open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Benice

**Benice** môžu byť:

* obec na Slovensku, v okrese Martin, pozri Benice (okres Martin)
* obec v Česku, v okrese Benešov, pozri Benice (okres Benešov)
* mestská časť Liptovského Mikuláša, pozri Benice (Liptovský Mikuláš)
* mestská časť Prahy, pozri Benice (Praha)
Willesden Green (stanica metra)

**Willesden Green** je jedna zo staníc Londýnskeho metra na Jubilee Line, v obvode (*London Borough*) Brent, konkrétne vo Willesden Green. Leží na prelome tarifných zón č. 2 a 3 (*Travelcard Zone 2 and 3*) medzi stanicami Dollis Hill a Kilburn. Otvorili ju 24. novembra 1879 na vtedajšej * [[Metropolitan Railway]] * (neskôr Metropolitan Line). Od roku 1939 je obsluhovaná aj Bakerloo Line (Metropolitan Line tu prestala zastavovať nasledujúci rok) a v roku 1979 Bakerloo Line nahradila Jubilee Line.

Vlaky na Metropolitan Line prechádzajú touto stanicou, ale len obchádzajú nástupištia Jubilee Line. Avšak v prípade, že sa na Jubilee Line stalo niečo mimoriadne a vlaky tu nejazdia, tak ju tu môže nahradiť Metropolitan Line.

## Galéria
thumb|left|Nástupište stanice Willesden Green smer centrum (''Southbound platform'')

## Iné projekty

Kategória:Stanice londýnskeho metra
Kategória:Brent
Bieň

**Bieň** (starší názov **Blieň**) je potok na Strednom Pohroní, na území okresu Zvolen. Je to pravostranný prítok Hrona, má dĺžku 12,8 km a je tokom III. rádu. 

Pramení v Kremnických vrchoch, v podcelku Flochovský chrbát, na južnom svahu Veľkého Sona (852,5 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 730 m n. m. Najprv tečie na juhovýchod, pri Danielovej chate priberá krátky ľavostranný prítok a pokračuje severojužným smerom cez podcelok Turovské predhorie rovnomennou dolinou. Na dolnom toku sa stáča na juhovýchod, neďaleko obce Kováčová vstupuje do severného výbežku Pliešovskej kotliny a na krátkom úseku tečie opäť na juh. Od osady Stráž pokračuje juhozápadným smerom v blízkosti obce Budča, južne od nej ústi v nadmorskej výške okolo 271,5 m n. m. do Hrona. Bieň je vodným tokom s veľmi slabo rozvinutým povodím, nepriberá žiadny významný prítok.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Pliešovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Sliač
Kategória:Kováčová (okres Zvolen)
Kategória:Turová (okres Zvolen)
Kategória:Budča
Kategória:Zvolen
Turová (potok)

**Turová** je potok na Strednom Pohroní, v západnej časti okresu Zvolen. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 10,3 km a je tokom III. rádu.

## Priebeh toku
Pramení v Kremnických vrchoch, v podcelku Flochovský chrbát, na juhozápadnom svahu Poruby (698,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 675 m n. m., v lokalite Dolná Poruba. Sprvu tečie severojužným smerom, sprava priberá prítok z oblasti Farskej lúky a pokračuje dolinou Selce. Preteká podcelkom Turovské predhorie, postupne sa stáča na juhovýchod a preteká obcou Turová. Na jej území priberá pravostranný prítok z obce Tŕnie a stáča sa na juh. Pokračuje cez obec Budča, z pravej strany priberá Kremenský potok a napokon vteká do severného výbežku Pliešovskej kotliny. Do Hrona ústi južne od obce Budča v nadmorskej výške cca 271,5 m n. m., v blízkosti vtoku potoka Bieň.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Pliešovskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Sliač
Kategória:Turová (okres Zvolen)
Kategória:Budča
Skalka (prítok Kremnického potoka)

náhľad|Potok Skalka pretekajúci Kremnicou
**Skalka** je potok na Strednom Pohroní, v severovýchodnej časti okresu Žiar nad Hronom. Je to ľavostranný prítok Kremnického potoka, meria 7,5 km a je tokom IV. rádu. 

Preteká Kremnickými vrchmi, pramení v podcelku Flochovský chrbát na južnej stráni vrchu Skalka (1 231,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 130 m n. m. Tečie viac-menej juhozápadným smerom, sprava priberá prítok z juhozápadného svahu Skalky, potom tečie na krátkom úseku na západ a sprava priberá dva prítoky z oblasti Zadných plání. Ďalej sa oblúkom stáča opäť na juhozápad, z pravej strany priberá krátky prítok a následne zľava významný prítok (cca 773 m n. m.) zo severozápadného svahu vrchu Zlatej studne (1 265,4 m n. m.). Ďalej sa stáča na juhozápad, priberá pravostranný prítok z oblasti Predných plání a zľava významný Smrečník. Oblúkom sa potom stáča na západ, vytvára hranicu medzi podcelkami Kunešovská hornatina na severe a Jastrabská vrchovina na juhu a preteká mestom Kremnica. Južne od centra mesta ústi v nadmorskej výške okolo 535 m n. m. do Kremnického potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
PlayStation

**Sony PlayStation** je herná konzola 32/64-bitovej éry od spoločnosti Sony uvedená na trh v polovici 90. rokov 20. storočia. Pôvodný PlayStation bol prvou hernou konzolou radu PlayStation, po ktorej nasledovali konzoly PSOne, PlayStation 2, PlayStation Portable, PSX, PlayStation 3 a PlayStation 4, PlayStation Vita, PlayStation5. Konzola bola revolučná svojou real-time 3D grafikou, procesor konzoly mal špeciálne vyvinutú FPU jednotku, ktorá uľahčovala operácie s maticami - transformáciu 3D priestoru.

Do marca 2006, kedy bola ukončená výroba, bolo predaných viac než 100 miliónov konzol PlayStation a PSOne, čím sa stala prvou konzolou, ktorej predaj prekročil 100 miliónov kusov.

Na PlayStation je potrebná karta s úložným priestorom pre uloženie vašej hry. Celá konzola sa ovláda ovládačom (DualShock), ovládač môže pri nejakej činnosti v hre vibrovať alebo nejak naznačiť, že v hre sa niečo deje. Na PlayStation sú určené hry na CD. Ovládač (DualShock) je na PlayStation 1 a 2 s káblom, na 3 a 4 je určená baterka, ktorá sa nabíja káblom, ktorý je vsunutý do celého PlayStation alebo špeciálnou nabíjačkou, ktorá je určená len na DualShock 4.    

Poslednými vydanými hrami boli:
*Japonsko - Legendary Hits: Dewprism (2007)
*USA a Južná Amerika - FIFA Football 2005 (2004)
*Európa - Schnappi: 3 Fun-Games (2005)

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* PlayStation - Oficiálna stránka 
* PlayStation  na DMOZ 


Kategória:Sony
Kategória:Herné konzoly
Smrečník (potok)

**Smrečník** je potok na Strednom Pohroní, v severovýchodnej časti okresu Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Skalky, meria 4,7 km a je tokom V. rádu. 

Preteká Kremnickými vrchmi, pramení v podcelku Flochovský chrbát na západnom svahu vrchu Zlatej studne () v nadmorskej výške okolo  Tečie západným smerom, zľava priberá krátky prítok spod Velestúra () a utvára výrazný oblúk ohnutý na sever. Sprava priberá prítok zo západného úpätia Zlatej studne, zľava prítok () spod vrchu Smrečník (), koryto sa ďalej esovito stáča a východne od mesta Kremnica (neďaleko chaty Toliar) ústi v nadmorskej výške okolo  do Skalky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kopernica (potok)

**Kopernica** je potok na Strednom Pohroní, na území okresu Žiar nad Hronom. Je to ľavostranný prítok Lutilského potoka, meria 15,9 km a je tokom IV. rádu.

*Prameň:* v Kremnických vrchoch na južnom svahu Pieskovca (907,7 m n. m.), východne od obce Kunešov, v nadmorskej výške okolo 800 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku na juh, za obcou Kopernica sa stáča na juhozápad, od sútoku so Slaským potokom opäť na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Kremnické vrchy, podcelky Kunešovská hornatina a Jastrabská vrchovina, 2.Žiarska kotlina

*Prítoky:* sprava z obce Kunešov, spod Mlynského vrchu (849,5 m n. m.), Slaský potok (323,3 m n. m.), zľava zo západného svahu Čertovho vrchu (747,5 m n. m.) a dva krátke prítoky z východných strání Dubníka (502,8 m n. m.)

*Ústie:* do Lutilského potoka južne od obce Lutila v nadmorskej výške cca 279 m n. m.

*Obce:* Kopernica, Lutila

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Kunešov
Kategória:Lúčky (okres Žiar nad Hronom)
Kategória:Lutila
Kategória:Kopernica (okres Žiar nad Hronom)
Slaský potok

**Slaský potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresu Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Kopernice, má dĺžku 12,3 km a je tokom V. rádu.

*Prameň:* v Kremnických vrchoch, v podcelku Kunešovská hornatina, na južnej stráni Guľatého vrchu (910,7 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 875 m n. m.

*Smer toku:* severojužný

*Geomorfologické celky:* 1.Kremnické vrchy, podcelky Kunešovská hornatina a Jastrabská vrchovina, 2.Žiarska kotlina

*Prítoky:* sprava z východného svahu Vysokej (934,6 m n. m.), dva prítoky z východných svahov Triesok (941,8 m n. m.), z doliny Suchá Slaská, z južného úpätia Brestového dielu (677,4 m n. m.), zľava z oblasti Zoblera

*Ústie:* do Kopernice severne od obce Lutila v nadmorskej výške 323,3 m n. m.

*Obce:* iba Slaská

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Kunešov
Kategória:Kopernica (okres Žiar nad Hronom)
Kategória:Slaská
Kategória:Lutila
Rybojaštery

**Rybojaštery**  (iné názvy:**vodné jaštery**, **ichtyosaury**, **ichthyosaury**, [ako rad aj:] **rybojašterotvaré** v širšom zmysle; lat. *Ichthyopterygia*, alebo [rad] *Ichthyosauria* v širšom zmysle) sú veľký taxón vyhynutých morských plazov z taxónu Neodiapsida. V súčasných systémoch často pozostáva z niekoľkých vyhynutých rodov a z radu **rybojašterotvaré** (Ichthyosauria) v užšom zmysle.

## Zaradenie v systéme
Taxón Ichthyopterygia sa od roku 2014 často radí do taxónu Ichthyosauriformes (=Ichthyopterygia + Nasorostra) a ten sa zas radí do taxónu Ichthyosauromorpha (=Ichthysauriformes + Hupehsuchia). Ichthyosauromorpha (resp. do roku 2014 priamo Ichthyoptergia) sa dnes zaraďuje:
* buď niekde vedľa taxónu Archosauromorpha (a to niekedy presnejšie v rámci taxónu Euryapsida/Enopliosauria), 
* alebo vedľa taxónov Archosauromorpha a Lepidosauromorpha, 
* alebo do Archosauromorpha, 
* alebo do Lepidosauromorpha. 

## Charakteristika
Rybojaštery vznikli už pred existenciou dinosaurov v spodnom triase a pretrvali až do strednej kriedy, približne do obdobia pred 90 mil. rokov.

Prvé rybojaštery sa objavili na začiatku triasu a pravdepodobne sa vyvinuli zo suchozemských plazov, nevie sa však, z ktorej ich staršej skupiny. Rybojaštery boli pozoruhodne prispôsobené životu pod vodou. Už *[[Mixosaurus]]*, jeden z prvých rodov rybojašterov, sa výborne prispôsobil životu vo vode: nohy sa mu zmenili na široké pádla a slúžili na kormidlovanie, veľkú plutvu mal aj na chrbte. Mixosaurus, čo v preklade znamená „zmiešaný jašter“, dostal pomenovanie podľa toho, že to bol medzistupeň na vývojovom rebríčku rybojašterov. Na rozdiel od svojich vyvinutejších súkmeňovcov mal tento plaz zmiešané črty primitívnych aj moderných rybojašterov: mal už na rozdiel od svojich predkov vyvinutú chrbtovú plutvu, ale ešte nemal vyvinutú chvostovú plutvu, mal podobnú plutvu ako dnešné úhory, takže bol pravdepodobne pomalší ako moderné rybojaštery.

Moderné rybojaštery mali chvostovú plutvu v polohe tej istej ako dnešné drsnokožce. Tieto morské plazy mali jedny z najväčších očí v živočíšnej ríši a ich stavce boli podobné hokejovému puku. Rybojaštery sa živili rybami, ktoré chytali do dlhých a úzkych čeľustí, obrúbených nespočetnými ostrými a hrotitými zubmi. Svojim hydrodynamyckým tvarom tela a zobcom pripomínali rybojaštery dnešné delfíny. Rybojaštery sa tak dokonale prispôsobili podmienkam v mori, že nepotrebovali raz za rok vyliezť na súš a naklásť tam vajcia, ako to robili (a dodnes aj robia) morské korytnačky. Problém vyriešili tak, že privádzali na svet živé mláďatá.

## Iné projekty

## Galéria

Image:Fischsaurier fg01.jpg
Image:Ichthyosaur_-_Project_Gutenberg_eText_16033.gif
Image:Ichthyosaur_Drawing.jpg
Image:Ichthyosaur fossil.jpg

Image:Peixe fósil.jpg
Image:Ichthyosaurus h harder.jpg


## Zdroje


Kategória:Prehistorické plazy
Breznický potok (prítok Hrona)

**Breznický potok** je potok na Strednom Pohroní, v západnej časti okresu Zvolen, na dolnom toku tvorí hranicu s okresom Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 10,5 km a je tokom III. rádu. 

Preteká Kremnickými vrchmi, pramení v podcelku Flochovský chrbát na juhozápadnom svahu Veľkého Sona (852,5 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 800 m n. m. Tečie prevažne severojužným smerom, sprava priberá prítok spod Jablonky (866,0 m n. m.) a pokračuje v podcelku Turovské predhorie. Ďalej sa stáča, na krátkom úseku tečie juhozápadným smerom, preteká obcou Železná Breznica, tu z pravej strany priberá prítok (456,3 m n. m.) z oblasti Husárkinej pleše a následne prítok z doliny Šindliarska. Za obcou tečie opäť na juh, pričom vytvára oblúk vypnutý na západ, ním preteká cez osadu Huta. Ďalej vytvára výraznú zákrutu, stáča sa na juhozápad a neďaleko obce Hronská Breznica ústi v nadmorskej výške okolo 263 m n. m. do Hrona. Breznický potok má slabo rozvinuté povodie s výhradne pravostrannými prítokmi.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Železná Breznica
Kategória:Tŕnie
Kategória:Hronská Dúbrava
Kategória:Budča
Kategória:Hronská Breznica
Lehotský potok (prítok Lutilského potoka)

**Lehotský potok** je potok na Strednom Pohroní, v západnej časti okresu Žiar nad Hronom. Je to ľavostranný prítok Lutilského potoka, meria 8,5 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v západnom výbežku Kremnických vrchov, v podcelku Jastrabská vrchovina, na západnom svahu Vysokej hory (909,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 690 m n. m. Najprv tečie severojužným smerom, sprava priberá krátky prítok spod Trasľavého vrchu (798 m n. m.), následne zľava spod Pekla (855,8 m n. m.), preteká hornou časťou obce Janova Lehota, stáča sa na juhojuhovýchod a vstupuje do Žiarskej kotliny. Preteká celou obcou, zľava priberá krátky prítok z oblasti Východného poľa, na krátkom úseku tečie južným smerom a zľava priberá prítok (358,5 m n. m.) z oblasti Západného poľa. Potom pokračuje juhovýchodným smerom a severovýchodne od obce Lovčica-Trubín ústi v nadmorskej výške 317,1 m n. m. do Lutilského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Vodné toky v Kremnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Janova Lehota
Kategória:Lovčica-Trubín
Barina (prítok Lutilského potoka)

**Barina** je potok na Strednom Pohroní, preteká územím okresov Prievidza a Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Lutilského potoka, meria 6,1 km a je tokom IV. rádu. 

Preteká pohorím Vtáčnik, kde pramení v podcelku Nízky Vtáčnik na východnom svahu Troch chotárov (1 144,0 m n. m.), v masíve Predného Kľaku, v nadmorskej výške cca 950 m n. m. Najprv tečie východným smerom, oblúkom sa stáča na severoseverovýchod, zľava priberá prítok spod Hrebienok (1 086,9 m n. m.) a pokračuje východným smerom cez Kľackú dolinu. Ďalej priberá ľavostranný Čierny potok, následne z tej istej strany aj druhý krátky prítok, z pravej strany potom priberá Kršľový potok a prítok z Prochotskej doliny. Na dolnom toku sa stáča na severovýchod, zľava ešte priberá Šechvalský potok (452,6 m n. m.) a severozápadne od osady Dérerov mlyn ústi v nadmorskej výške okolo 437 m n. m. do Lutilského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Handlová
Kategória:Lovčica-Trubín
Zákruty

**Zákruty** je názov potoka na Strednom Pohroní, na území okresu Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Hrona, má dĺžku 11,2 km a je tokom III. rádu. 

## Priebeh toku
Pramení v pohorí Vtáčnik, v podcelku Nízky Vtáčnik, na severnom svahu Ivanišovho vrchu (767 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 680 m n. m. Od prameňa tečie juhovýchodným smerom, sprava priberá Pisársky potok a vteká do Žiarskej kotliny. Tečie východojuhovýchodným smerom, zľava priberá Dúbravu (298,2 m n. m.) a ďalej tiež zľava Trubínsky potok (274,6 m n. m.). Následne sa stáča a pokračuje severojužným smerom, koryto sa začína vlniť a napája vodnú nádrž Zákruty. Pod nádržou intenzívne meandruje, z pravej strany priberá Prestavlcký potok (východne od obce Dolná Trnávka) a prestáva meandrovať. Napokon pokračuje k ústiu juhojuhozápadným smerom a južne od obce Dolná Trnávka ústi v nadmorskej výške 231 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Lovčica-Trubín
Kategória:Prestavlky
Kategória:Lovča
Kategória:Dolná Trnávka
Trubínsky potok

**Trubínsky potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresu Žiar nad Hronom. Je to ľavostranný prítok Zákrut, meria 5,5 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení na okraji pohoria Vtáčnik, v podcelku Nízky Vtáčnik, na východnom úpätí vrchu Sulina (873,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 540 m n. m. Od prameňa tečie najprv na východ, vstupuje do Žiarskej kotliny a stáča sa na juhovýchod. Preteká obcou Lovčica-Trubín (časťou Trubín), ďalej pokračuje severojužným smerom, napája malú vodnú nádrž Trubín, do ktorej sprava vteká prítok z juhovýchodného úpätia Kameňa (430,4 m n. m.). Južne od spomenutej obce ústi v nadmorskej výške 274,6 m n. m. do Zákrut.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Lovčica-Trubín
Emotion Engine

thumb|Emotion Engine

**Emotion Engine** je názov centrálneho procesora hernej konzoly šiestej generácie, Sony PlayStation 2. Bol vyvinutý spoločne firmami Toshiba a Sony a jeho sériová výroba začala v roku 1999. Podľa MicroDesign Resources je dvakrát rýchlejší ako 733 MHz Pentium III a 15-krát rýchlejší ako 400 MHz Celeron v úlohách ako napríklad prehrávanie celoobrazovkového videa .

Podľa spoločnosti Sony jeho názov neznamená, že je zvláštne navrhnutý na to, aby bol schopný renderovať realistické emócie na tvárach herných postáv.

Dátová zbernica, vyrovnávacia pamäť, ako aj všetky registre sú implementované 128-bitovou technológiou, integrované na jednom čipe vyrábanom 0,18-mikrónovou technológiou. Procesor je založený na čipe MIPS R5900, je kombináciou CPU a DSP procesora, ktorého hlavnou funkciou je simulácia trojrozmerných svetov. Všetky podstatné jednotky sú integrované na čipe: jadro MIPS III, 2 vektorové jednotky, FPU, jednotka na spracovanie grafiky (MPEG2 dekodér s prídavnými vlastnosťami), 10-kanálový DMA kontrolér, grafická jednotka, RDRAM a vstupno-výstupné rozhrania, všetko vzájomne prepojené 128-bitovou internou zbernicou.

## Referencie


Kategória:Mikroprocesory
Kategória:Sony
Lovčický potok

**Lovčický potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresu Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Hrona, má dĺžku 8,4 km a je tokom III. rádu. 

Pramení pod kótou 453,0 m v lokalite Medokýš v Žiarskej kotline, na podhorí Vtáčnika, v nadmorskej výške okolo 425 m n. m. Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom cez obec Lovčica-Trubín (časť Lovčica), za obcou sa postupne stáča na juh a preteká územím s prejavmi činnosti zrážkovej vody v podobe výmoľov na oboch brehoch. Z pravej strany priberá krátky prítok a koryto sa nevýrazne vlní. Napája vodnú nádrž Lovča (miestne zvaná aj *Stará priehrada*), preteká obcou Lovča, kde je v dvoch úsekoch v dĺžke 400 a 100 metrov vedený pod povrchom pod betónovou klenbou. Na južnom okraji obce (Hviezdoslavova ulica) sa stáča na juhovýchod. Južne od spomenutej obce ústi v nadmorskej výške 236,7 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Lovčica-Trubín
Kategória:Lovča
Prochotský potok

**Prochotský potok** je potok na Strednom Pohroní, v západnej časti okresu Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Hrona, meria  a je tokom III. rádu. Na dolnom toku sa na dvoch úsekoch rozvetvuje, najprv na území obce Horná Ždaňa (cca ) a potom pred obcou Dolná Ždaňa, obe ramená pretekajú obcou (cca ) a ústia do Hrona.

*Prameň:* v pohorí Vtáčnik v geomorfologickom podcelku Vysoký Vtáčnik. na južnom svahu Troch chotárov () v masíve Predného Kľaku, v nadmorskej výške okolo 

*Smer toku:* po obec Prochot na juhovýchod, potom juhojuhovýchodným smerom až k obci Horná Ždaňa, kde sa stáča a tečie k ústiu na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Vtáčnik, podcelky Vysoký Vtáčnik a Nízky Vtáčnik, časť Prochotská kotlina, 2.Žiarska kotlina

*Prítoky:* sprava spod Magurky (), Majspiakovský potok, Jastrabský potok, prítok z oblasti Na Táľoch, z východného úpätia Žiaru (), z oblasti Lánov (na ňom malá vodná nádrž), zľava dva prítoky spod Malej Kršlej () a spod Holého vrchu ()

*Ústie:* do Hrona na okraji intravilánu obce Dolná Ždaňa v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* osada Borovina, Prochot, osada Kopanica, Horná Ždaňa a Dolná Ždaňa

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Prochot
Kategória:Horná Ždaňa
Kategória:Prestavlky
Kategória:Dolná Ždaňa
Kategória:Hliník nad Hronom
Biely potok (prítok Hrona)

**Biely potok** je krátky potok na Strednom Pohroní, v juhozápadnej časti okresu Žiar nad Hronom. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 3,6 km a je tokom III. rádu. 

Pramení v pohorí Vtáčnik, v podcelku Nízky Vtáčnik, na juhozápadnom svahu Rakytia (679,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 540 m n. m., v lokalite Všivavá. Najprv tečie severojužným smerom Zábradnou dolinou, na dolnom toku sa stáča a tečie na juhovýchod. Preteká osadou Bukovina už v Žiarskej kotline a v nadmorskej výške okolo 221,5 m n. m. ústi do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v Žiarskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Kategória:Horná Ždaňa
Kategória:Dolná Ždaňa
Kategória:Bzenica
Pokutský potok

**Pokutský potok** je potok na Strednom Pohroní, v severnej časti okresu Žarnovica. Je to ľavostranný prítok Kľaku, meria 10,6 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v pohorí Vtáčnik, v podcelku Nízky Vtáčnik, na severovýchodnom svahu vrchu Vtáčnik (1 345,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 160 m n. m. Od prameňa tečie severojužným smerom, sprava priberá krátky prítok z východného svahu Vtáčnika (na ňom najvyšší vodopád v CHKO Ponitrie, prepadáva cez doskovité andezity) a ďalší z juhovýchodného svahu Vtáčnika. Oblúkom sa stáča, na krátkom úseku tečie na východ a preteká Hlbokou dolinou. Opäť sa oblúkom stáča na juh, sprava priberá Čertov potok (pri horárni Pokuty), na dolnom toku preteká v blízkosti detského tábora Kollárová na ľavom brehu a pod svahmi vrchu Za žliabkom, následne preteká okrajom Ostrogrúnskej kotliny. Napokon sa stáča na juhozápad a severne od obce Hrabičov, pod južným hrebeňom vrchu Ostrý grúň (583,5 m n. m.) pri osade Pilhovci, ústi v nadmorskej výške okolo 388 m n. m. do Kľaku.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Kľak (okres Žarnovica)
Kategória:Ostrý Grúň
Kategória:Hrabičov
Župkov

**Župkov** môže byť:

* obec v okrese Žarnovica, pozri Župkov (okres Žarnovica)
* potok v okrese Brezno, pozri Župkov (potok)
Píľanský potok (prítok Kľaku)

**Pílanský potok** je potok na Strednom Pohroní, v severozápadnej časti okresu Žarnovica. Je to pravostranný prítok Kľaku, meria 11,1 km a je tokom IV. rádu. Horný tok sa niekedy označuje ako *Tomov potok*.

*Prameň:* v pohorí Vtáčnik na juhovýchodnom svahu Suchej hory (879,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 665 m n. m.

*Smer toku:* od prameňa najprv na juh, nad obcou Píla sa stáča na juhovýchod, na dolnom toku tečie na krátkom úseku k ústiu na východ

*Geomorfologické celky:* 1.Vtáčnik, podcelky a.Nízky Vtáčnik, časť Vígľaš (pramenná oblasť), b.Župkovská brázda (ústie), 2.Tribeč, podcelok Rázdiel, časť Veľkopoľská vrchovina

*Prítoky:* sprava potok z obce Veľké Pole, od Martinkovho štálu, zo severného svahu Vojšína (818,9 m n. m.), tri prítoky spod Búriovho štálu, od Kajlovky, zľava spod kóty 728,6 m, Čierny potok a prítok od osady Nemčekovci

*Ústie:* do Kľaku pri obci Horné Hámre v nadmorskej výške približne 277 m n. m.

*Obce:* osada Tomov štál, obec Píla, osady Gambatovci, Brod

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Veľké Pole
Kategória:Píla (okres Žarnovica)
Kategória:Horné Hámre
Zoznam postáv gréckej mytológie

Toto je zoznam postáv gréckej mytológie.

## Nesmrteľní
### [[Olympskí bohovia]]

### [[Grécki prabohovia|Prabohovia]]

### Ďalšie božstvá
* Asklepios
* Dionýzos alebo Bakchus
* Erínye alebo "Fúrie"
* Héba
* Hekate
* Hélios
* Herakles
* Cháron
* Kalypso
* Métis
* Morfeus
* Múzy
** Kalliopa
** Klio
** Erato
** Euterpé
** Melpomené
** Polymnia
** Terpsichoré
** Tália
** Urania
* Nemezis
* Pan
* Persefona
* Priapos
* Seléna
* Thanatos

### [[Titan (mytológia)|Titani]]
: *Dvanásť titanov:*
*Okeanos a Téthys
*Hyperión a Theia
*Koios a Foibe (a ich dcéra Léto)
*Kronos a Rheia
*Mnémosyné
*Themis,
*Krios
*Iapetos (a jeho potomkovia Atlas, Epimeteus, Prometeus a Menoitios)
* (Dióné)
Cegléd (potok)

**Cegléd**, **Cigléd** alebo **Ciglédka** je potok v Podunajskej pahorkatine, na území okresu Nové Zámky. Je to ľavostranný prítok Paríža, meria 5 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v podcelku Hronská pahorkatina, v časti Bešianska pahorkatina, pri samote Dobrá voda v nadmorskej výške približne 190 m n. m., severozápadne od obce Svodín. Najprv tečie západoseverozápadným smerom a západne od samoty napája malú vodnú nádrž. Ďalej vteká do Veľkého rybníka (vodná nádrž Rúbaň II), do ktorého sprava ústi krátky prítok prameniaci pod Starým vrchom (216,5 m n. m.). Z rybníka vyteká juhozápadným smerom a pokračuje v blízkosti osady Cegléd na ľavom brehu. Napokon napája ešte Malý rybník (vodná nádrž Rúbaň II), odtiaľ tečie západným smerom a pri obci Rúbaň ústi v nadmorskej výške 128,9 m n. m. do Paríža.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Hronskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Zámky
Kategória:Svodín
Kategória:Strekov
Kategória:Rúbaň
John Lydon

**John Joseph Lydon** (* 31. január 1956, Londýn, Anglicko, Spojené kráľovstvo), známy aj ako **Johnny Rotten**, je britský hudobník, spevák a skladateľ, známy predovšetkým ako spevák legendárnej punkovej skupiny Sex Pistols. V súčasnosti pôsobí v post-punkovej skupine Public Image Ltd.

## Iné projekty

Kategória:Anglickí rockoví speváci
Kategória:Anglickí speváci-skladatelia
Kategória:Anglickí skladatelia modernej hudby
Kategória:Členovia skupiny Sex Pistols
Kategória:Osobnosti z Londýna
Branovský potok

**Branovský potok** alebo **Klokočov** je potok v Podunajskej pahorkatine, na území okresu Nové Zámky. Je to ľavostranný prítok Starej Žitavy, meria  a je tokom V. rádu. 

## Prameň
Preteká Hronskou pahorkatinou, pramení v časti Bešianska pahorkatina, juhovýchodne od obce Veľké Lovce pod kótou  v nadmorskej výške cca  V obdobiach s dostatkom zrážok tečie od samoty Mariánska Čeľaď (cca ) tri km severnejšie. 

## Opis toku
Najprv tečie severojužným smerom, sprava priberá krátky prítok () z oblasti Godova, zľava občasný Hastrgáň a preteká obcou Čechy. Za obcou napája rovnomennú vodnú nádrž, stáča sa viac juhojuhozápadným smerom a tečie cez obec Semerovo. Oblúkom sa stáča na severozápad, za obcou napája rovnomennú vodnú nádrž a mení smer toku na západojuhozápad. Z pravej strany priberá významný Lovčiansky potok (), preteká obcou Branovo a koryto sa vlní. Severne od obce Dvory nad Žitavou ústi v nadmorskej výške  do Starej Žitavy.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Hronskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Zámky
Lovčiansky potok

**Lovčiansky potok** je potok v Podunajskej pahorkatine, na území okresu Nové Zámky. Je to pravostranný prítok Branovského potoka, má dĺžku 6,6 km a je tokom VI. rádu. 

Vzniká v Hronskej pahorkatine, v časti Bešianska pahorkatina, na území obce Veľké Lovce v nadmorskej výške okolo 170 m n. m. Juhozápadným smerom preteká obcou Veľké Lovce, za ňou sa stáča na západ, zľava priberá Lagáň a pokračuje juhojuhovýchodným smerom. Ďalej napája vodnú nádrž Branovo, do ktorej zľava ústi Šarcov potok, preteká okolo obce Branovo a neďaleko nej ústi v nadmorskej výške 126,4 m n. m. do Branovského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Zámky
Batov

**Batov** je potok v Podunajskej pahorkatine, na území okresu Nové Zámky. Je to pravostranný prítok Paríža, meria  a je tokom IV. rádu. 

Preteká Hronskou pahorkatinou, časťou Strekovské terasy, pramení pri osade Lapušina v nadmorskej výške cca  Najprv tečie severojužným smerom, koryto križuje vodný kanál a pri samote Petrov majer sa stáča na juhovýchod. Podteká cestu č. 589 a napája vodnú nádrž Dubník (Pri prameni), do ktorej zľava ústi občasný tok od osady Poľka. Potom tečie juhojuhovýchodným smerom a juhozápadne od obce Dubník ústi v nadmorskej výške približne  do Paríža.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Hronskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Nové Zámky
Kategória:Semerovo
Kategória:Jasová
Kategória:Dubník (okres Nové Zámky)
Selenec (prítok Nitry)

**Selenec** je potok v Podunajskej pahorkatine, na území okresu Nitra. Je to ľavostranný prítok Nitry, meria 7,3 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení na južnom okraji Tribča, v geomorfologickom podcelku Zobor, na južnom svahu Breziny (410 m n. m.) v nadmorskej výške cca 340 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie južným smerom cez vinice na podhorí Tribeča, následne vstupuje do Žitavskej pahorkatiny a preteká popri osadách Horná Malanta na pravom a Dolná Malanta na ľavom brehu. Sprava potom priberá Štitársky kanál (156,7 m n. m.), stáča sa na juhozápad a pri osade Selenec priberá sprava Hrnčiarovský kanál. Odtiaľ pokračuje západným smerom, preteká územím mesta Nitra a zľava sa oddeľuje Janíkovský kanál, tečúci na juhovýchod. Napokon sa opäť stáča na juhozápad, tečie v zregulovanom koryte a na okraji mesta ústi v nadmorskej výške 136,6 m n. m. do Nitry.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Tribeči
Kategória:Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Nitra
Cell (mikroprocesor)

right|thumb|Schéma mikroprocesora Cell

**Cell** je architektúra mikroprocesora vyvinutá spoločnosťami Sony, Toshiba a IBM. Je použitý v hernej konzole Sony PlayStation 3 a superpočítači IBM Blue Gene.

Výskumy ukázali, že je schopný vykonávať akékoľvek presné vedecké výpočty 3 až 12-krát rýchlejšie ako akýkoľvek desktopový procesor s rovnakou hodinovou frekvenciou, vrátane procesorov Itanium 2 a Opteron 248.

Kategória:Mikroprocesory
Merašický potok

**Merašický potok** je potok v Podunajskej pahorkatine, na území okresov Hlohovec a Topoľčany. Je to pravostranný prítok Radošinky, meria 10,9 km a je tokom V. rádu. Označuje sa aj ako **Stoličný potok**.

*Prameň:* na okraji Považského Inovca na východnom svahu Holého vrchu (432,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 240 m n. m.

*Smer toku:* po obec Dolné Otrokovce na juhovýchod, potom k obci Merašice na východ, za obcou sa stáča na sever a oblúkom postupne k ústiu na východ

*Geomorfologické celky:* 1.Považský Inovec, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časť Bojnianska pahorkatina

*Prítoky:* sprava potok prameniaci južne od obce Horné Otrokovce a z oblasti Bagolád, zľava Tekoldiansky potok

*Ústie:* do Radošinky severne od obce Biskupová v nadmorskej výške 157,6 m n. m.

*Obce:* Horné Otrokovce, Dolné Otrokovce a Merašice

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Nitry
Kategória:Vodné toky v Považskom Inovci
Kategória:Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v okrese Hlohovec
Kategória:Vodné toky v okrese Nitra
Kategória:Horné Otrokovce
Kategória:Dolné Otrokovce
Kategória:Merašice
Kategória:Malé Ripňany
Kategória:Biskupová
Čierny potok (prítok Bariny)

**Čierny potok** je krátky potok na Strednom Pohroní, v juhovýchodnej časti okresu Prievidza. Je to ľavostranný prítok Bariny, meria 2,2 km a je tokom V. rádu. 

Preteká pohorím Vtáčnik, pramení v podcelku Vysoký Vtáčnik, v masíve Predný Kľak, na východnom svahu Jarabej skaly (1 169,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 990 m n. m. V pramennej oblasti tečie na krátkom úseku na východ, sprava priberá krátky prítok z východoseverovýchodného svahu Jarabej skaly a ďalej tečie juhovýchodným smerom. Na dolnom toku sa stáča severojužným smerom, sprava priberá prítok (1,7 km) z lokality Veľký Báň na juhovýchodnom svahu Jarabej skaly a v nadmorskej výške cca 575 m n. m. ústi v Kľackej doline do Bariny.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v okrese Prievidza
Kategória:Handlová
Novobanský potok

**Novobanský potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresu Žarnovica. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 10,2 km a je tokom III. rádu.

*Prameň:* v Pohronskom Inovci na juhovýchodnom svahu Vojšína (818,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 610 m n. m.

*Smer toku:* od prameňa najprv na východ, po pribratí prvého prítoku sa stáča a tečie severojužným smerom

*Geomorfologické celky:* 1.Pohronský Inovec, podcelok Vojšín, 2.Vtáčnik, podcelok Župkovská brázda, časť Novobanská kotlina

*Prítoky:* sprava Kyzový potok, Zajačí potok, prítok zo severozápadného svahu Viničného vrchu (665,0 m n. m.), Starohutský potok; zľava prítok spod kóty 633,4 m, Suchý potok a prítok spod Kohútova

*Ústie:* do Hrona južne od mesta Nová Baňa v nadmorskej výške cca 193 m n. m.

*Obce:* mesto Nová Baňa a jeho štálová oblasť (mestská časť Štále)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Pohronskom Inovci
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Nová Baňa
Expozícia (fotografia)

**Expozícia** alebo **osvit** je vo fotografii dej osvitu svetlocitlivej záznamovej vrstvy; označuje aj celkové množstvo svetla, ktoré je na expozíciu potrebné.

Správna expozícia je daná citlivosťou fotografického materiálu, meranou pomocou štandardu ISO a nastavením clony a expozičného času. Prekážka objektívneho posúdenia svetelnej situácie voľným okom je jeho schopnosť prispôsobiť sa na meniace sa svetelné podmienky. Na spoľahlivé určenie expozície sa preto používa expozimeter, luxmeter a pod.

## Zdroj
* ABSOLON, Ľudovít. Fotografia 1. Bratislava, SPN, 1976, s. 471.

Kategória:Technika fotografie
Komiks

frame|Kreslenie komiksu
thumb|Komiks Kýchnutie malého Sammyho

**Komiks** (-kodifikovaný tvar ; staršie: *comics* ; po anglicky: *comics*) je označenie pre sekvenčne usporiadanú postupnosť obrázkov alebo podobných znakov (okrem animovaného filmu), ktorá sprostredkúva informácie (najčastejšie rozpráva príbeh alebo opisuje nejaký dej) a/alebo na čitateľa esteticky pôsobí. Niektorí autori medzi komiksy zaraďujú aj karikatúru (teda len jeden obrázok).

Obrázky sú väčšinou kreslené (ale môže ísť napríklad aj o fotky) a väčšinou doplnené textom. Text môže byť umiestnený v takzvaných bublinách uprostred obrázka, v okrajovej časti obrázka alebo pod obrazkom. Obrázky sú často doplnené rôznymi zvukomalebnými výrazmi.

Komiks sa dnes považuje za samostatné umenie či žáner. Ide o spojenie literatúry a výtvarného umenia. 

## Druhy
Komiksy najčastejšie vychádzajú ako literárne dielo, a to buď ako comic strip, jedna strana v inom časopise, zošit (časopis), (viazaná) kniha alebo ako webkomiks. Špeciálny typ komiksu je technický scenár (storyboard) a minikomiks (minicomic). 

## Rozšírenie
V závislosti od definície komiks začína už egyptskými hieroglyfmi alebo niekedy v 18. storočí. Typický komiks dnešného typu však vznikol až koncom 19. storočia a rozšíril sa začiatkom 20. storočia.

Azda najrozšírenejšie je čítanie a tvorba komiksov v USA, Japonsku a západnej Európe (najmä v Belgicku vo Francúzsku), z východnej Európy v Poľsku a krajinách bývalej Juhoslávie. V Japonsku komiksy čítajú všetky – aj „elitné“ – vrstvy spoločnosti a toto umenie je tam veľmi rozšírené, podobnú tendenciu možno pozorovať aj v iných krajinách ako v Belgicku a vo Francúzsku.

Na Slovensku a v menšej miere v Česku bol pred rokom 1989 (za komunizmu) komiks považovaný za „buržoázne“ a v podstate dekadentné umenie a na Slovensku žiaden dlhší komiks nevyšiel (s pár výnimkami v roku 1969). Išlo fakticky o zakázaný žáner. Komiks bol spravidla obmedzený na zábavný doplnok časopisov na pokračovanie (teda „kreslený seriál“ alebo to, čo dnes nazývame „strip“).

## Názvy
Pomenovanie pôvodne vzniklo z anglického „comic strip“ (doslova: komický pás), ale komiksy už dávno nezobrazujú len „komické“ obsahy. Dnes sa ako „strip“ označujú veľmi krátke komiksy (spravidla 2-5 obrázkov a spravidla v novinách). V posledných rokoch sa presadzuje aj nové označenie pre komiks: „sequential art“ (doslova sekvenčné umenie). V USA sa prevažne umelecké komiksy (na rozdiel od tradičných masových komiksov) označujú ako „graphic novel“ (doslova grafický román).

Vo Francúzsku, ktoré má veľkú tradícu v tvorbe komiksov (pozri napríklad Asterix), sa komiksy spravidla nazývajú „bande dessinée“ (doslova: kreslený pás; skratka BD). 

Typicky japonské komiksy sa označujú ako manga. 

Komiks na pokračovanie sa na Slovensku a v Česku spravidla tradične označuje ako „kreslený seriál“.

## Referencie


Kategória:Literatúra
Kategória:Výtvarné umenie
Boh Otec

náhľad|Zobrazenie Boha Otca na ruskej ikone
**Boh Otec** je titul daný Bohu v rozličných náboženstvách, najviditeľnejšie v kresťanstve kde ide prvú z troch božských osôb Najsvätejšej Trojice. Nasleduje ho druhá božská osoba Boh Syn (Ježiš Kristus) a tretia božská osoba Boh Duch Svätý. 

Od druhého storočia kresťanské vyznania zahŕňajú vieru v „*Boha Otca všemohúceho*“ a hlavne Jeho rozmeru „*Otca a Stvoriteľa sveta*“. Avšak v kresťanstve je koncept Boha ako otca Ježiša Krista zachádza metafyzicky ďalej ako koncept Boha ako Stvoriteľa a Otca všetkého ľudu. Táto skutočnosť je naznačená v Nicejsko-carihradskom vyznaní viery, kde sa najprv vyznáva viera v „*jedného Boha, Otca všemohúceho, Stvoriteľa neba i zeme, sveta viditeľného i neviditeľného“*  a potom nasleduje vyznanie „*Verím v jedného Pána Ježiša Krista, jednorodeného Syna Božieho, zrodeného z Otca pred všetkými vekmi“*

## Pozri aj
* Ježiš Kristus
* Duch Svätý
* Najsvätejšia Trojica

## Externé odkazy
* 

## Zdroj

Kategória:Boh
Kategória:Kresťanstvo
Kategória:Kresťanská teológia
Kategória:Bohovia stvoritelia
Doskozubcotvaré

**Doskozubcotvaré** alebo **plakodonty** (lat. *Placodontia*) sú vyhynutá skupina morských plazov z taxónu Sauropterygia. Existovala veľmi krátko: iba počas obdobia triasu. 

Išlo o dosť robustné plazy s krátkymi, silnými nohami a dlhým chvostom, ktorý slúžil pri plávaní. Pri dvoch typoch plakodontov sa na hornej časti tela nachádzal hrubý kostenný pancier. Kvôli tomu že mali tento pancier a aj ťažké kosti, pravdepodobne ich to stálo mnoho námahy a energie aby sa dostali na hladinu kvôli nadýchnutiu. Plakodonty sa pravdepodobne živili mäkkýšmi, ktoré zbierali z dna vyčnievajúcimi kolíkovitými prednými zubmi. Okrúhle zadné zuby, pripomínajúce ploché kamene, využívali pri drvení tvrdých schránok mäkkýšov. Najtypickejšími plakodontmi bol rod *[[Placodus]]*.

## Zdroje

## Iné projekty
Józef Krupiński

**Józef Krupiński** (* 24. september 1930, Skarbanowo, Poľsko – † 1. september 1998, Orzesze) bol poľský básnik.

## Diela
**Kwiaty kujawskie* (1981)
**Marsz żałobny* (1985)
**Tratwa Świętej Barbary* (1986)
**Mój pogrzeb pierwszy* (1987)
**Z pokładów serca* (1992)

## Iné projekty

Kategória:Poľskí básnici
Kategória:Poľskí spisovatelia
Biela Orava

**Biela Orava** môže byť:
* rieka na Slovensku, pozri Biela Orava (rieka)
* región na Slovensku, pozri Biela Orava (región)
Kullervo

[thumb|200px|[Akseli Gallen-Kallela, *Kullervovo prekliatie.*]]
**Kullervo** je tragický hrdina fínskeho národného eposu Kalevala.

## Legenda o Kullervovi
Kullervov príbeh opisujú spevy 31-36. Bratia Untamo a Kalervo sa pohádajú o loviská rýb a pôdu. Untamo a jeho muži porazia Kalerva v boji a vyvraždia celú jeho rodinu. Prežije iba jedna tehotná žena, ktorá následne porodí Kalervovho syna Kullerva. Po troch neúspešných pokusoch usmrtiť ho sa Untamo rozhodne ponechať si Kullerva vo svojej domácnosti ako otroka. Keď sa ukáže ako úplne neschopný, predá ho Untamo Illmarinenovi za pastiera dobytka. Illmarinenova manželka, ktorá chlapca s obľubou šikanuje, vpečie jedného dňa do jeho chleba kameň, o ktorý si Kullervo pri krájaní zlomí čepeľ svojho noža. V záchvate zlosti prisahá pomstu a, súc od malička nadaný magickou mocou, premení kravy, ktoré Illmarinenova žena dojí, na divoké medvede, ktoré ju roztrhajú. Utečie domov a zistí, že jeho obaja rodičia sú ešte nažive, ale jeho sestra zmizla.

Kullervo ide na otcov príkaz zaplatiť dane. Na spiatočnej ceste stretne žobráčku a zvedie ju, nevediac, že je to jeho sestra. Keď pravda vyjde na povrch, sestra sa od hanby utopí v riave horského potoka. Kullervo sa zmätený vracia domov a tiež chce spáchať samovraždu, ale jeho matka mu v tom zabráni. Kullervo sa rozhodne pomstiť Untamovi a zavraždí jeho aj všetkých členov jeho rodiny. Po svojom návrate však nájde na statku mŕtve telá svojich rodičov. Vyhľadá v lese miesto, kde zviedol svoju sestru, a naľahne tam na svoj meč.

Kategória:Fínska mytológia
Nové Vozokany

**Nové Vozokany** bola obec, ktorá vznikla v roku 1975 zlúčením obcí Veľké Vozokany, Malé Vozokany a Červený Hrádok. Na základe výsledku referenda občanov dotknutých obcí, Nové Vozokany zanikli 31. decembra 1990.

Kategória:Slovenské obce zaniknuté zlúčením
Stará nórčina

::*Stará nórčina môže ojedinele (alebo ako nesprávny preklad anglického názvu "Old Norse") znamenať starú západnú severčinu, pozri v článku [[staroseverčina]].*
**Stará nórčina** je severogermánsky jazyk, ktorý patril do západnej vetvy  staroseverčiny, predchodca nórčiny.

Nórčina sa však postupom časom viac odklonila od staronórčiny, na základe dlhodobého a zreteľného vplyvu dánčiny, a i nemčiny. Gramatika dnešnej nórčiny je iná, zjednodušená.

Za jazyk najviac podobný starej nórčine sa dá považovať islandčina, jazyk, ktorý za dobu svojej existencie prešiel len minimálnymi zmenami a i gramatika sa zachovala. 

Kategória:Nórčina
Bubon (hudba)

right|thumb|Bubon
**Bubon** je súhrnný názov pre bicie hudobné nástroje, ktoré sa rozozvučujú rozvibrovaním blany (tzv. blanofóny). Bubny sa považujú za najstaršie hudobné nástroje, ich nálezy pochádzajú až z praveku. Najdôležitejšou časťou bubnu je blana alebo tiež membrána. Blana bubnu sa vyrábala z kože či už kozej alebo teľacej, ale v niektorých dokumentoch sa uvádzajú bubny zo zaživa stiahnutej kože nepriateľov. Tieto poetické materiály sú dnes nahradené rôznymi druhmi plastov a niekedy sa používa aj kov (karibské plechové bubny). Koženú či plastovú membránu môže nahradiť aj telo bubnu (napr. africké udu). Bubny sa rozozvučujú použitím paličiek, rúk alebo čohokoľvek čím sa dá udierať.

## Iné projekty

Kategória:Bicie nástroje
Besnota

**Besnota** () je akútne vírusové ochorenie teplokrvných živočíchov, a teda aj človeka. Patrí medzi antropozoonózy (ochorenia prenosné zo zvierat na človeka). Postihuje predovšetkým centrálnu nervovú sústavu (mozog a miechu). Charakteristické pre túto nákazu sú zmeny správania, podráždenosť, agresivita a paralýzy. Po vypuknutí besnoty u človeka (klinický stav choroby) je úmrtnosť 100 %.

## Klasifikácia podľa [[Medzinárodná klasifikácia chorôb|MKCH]]
* A82: Besnota
** A82.0: Lesná besnota
** A82.1: Mestská forma besnoty
** A82.9: Nešpecifikovaná besnota

## História
O etiológii (príčine vzniku) besnoty panovali až do 19. storočia najrôznejšie predstavy. Za pôvodcu boli v stredoveku okrem iných označované aj smäd, hlad, rôzne atmosférické javy, kolísanie teploty, démoni a iné. Tiež jednou z teórií výskytu tejto choroby u psov bola prítomnosť belavej chrupavčitej štruktúry na spodine jazyka. Ľudia sa v tej dobe domnievali, že po vyrezaní tohto útvaru psa vyliečia. 

Infekčnú povahu ochorenia dokázal až Georg Gottfried Zinke v roku 1804. Experimentálne nakazil zdravého psa besnotou prenosom slín zo psa chorého. Základy modernej vedeckej koncepcie vo výskume tejto nákazy položil Louis Pasteur koncom 19. storočia. Dokázal pôvodcu ochorenia v mozgu uhynutého zvieraťa, rozpracoval intracerebrálny spôsob inokulácie a položil základy pre antirabickú imunizáciu.

## Prevencia a profylaxia
Prevencia je možná jedine očkovaním a obnovovaním imunity preočkovaním. Zvieratá sa očkujú plošne orálnou formou vakcíny. U neočkovaného pri nakazení je nutné podať vakcínu do 48 hodín.

## Iné projekty

Kategória:Choroby zvierat
Kategória:Neurologické choroby
Kategória:Vírusové choroby
Kategória:Zoonózy
Starohutský potok (prítok Novobanského potoka)

**Starohutský potok** je potok na Strednom Pohroní, v západnej časti okresu Žarnovica. Je to pravostranný prítok Novobanského potoka, meria 8,8 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Pohronskom Inovci, v podcelku Vojšín, južne od obce Veľká Lehota, juhovýchodne od kóty 720 m, v nadmorskej výške približne 655 m n. m. Najprv tečie severojužným smerom k osade Chotár (časť Drozdovo), kde priberá pravostranný prítok z oblasti Loksovej lúky a tečie juhovýchodným smerom k osade Stará Huta. Tu priberá zľava Sklený potok (na ňom vznikol Starohutiansky vodopád) a z pravej strany priberá potok z osady Bukovina. Potom tečie východným smerom, pričom sa nevýrazne esovito stáča, zľava priberá prítok z juhozápadného svahu Sedlovej skaly (777,6 m n. m.) a sprava prítok (344,9 m n. m.) zo západného svahu Fircengu (682,0 m n. m.). Ďalej pokračuje štálovou oblasťou mesta Nová Baňa, zľava priberá prítok z juhozápadného svahu Viničného vrchu (665,0 m n. m.) a vstupuje do pohoria Vtáčnik, do podcelku Župkovská brázda, kde preteká intravilánom mesta Nová Baňa. Z ľavej strany ešte priberá prítok z juhovýchodného svahu Viničného vrchu, stáča sa na juhovýchod a priamo v centre mesta ústi v nadmorskej výške okolo 220 m n. m. do Novobanského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Vodné toky v Pohronskom Inovci
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Nová Baňa
Stará Huta

**Stará Huta** môže byť:

* obec v okrese Detva, pozri Stará Huta (okres Detva)
* mestská časť Novej Bane, pozri Stará Huta (Nová Baňa)
* osada obce Zlatníky, pozri Stará Huta (Zlatníky)
* dedina v Rumunsku (rum. *Huta Voivozi*), časť obce Nová Huta, pozri Stará Huta (Rumunsko)

## Referencie
Starohutský potok

**Starohutský potok** môže byť:

* potok v okrese Detva, pozri Starohutský potok (prítok Tisovníka)
* potok v okrese Žarnovica, pozri Starohutský potok (prítok Novobanského potoka)
Suchý potok (prítok Novobanského potoka)

**Suchý potok** je potok na Strednom Pohroní, na území okresu Žarnovica. Je to ľavostranný prítok Novobanského potoka, má dĺžku 4,3 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v pohorí Vtáčnik, v podcelku Župkovská brázda, na severnom úpätí Pastierskej (656,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 560 m n. m., pri osade Majer. Najprv tečie prevažne severojužným smerom, preteká popri osade Kostivrch a následne tečie podcelkom Raj. Potom vytvára oblúk vypnutý na východ, zľava priberá krátky prítok spod kóty 478,1 m a výrazným oblúkom sa stáča na západ. Pri samote Baňovci napája dve malé vodné plochy, preteká štálovou oblasťou mesta Nová Baňa a severne od mesta ústi v nadmorskej výške približne 305 m n. m. do Novobanského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Nová Baňa
Kategória:Horné Hámre