Majster Bolfgangus

[náhľad|[Kópia nástennej maľby svätej Margaréty z Antiochie z pútnického Kostola Zvestovania Panny Márie v Crngrobe, 1949, Slovinská národná galéria, Ľubľana]]**Majster Bolfgangus** (* začiatok 15. storočia† asi po roku 1465/1470/1471) bol stredoveký maliar fresky, ktorý sa radí k najlepším freskárom tretej štvrtiny 15. storočia v Kraňsku. Všeobecne je považovaný za prvého slovinského predstaviteľa, ktorý prekročil rámec tzv. krásneho slohu smerom k neskorogotickému realizmu.

## Meno
V slovinskej odbornej literatúre označovaný ako: **Majster Bolfgangus**, **Majster Bolfgang** alebo **Majster Bolfgang z Crngrobu** či **Majster Volfgang**. Niekedy sa v (najmä v novej) odbornej literatúre používa označenie ako: **Bolfgangus de...cz...** .

* , *Mojster Bolfgang*, *Mojster Bolfgang iz Crngroba*, *Mojster Volfgang*
* , *Meister Bolfgangus von Crngrob*‏, *Bolfgangus von Crngrob*

## Život
O živote majstra Bolfganga sa zachovalo len málo informácií. Miesto jeho narodenia a vzdelania zostáva neznáme, avšak predpokladá sa, že pochádzal z oblasti Horného alebo Dolného Kraňska. Práve na území Kraňska bol činný v rokoch 1450 až 1465. Pravdepodobne okolo roku 1450 podnikol vandrovku do oblastí horného Porýnia. Tam sa oboznámil s tvorbou Konráda Witza a Majstra E. S., ktorého ranné grafiky sa odrážajú v Bolfgangových dielach, najmä na nástenných maľbách pútnického kostola Zvestovania Panny Márie v Crngrobe. V severnej lodi kostola vytvoril maľby ako Narodenie Ježiša Krista, svätý Bartolomej, Wolfgang z Regensburgu, štyri svätice svätá Dorota, Katarína Alexandrijská, Barbora, Margarita z Antiochie a ďalšie postavy svätcov. Pravdepodobne po skončení prác na nástennej maľbe postáv apoštolov (14501460) v Kostole svätého Juraja v Zgornje Gorje odcestoval znova do horného Porýnia, kde získal grafické listy od Majstra E. S., ktoré neskôr významne ovplyvnili okruh jeho dielne.

Nasledujúce desaťročie Bolfgang pôsobil na viacerých miestach. Roku 1464 vytvoril nástennú maľbu  svätého Krištofa (nezachovala sa) na južnej strane lode Kostola Zvestovania Panny Márie v Crngrobe. V rokoch 14601465 zhotovil nástenné maľby (neskôr prekryté zvonicou) pre Kostol svätého Mikuláša v Strahinje. Medzi rokmi 14631465 pracoval na výzdobe klenby presbytéria Kostola svätého Jána Krstiteľa v Mirne, kde využil už zavedenú ikonografickú schému tzv. kranského presbytériauprostred Ježiš Kristus ako sudca a Panna Mária s dieťaťom v mandorle, ktorí sú obklopení symbolmi štyroch evanjelistov, cirkevnými otcami, hudobnými nástrojmi a arma Christi. Roku 1465 sa podieľal nástenných maľbách (vonkajšie fresky prekryla roku 1739 zvonica) v Kostole svätého Mikuláša v Mevkuži. Tu pravdepodobne spolupracoval s jeho nástupcom tzv. Máčskym majstrom, ktorý o dva roky neskôr pôsobil samostatne v Mače nad Preddvorom. Kontinuitu medzi majstrami potvrdzuje aj použitie rovnakých šablón na textilné vzory. Pravdepodobne zomrel niekedy po roku 1465.

## Dielo
[vľavo|náhľad|Nástenné maľby na [Klenba|klenbe presbytéria, 14631465, Kostol svätého Jána Krstiteľa, Mirna]]
Majster Bolfgangus bol významným predstaviteľov neskorogotickej nástennej maľby na území dnešného Slovinska. Jeho tvorba spája idealizmus tzv. internacionálnej gotiky s realizmom, čo sa prejavuje na ladnosti kriviek postáv a logickom usporiadaní drapérie. Majster Bolfgangus pravdepodobne inšpiráciu čerpal z grafických listov juhonemeckých rytcov, ako boli Majster E. S. alebo Majster hracích kariet, ktoré prispôsoboval miestnym umeleckým tradíciám a potrebám. Výrazný vplyv Majstra E. S. je možné sledovať najmä na nástenných maľbách v pútnickom Kostole Zvestovania Panny Márie v Crngrobe. Konkrétne na podobizni kľačiacej Panny Márie v scéne Narodenia Ježiša Krista. Nástenné maľby v Kostole svätého Jána Krstiteľa v Mirne predstavujú ďalšiu etapu vývoja maliarskeho rukopisu. Postavy sa vyznačujú detailným zobrazovaním dobových odevov a gestami, ktoré zasahujú do priestoru, čím získavajú plastickosť. Niektoré z nich, ako svätý Hieronym a svätá Dorota, sú vernými kópiami rytín Majstra E. S.

### Atribuované diela
Významnou prácou Majstra Bolfganga na území dnešného Slovinska je súbor nástenných malieb pútnického Kostola Zvestovania Panny Márie v Crngrobe. Medzi jeho dielo patrí výmaľba transeptu, severnej a južnej strane lode. Nástenné maľby boli prvýkrát identifikované koncom 19. storočia historik a kaplán Franc Pokorn, ktorý objavil pod votívnym obrazom svätého Wolfganga z Regensburgu nápis s vročením: *An*(n)*o do*(mini) *McccLIII comp*/*letu*(m) *e*(st) *p*(er) *Bo*/*lfgan*(n)*gum de...cz*. Hoci meno autora nebolo v tom čase stotožnené. Autora identifikoval až slovinský historik umenia Franc Stele v roku 1935. Niektoré časti malieb boli sňaté a uložené v Pamiatkovom úrade a na Katedre dejín umenia Filozofickej fakulty Univerzity v Ľubľane. V hornej časti transeptu je vyobrazený motív Narodenia Ježiša Krista (zachovala sa len polovica výjavu). Pod ním boli zobrazený Traja králi. Na severnej strane lode je svätý Wolfgang z Regensburgu s modelom kostola, pod ním bola svätá Anna Samotretia (maľba bola v 50. rokoch 20. storočia sňatá a prevezená do Kostola Nanebovzatia Panny Márie na ostrove Bledského jazera) a svätý Martin z Tours. Na južnej strane lode je vyobrazený svätý Bartolomej a štyri svätice ako svätá Dorota, Katarína Alexandrijská, Barbora, Margarita z Antiochie.
náhľad|Detail nástennej maľby zobrazujúcej svätú Katarínu Alexandrijskú na klenbe presbytéria, 14631365, Kostol svätého Jána Kristeľa, Mirna
Medzi ďalšie Bolfgangove diela patrí fragmentárne zachovaná maľba postáv apoštolov v presbytériu Kostola svätého Juraja v Zgornje Gorje. Okolo roku 1464 opäť pôsobil v Crngrobe, kde na exteriéri južnej lode pútnického Kostola Zvestovania Panny Márie vytvoril fresku svätého Krištofa. Maľba bola úplne zničená. Ďalej nástenná maľba svätého Krištofa (14601465) na exteriéri severnej lode Kostola svätého Mikuláša v Strahinje. Freska bola neskôr prekrytá zvonicou. Niekoľko nástenných malieb 14631465) vytvoril v Kostole svätého Jána Krstiteľa v Mirne. Vo výklenku severovýchodnej lode je scéna ako je Ján Krstiteľ odvádzaný na miesto popravy. Fresky v presbytériu nadväzujú na ikonografickú schému tzv. kranského presbytéria. Uprostred je vyobrazený Ježiš Kristus ako sudca a Panna Mária s dieťaťom v mandorle, ktorí sú obklopení symbolmi štyroch evanjelistov, cirkevnými otcami, hudobnými nástrojmi a arma Christi. Ďalej sú tu postavy ako Apokalyptická žena, štyri svätice (podobne ako v Crngrobe), anjeli a akantová výzdoba. Roku 1465 sa podieľal nástenných maľbách v Kostole svätého Mikuláša v Mevkuži. Výmaľba interiéru bola realizovaná krátko po prestavbe kostola. Bolfgang tu zhotovil fresku svätého Krištofa, ktorú roku 1739 prekryla zvonica. Majster Bolfgangus v interiéri pravdepodobne spolupracoval so svojím nasledovníkom tzv. Máčskym majstrom, ktorý o dva roky neskôr pôsobil samostatne v Mače nad Preddvorom. Kontinuitu medzi majstrami potvrdzuje aj použitie rovnakých šablón na textilné vzory. Na stene víťazného oblúka je vyobrazená Panna Mária (pôvodne identifikovaná ako svätá Gertrúda z Helfty) a svätý Primus, nad nimi je motív Zvestovania Pána a južnej strane lode je svätý Florián.

### Pripisované diela
vľavo|náhľad|Nástenné maľby svätého Krištofa a Ukrižovania Ježiša Krista (na exteriéri južnej strane lode) od tzv. Máčskeho majstra, 1467, Kostol svätého Mikuláša, Mače nad Preddvorom
Niekoľko neskorších nástenných malieb (1467, Kostol svätého Mikuláša v Mače nad Preddvorom; 14651470, Kostol nanebovzatia Panny Márie na ostrove Bledského jazera; 1471, Kaplnka Najsvätejšej Trojice Kostola svätého Michala archanjela v Žminje) sa pripisujú Bolfgangovmu okruhu. Majster Bolfgangus udržiaval pravdepodobne rozsiahlu dielňu, ktorá formovala miestnych majstrov pôsobiacich v rôznych lokalitách Horného Kraňska a blízkych regiónoch. Dielňa si udržala kontinuitu až do konca 15. a začiatku 16. storočia, vďaka práci majstrov ako: Máčský majster, Majster fresiek vo farskom kostole na ostrove Bled, Goropeský majster, Majster fresiek v Jammniku na Kropou, Majster svätého Jakuba z Ribna (činný v Kraňsku a Primorsku) a Majster Leonard (nazývaný aj Majster zo Svetiho Andreja pri Dole Krašcehu alebo Majster uzavretej záhrady), ktorého možno považovať za posledného predstaviteľa tejto dielenskej tradície. Podobne ako Bolfgang aj jeho okruh čerpali inšpiráciu z grafických listov, najmä od Majstra E. S., ale aj z holandskej štyridsať stranovej *Biblia pauperum* (1450). Významnou črtou dielne bola schopnosť zabezpečiť komplexné umelecké a remeselné vybavenie pre objednávateľov, čo dokazuje napríklad štýlovo príbuzná drevená plastika ukrižovaného Ježiša Krista v Kaplnke svätého Kríža v Svetine.

## Referencie

## Ďalšia literatúra
*  
* 
*  
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  

**Heslá v encyklopédiách**
* 
*  

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Majster Bolfgangus v katalógu Slovinskej národnej galérie (po anglicky)
* nástenné maľby v Kostole svätého Jána Krstiteľa v Mirne (po anglicky)

Kategória:Narodenia v 15. storočí
Kategória:Úmrtia v 15. storočí
Kategória:Slovinskí maliari
Kategória:Slovinskí freskári