného a ekologického hľadiska.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
* Rösslerov lom , Minerály Západných Karpát

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava III
Kategória:Nové Mesto (Bratislava)
Georg Wittig

**Georg Friedrich Karl Wittig** (* 16. jún 1897, Berlín – † 26. august 1987, Heidelberg) bol nemecký chemik, nositeľ Nobelovej ceny za chémiu za rok 1979. Získal ju spolu s Herbertom C. Brownom za vypracovanie nových metód organickej syntézy.

Štúdia začal v Tübingene roku 1916, ale kvôli vojnovému nasadeniu a neskôr zajatiu nebol schopný zostať. Po vojne sa mu podarilo nastúpiť na univerzitu v Marburgu a roku 1926 sa habilitovať. Roku 1931 si Wittig vzal za ženu svoju kolegyňu Waltraud Ernstovú a nasledujúceho roku získal profesúru na TU Braunschweig. Roku 1937 prešiel na univerzitu vo Freiburgu, roku 1944 sa stal hlavou oddelenia organickej chémie na univerzite v Tübingene a roku 1956 nastúpil na rovnakú pozíciu v Heidelbergu. Tu pracoval aj po odchode do penzie a publikoval až do roku 1980.

## Referencie

* 

Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za chémiu
Kategória:Nemeckí chemici
Kategória:Nemeckí nositelia Nobelovej ceny
Kategória:Osobnosti z Berlína
Kategória:Vyučujúci na Albert-Ludwigs-Universität Freiburg
Kategória:Absolventi Eberhard Karls Universität Tübingen
Panský diel (Bratislava)

**Panský diel** je prírodná pamiatka v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1990 na rozlohe 15,6000 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *podunajská oblasť, doposiaľ zachovaná ako lesostep, s výskytom mimoriadne vzácnych, kriticky ohrozených druhov orchideí - vstavača ploštičného, vstavača obyčajného a ďalších druhov.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné pamiatky v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava II
Kategória:Podunajské Biskupice
Kategória:Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Devínska lesostep

**Devínska lesostep** je prírodná pamiatka v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava IV v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1992 na rozlohe 5,0966 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *Významná lokalita spoločenstva kriticky ohrozených druhov rastlín. Vyskytujú sa tu xerotermné fytocenózy s kriticky ohrozenou koringiou rakúskou. Prírodná pamiatka je súčasťou JZ svahov masívu [[Devínska Kobyla (vrch)|Devínskej Kobyly]] so strmými svahmi, krovinami i skupinami lúčok.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky
* Poloha na turistickej mape

## Zdroj
* 

Kategória:Prírodné pamiatky v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava IV
Kategória:Devín
Prameny Labe

**Prameny Labe** bola prírodná pamiatka ev. č. 529 neďaleko obce Harrachov v okrese Trutnov. Oblasť spravuje Správa Krkonošského NP.

## Ochrana
Predmetom ochrany boli najcennejšie vrcholové partie Krkonôš v pramennej oblasti Labe. Pamiatka bola zrušená k 1. aprílu 2008 začlenením pamiatky pod NP Krkonoše.

## Referencie


## Pozri aj

* Zoznam chránených území v okrese Semily
* Zoznam chránených území v okrese Trutnov

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Výnos Ministerstva kultúry ČR o zriadení chráneného územia
* Na stránke Pramen Labe.cz

## Zdroj

Kategória:Zrušené prírodné pamiatky v Česku
Kategória:Chránené územia v okrese Semily
Kategória:Chránené územia v okrese Trutnov
Kategória:Krkonošský národný park
Kategória:Labe
Kategória:Krkonoše
Gajc

**Gajc** alebo **Bôrové** (, ) je prírodná rezervácia a lokalita v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 1988, 2003, 2005 na rozlohe 62,7200 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je zabezpečenie ochrany biotopu stepnej vegetácie bezprostredne hraničiacej s lužným lesom.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava II
Kategória:Podunajské Biskupice
Kategória:Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Kopáčsky ostrov

::*O rovnomennom území medzi Biskupickým ramenom a vlastným Dunajom, t. j. o bývalom riečnom ostrove, pozri [[Kopáč (ostrov)]].*

        
**Kopáčsky ostrov** alebo **Kopáč** () je prírodná rezervácia v Bratislave v časti rovnomenného bývalého riečneho ostrova, v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1976 na rozlohe 82,6200 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *chránené územie je vyhlásené na ochranu mozaiky špecifických stepných a lesostepných spoločenstiev a ukážok lesných spoločenstiev lužných porastov a na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.*

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy

* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava II
Kategória:Podunajské Biskupice
Kategória:Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Timokrates

**Timokrates** alebo **Timokratés** (*Timokrates*, iný prepis: *Timokratés*) môže byť:
* spartský veliteľ v 5. stor. pred Kr., pozri Timokrates zo Sparty
* olympijský víťaz v roku 352 pred Kr., pozri Timokrates z Atén
* grécky admirál (nauarchos) v 4. stor. pred Kr., pozri Timokrates zo Syrakúz
* rodský diplomat v 4. stor. pred Kr., pozri Timokrates z Rodu
* grécky filozof v 3. stor. pred Kr., pozri Timokrates z Lampsaku
* grécky sochár v 1. stor., pozri Timokrates (sochár)
Fialková dolina

**Fialková dolina** je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v okrese Bratislava IV v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 20,5879 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.  Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Malé Karpaty.

Predmetom ochrany je: *Územie v juhozápadnej časti [[Malé Karpaty|Malých Karpát]]. Geologickým podkladom je [[kryštalinikum]], dolina vznikla na zlomovej línii - ukážka klesania a vyzdvihovania blokov. V strednej časti má charakter [[kaňon]]u. Zachovalé dubovo-hrabové lesy, vzácne druhy rastlín, najmä vstavačovitých.*

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava IV
Kategória:Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Kategória:Devín
Štokeravská vápenka

**Štokeravská vápenka** je prírodná rezervácia v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava IV v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1993 na rozlohe 12,7085 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *Územie predstavuje nálezisko zvyškov mnohých stavovcov. K unikátnym nálezom patria zvyšky opice. Na trávnatých svahoch rastie vzácna, vzrastom najvyššia orchidea, jazýčkovec jadranský.*

**Štokeravská vápenka** je územie európskeho významu v správe štátnej ochrany prírody Správa CHKO Dunajské luhy.

Územie bolo vyhlásené opatrením z 29. novembra 2018, uverejneným v čiastke 6/2018 Vestníka MŽP SR, ktorým sa mení a dopĺňa národný zoznam území európskeho významu vydaný výnosom MŽP SR č.3/2004-5.1  z roku 2004, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu v znení opatrenia č. 1/2017. Medzi územia európskeho významu bolo zaradené s identifikačným kódom SKUEV0502 Štokeravská vápenka. s rozlohou 12,68 ha s nadmorskou výškou od 195 do .

Navrhované územie európskeho významu schválila Európska komisia dňa 28. novembra 2019 rozhodnutím Komisie ES 2020-98, ktorým sa podľa smernice Rady 92/43/EHS prijíma aktualizovaný zoznam území európskeho významu v panónskom biogeografickom regióne. 

V území platí 4. stupeň ochrany. 

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava IV
Kategória:Dúbravka (Bratislava)
Kategória:Devínska Nová Ves
Kategória:Paleontologické lokality na Slovensku
Kategória:Územia európskeho významu na Slovensku
Dunajské ostrovy

**Dunajské ostrovy** bola prírodná rezervácia v oblasti Bratislava.

Nachádzala sa v okrese Bratislava V v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 2002 a 2007 na rozlohe 219,7100 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany bolo: *PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany biotopu lužného lesa a biotopu mokradí, ako aj typického rázu lužnej krajiny. Výskyt mnohých živočíšnych druhov, hlavne avifauny. Jadro biocentra nadregionálneho významu, významná genofondová plocha.*

K 1. marcu 2021 bola prírodná rezervácia zrušená, dôvodom bolo prekrytie novým chráneným areálom Ostrovné lúčky.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Zrušené prírodné rezervácie na Slovensku
Ostrovné lúčky

**Ostrovné lúčky** je chránený areál v Bratislave v oblasti Dunajské luhy. Vznikol 1. marca 2021 zlúčením (a súčasným zrušením) dovtedajších prírodných rezervácií  **Ostrovné lúčky** (v južnej časti dnešného chráneného areálu) a **Dunajské ostrovy** (v severnej časti dnešného chráneného areálu).

Chránený areál sa nachádza v okrese Bratislava V v katastrálnom území Čunovo a v katastrálnom území Rusovce. Celková výmera chráneného areálu je 674,39 ha.

## Bývalá prírodná rezervácia Ostrovné lúčky

        
Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1988 na rozlohe 54,9300 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Predmet ochrany bol takýto: *Chránené územie je zriadené na ochranu zriedkavej flóry, zachovalých lesostepných spoločenstiev a lužného lesa Podunajskej nížiny.*

## Bývalá prírodná rezervácia Dunajské ostrovy

        
Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 2002 a 2007 na rozlohe 219,7100 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Predmet ochrany bol takýto: *PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany biotopu lužného lesa a biotopu mokradí, ako aj typického rázu lužnej krajiny. Výskyt mnohých živočíšnych druhov, hlavne avifauny. Jadro biocentra nadregionálneho významu, významná genofondová plocha.*

## Referencie

## Externé odkazy
* Ostrovné lúčky

## Zdroj

Kategória:Chránené areály na Slovensku
Kategória:Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava V
Kategória:Čunovo
Kategória:Rusovce
Kategória:Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Voschod 4

**Voschod 4** () mal byť sovietsky pilotovaný kozmický let v rámci programu Voschod. Na palube kozmickej lode mali na jeseň 1967 vyštartovať dvaja kozmonauti k dlhodobému letu, ktorý mal trvať 20 dní. Misia bola zrušená na jar 1966 po smrti hlavného konštruktéra Sergeja Koroľova.

## Posádka
*  Georgij Beregovoj (1), veliteľ 
*  Georgij Katys (1), druhý pilot

### Záložná posádka
*  Lev Ďomin, veliteľ
*  Vladimir Šatalov, druhý pilot

## Externé odkazy
* Voschod 4 na stránkach spacefacts.de 

Kategória:Kozmické lode Voschod
Kategória:Zrušené kozmické misie
Kategória:Kozmonautika v 1967
Topoľové hony

**Topoľové hony**, **Topoľové** alebo **Jegeneš** (, ) sú prírodná rezervácia a lokalita v oblasti Dunajské luhy.

Nachádzajú sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1988 na rozlohe 60,0600 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: *Ochrana suchomilných panónskych dúbrav a rastlinných spoločenstiev s [[Klokoč perovitý|klokočom perovitým]] (Staphylea pinnata L.).*

## Dopravné spojenie

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

## Zdroj

Kategória:Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Bratislava II
Kategória:Podunajské Biskupice
Kategória:Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Loferer Steinberge

**Loferer Steinberge** je pohorie ležiace na severe Rakúska v spolkovej krajine Salzbursko. Horopisne sa radí do väčšej skupiny pohoria Steinberge. Najvyšší vrch je Grosses Ochsenhorn (2 513 m).

## Poloha
Geomorfologický celok Steinberge sa delí na pohoria Loferer Steinberge a Leoganger Steinberge. *Loferské kamenné hory* sú od svojho vyššieho suseda *Leogangských kamenných hôr* oddelené sedlom Römer Sattel (1 194 m) a údolím potoka Römerbach. Na severe vymedzuje hranicu masívu dolina Strubtal, tiahnuca sa pozdĺž potokov Haselbach a Loferbach tečúcich tu v smere spojenia miest LoferWaidring. Údolie oddeľuje Loferer Steinberge od Chiemgauer Alpen. Dlhé údolie Saalachu oddeľuje horstvo od Berchtesgadener Alpen. Západ územia je ohraničený jazerom Pillersee.

## Geografia
Loferer Steinberge dominujú tri vrcholy (Ochsenhorn, Hinterhorn, Reifhorn), ktoré vytvárajú charakteristickú kulisu predovšetkým mestu Lofer. Prevyšujú tamojšie údolie o takmer 2 kilometre. Úpätie hôr je zelené, plné lúk a pasienkov. Vrchy z neho ostro vystupujú skalnatými stenami. Medzi nimi sa nachádza akási krasová planina a vyprahnuté vápencové polia. Pohorie tvorí hlavný hrebeň pretínajúci všetky najvyššie vrcholy, ktorý sa tiahne v smere východseverozápad. Na sever je potom vystrčená jedna rázsocha s dominantným vrcholom Breithorn (2 413 m) k juhu vysiela pohoria ďalší bočný hrebeň k vrcholu Geislhörner 2 291 m. V uzlovom bode Groses Hinterhorn (2 504 m) sa hlavný hrebeň delí do písmena "Y" a už samostatná západna vetva pokračuje ostrým cimburím vrchov Groses Rothorn (2 409 m) a Ulrichshorn (2 155 m).

### Vrcholy

## Turizmus
[thumb|[St. Ulrich am Pillersee]]
Loferer Steinberge poskytuje návštevníkom rad možností. Jednak to sú odvážne vedené zaistené cesty Nackter Hund (Groses Hinterhorn) a Nurracher Hohenweg (obiažnosť II. UIAA, rázsocha vrcholov Groses Rothorn a Ulrichshorn) a druhou možnosťou je prechod masívu pod skalnými stenami. Turistom a horolezcom slúži v celom masíve iba jedna chata Schmidt-Zabierow Hütte (1 960 m) a bivakovacia búda na ceste Schärdinger Steig. Pod západnými svahmi hôr leží horské jazero Pillersee (835 m).

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Pohoria v Rakúsku
Pantares z Gely

[náhľad|Gelská ''tetradrachma'' znázorňujúca pretekára na voze so štvorzáprahom koní, cca [480 pred Kr.|480-470 pred Kr.]]
**Pantares** alebo **Pantarés** (*Pantares*, iný prepis: *Pantarés*) bol olympijský víťaz v tethrippe v 6. stor. pred Kr.

Pantares, syn Menekratia z Gely, zvíťazil na 68. olympijských hrách v roku 508 pred Kr. v tethrippe (v pretekoch na voze so štvorzáprahom). V Olympii sa táto disciplína zaviedla na 25. hrách v roku 680 pred Kr.
 
Olympijské víťazstvo Pantara je zaznamenané (nápis: *IvO 142*, IvO = W. Dittenberger a K. Purgold, nápisy Olympia, Berlin 1896.) na bronzovej doske, ktorá bola kedysi súčasťou podstavca jeho sochy. Objavili ju pri južnom múre olympijskej Altidy. Socha olympionika Pantara stála pôvodne východne od Diovho chrámu. Na posvätné miesto Olympie bola venovaná pravdepodobne menom jeho syna, gelského tyrana Kleandra, aby pripomínala olympijské víťazstvo zdôrazňujúce prestíž jeho aristokratickej rodiny. Gela bola v dobe Pantarovho olympijského víťazstva chovom koní vychýrená.  
      
## Referencie a bibliografia

 
## Pozri aj
* Zoznam olympijských víťazov staroveku

Kategória:Víťazi starovekých olympijských hier v tethrippe
Căușeni (mesto)

**Căușeni** je mesto v Moldavsku. 

Nachádza sa v juhovýchodnej časti krajiny a je sídlom rovnomenného okresu. V roku 2014 tu žilo 19 900 obyvateľov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Portál mesta

Kategória:Mestá v Moldavsku
Anenii Noi (mesto)

**Anenii Noi** je mesto v Moldavsku. Je sídlom rovnomenného okresu a v roku 2014 tu žilo 11 900 obyvateľov.

Mesto sa nachádza v juhovýchodnej časti krajiny, asi 10 km západne od rieky Dnester.

## Iné projekty

Kategória:Mestá v Moldavsku
Zoznam chránených území v okrese Trutnov

Toto je **zoznam chránených území v okrese Trutnov** aktuálny k marcu roku 2016, v ktorom sú uvedené chránené územia v oblasti okresu Trutnov.

Tie územia, ktoré status postupne z rôznych dôvodov stratili, boli odtiaľ vyradené a sú v uvedené druhej tabuľke.

**Tabuľka č.2**

## Iné projekty

## Zdroje
* Dáta v tabuľke boli prevzaté z databázy AOPK ČR.
* 

Trutnov
Trutnov
Mercury-Atlas 11

**Mercury-Atlas 11** mal byť americký pilotovaný kozmický let v rámci programu Mercury. Štart letu sa mal uskutočniť koncom roka 1963 s Gusom Grissomom na palube. Misia bola nakoniec pod tlakom rozpočtu zrušená.

## Posádka
*  Gus Grissom (2), pilot

### Záložná posádka
*  Walter Schirra, pilot

## Externé odkazy
* Mercury-Atlas 11 na stránkach spacefacts.de 

Kategória:Program Mercury
Kategória:Zrušené kozmické misie
Kategória:Kozmonautika v 1963