open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Župkovský potok

**Župkovský potok** je potok na strednom Pohroní, na území okresu Žarnovica. Je to pravostranný prítok Kľaku, meria 5,3 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v pohorí Vtáčnik, v podcelku Nízky Vtáčnik, na juhovýchodnom úpätí Markovho vrchu (937,1 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 720 m n. m. Od prameňa tečie najprv na juh, následne sa stáča na juhovýchod a vstupuje do Župkovskej brázdy. Preteká osadou Tŕň, postupne sa stáča opäť na juh, preteká obcou Župkov, najprv časťou Horný Župkov a sprava priberá prítok z Belanovej doliny. Z pravej strany potom priberá prítom spod Tomášovho štálu, oblúkom sa stáča na východ a preteká časťou Dolný Župkov. V blízkosti obce ústi v nadmorskej výške okolo 305 m n. m. do Kľaku.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Žarnovica
Kategória:Vodné toky vo Vtáčniku
Kategória:Župkov (okres Žarnovica)
François Truffaut

**François Truffaut** (* 6. február 1932, Paríž, Francúzsko – † 21. október 1984, Neuilly-sur-Seine) bol francúzsky filmový režisér, herec a scenárista. Bol jedným z hlavných predstaviteľov hnutia Francúzskej novej vlny (Nikto ma nemá rád, Ukradnuté bozky, Jules a Jim).

## Životopis
1946 vylúčený zo školy, začal príležitostne pracovať. V pätnástich rokoch založil vlastný filmový klub. Vtedy často navštevoval Cinémathèque française, kde sa stretával s ďalšími mladými cinefilmi, budúcimi predstaviteľmi Francúzskej novej vlny a s nespočetným množstvom filmov z celého sveta. Počas niekoľkých nasledujúcich rokov sa stal filmovým kritikom a získal si povesť svojimi útočnými a nekompromisnými recenziami. V roku 1954 napísal slávny článok nazvaný "Istá tendencia francúzskeho filmu", v ktorom ostro napadol súdobý stav francúzskej kinematografie a kritizoval konkrétnych filmových tvorcov. 

Jeho prvý celovečerný film *Nikto ma nemá rád* (1959) zaznamenal kritický aj divácky úspech. Hlavnú postavu Antoine Doinel stvárnil debutant Jean-Pierre Léaud, ktorý sa potom stal Truffautovým dvorným hercom. Ich hlavnou spoluprácou bolo pokračovanie v osudoch Antoine Doinela v sérii filmov nazvaných "Cyklus Antoine Doinel". Potom, čo sa v roku 1965 rozviedol s Madeleine Morgenstern, nemal roku 1968 ďaleko k ďalšiemu manželstvu, tentoraz s Claude Jade, hlavnou herečkou filmov doinelovského cyklu - *[[Ukradnuté bozky]]* (1968), *[[Rodinný krb]]* (1970) a *Láska na úteku* (1979), ktoré pokračovali v osudoch Antoine Doinela. 

Jeho posledným filmom sa stala symbolicky Konečne nedeľa! (1983), štýlová pocta Alfredovi Hitchcockovi. Poslednou životnou partnerkou mu bola herečka Fanny Ardant, s ktorou nakrútil svoje posledné dva filmy. V roku 1983 bol Truffautovi zistený nádor na mozgu, zomrel v roku 1984 v American Hospital v Paríži vo veku 52 rokov. Keď umieral, mal stále niekoľko filmov v príprave. Je pochovaný na cintoríne v Montmartri v Paríži. 

## Filmografia (výber)
*Nikto ma nemá rád (1959)
*Jules a Jim (1962)
*451° Fahrenheita (1966)
*Ukradnuté bozky (1968)
*Divoké dieťa (1970)
*Rodinný krb (1970)
*Americká noc (1973)
*Príbeh Adely H. (1975)
*Láska na úteku (1979)
*Posledné metro (1980)
*Konečne nedeľa! (1983)

## Iné projekty

## Externé odkazy

* 
* 
* François Truffaut na Senses Of Cinema

Kategória:Francúzski filmoví scenáristi
Kategória:Francúzski filmoví režiséri
Kategória:Francúzski filmoví herci
Kategória:Držitelia Césara za najlepšiu réžiu
Kategória:Držitelia ceny BAFTA za najlepšiu réžiu
Kategória:Osobnosti z Paríža
Kategória:Úmrtia na rakovinu mozgu
Devičiansky potok (prítok Krupinice)

**Devičiansky potok** je potok v Honte, na území okresu Krupina. Je to pravostranný prítok Krupinice, meria 5,1 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Štiavnických vrchoch, v Sitnianskom predhorí, na západnom svahu Chlmu (526 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 355 m n. m. Tečie juhovýchodným smerom, vstupuje do Krupinskej planiny, do podcelku Bzovícka pahorkatina a preteká obcou Devičie. Juhovýchodne od obce ústi v nadmorskej výške cca 227 m n. m. do Krupinice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Krupinice
Kategória:Vodné toky v Štiavnických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Krupina
Kategória:Devičie
Kategória:Uňatín
Ľubica (prítok Slatiny)

**Ľubica** je potok na Hornom Pohroní, na území okresov Detva a Zvolen. Je to ľavostranný prítok Slatiny, meria 8,6 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Javorí, v podcelku Podlysecká brázda, na juhovýchodnom svahu Veľkého Lysca (886,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 710 m n. m., na území obce Vígľašská Huta-Kalinka, pri osade Podlysec. Najprv tečie na sever, zľava priberá krátky prítok spod Červeného vrchu (696,9 m n. m.) a preteká osadou Červená Voda. Vteká do podcelku Lomnianska vrchovina, stáča sa na severozápad a zľava priberá prítok z oblasti Bučiny. Napokon sa opäť stáča na sever a východne od osady Slatinka ústi v nadmorskej výške okolo 325 m n. m. do Slatiny.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slatiny
Kategória:Vodné toky v Javorí
Kategória:Vodné toky v okrese Detva
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Vígľašská Huta-Kalinka
Kategória:Zvolenská Slatina
Javorie

**Javorie** môže byť:

* sopečné pohorie na Slovensku, pozri Javorie (pohorie)
* vrch (1 043,7 m n. m.) v rovnomennom pohorí, pozri Javorie (vrch v rovnomennom pohorí)
* vrch (729,1 m n. m.) v Považskom Inovci, pozri Javorie (vrch v Považskom Inovci)
* sedlo (1 487 m n. m.) v Nízkych Tatrách, pozri Javorie (sedlo)
Sekier

**Sekier** môže byť:

* potok v Javorí, pozri Sekier (potok)
* sídlisko vo Zvolene, pozri Sekier (sídlisko)
* vrch (887,1 m n. m.) medzi Zaježovou a Kráľovou, pozri Sekier (vrch v Javorí)
Môťová

**Môťová** môže byť:

* vodná nádrž na Slatine, pozri Môťová (vodná nádrž)
* mestská časť Zvolena, pozri Môťová (Zvolen)
Mädokýš

**Mädokýš** je literárny klub v Martine.

## Základné informácie
* **Začiatok činnosti**: september 2004 (korene činnosti siahajú do júna 1997)
* **Prezident klubu**: Mathej Thomka
* **Správna rada**: Jano Cíger z Mädokýša, Peter Piatko, Petra Lihanová
* **Počet členov**: 43
* **Vekové rozpätie členov**: 15 - 55 rokov
* *'Internetová stránka*: http://revue.madokys.sk 

## Činnosť
### Oficiálna charakteristika
Mädokýš uskutočňuje literárne stretnutia, väčšie i malé tvorivé literárne dielne (Poézia na klátikoch, Poetická recitačná Kvôlňa, Prehryznime si medzičasom, Poézia pod jabloňou…), prezentácie klubu a tvorby našich členov, spoluorganizuje kultúrne akcie (Martinská literárna jar, Turčianske folklórne slávnosti), zúčastňuje sa na literárnych súťažiach, prezentuje sa na slovenských i medzinárodných literárnych stretnutiach (Bibliotéka v Bratislave, Jičínske poetické jaro, CHOPOJ Domažlice, Žilina - Literární festival, Verše v Bratislave, Literární vysočina), realizuje podujatia pre verejnosť, stretnutia s renomovanými autormi (Literárne pódium, Poézia v uliciach, Stretnutie turčianskych literátov), spolupracuje so slovenskými literárnymi klubmi (Trnavský literárny klub http://ttlitklub.webpark.sk, Žiarelka Žiar nad Hronom http://www.ziarelka.kefoweb.sk , Silans Žilina, Múzolapka Nitra, Generácia Bratislava http://www.generacia.sk/ , Spišský literárny klub http://spislitklub.websity.sk , Fontána Dolný Kubín http://fontana.host.sk , Liptovský Mikuláš - Klub mladých autorov, Poet Prievidza...)
Vyhlásili sme a vyhodnotili celoslovenskú literárnu súťaž Janko Hraško ešte žije... Rovnako aj rok 2005 ako Rok Jána Kostru a rok 2006 za Rok Jozefa Cígera Hronského.
Mädokýš vydáva vlastnú rovnomennú literárnu revue Mädokýš.

### Publikačná činnosť
Dotyky, Literárny týždenník, Regionžurnál, Nový Život Turca, Slovo, Tvorba T, Žiarelkoviny, Šuch, Slovenské národné noviny, Psí víno (ČR), LITER, v zborníkoch literárnych súťaží, na viacerých internetových stránkach, v zborníkoch Medzi štyrmi očami, Druhý vzdych a v katalógu Na východ od kraja 

### Edičná činnosť
* Časopis Mädokýš ročník 2004 - číslo 1 - 8 (*Ocenený v súťaži Miestne noviny 2004 v kategórii Časopis kultúrneho združenia čestným uznaním*)
* Časopis Mädokýš ročník 2005 - číslo 1 - 12
* Časopis Mädokýš ročník 2006 - číslo 1 - 9 (do septembra 2006)
* Kniha Janka Cígera - Tak píše Jano (*Bibliofilné vydanie knihy pri príležitosti narodenín čestného prezidenta.*)
* Kniha Ivetky Kloptovej - Yvet (*Rovná Kopa zbierok (60 kusov) najúspešnejšej poetky Mädokýša za rok 2005.*)

## Externé odkazy
* Stránky klubu 

Kategória:Slovenské literárne kluby
Sekier (potok)

**Sekier** je potok na Hornom Pohroní, na území okresu Zvolen. Je to ľavostranný prítok Slatiny, meria 9,2 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Javorí, v podcelku Lomnianska vrchovina, na severozápadnom svahu Malého Lysca (798,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 655 m n. m. Na krátkom úseku tečie na západ, vzápätí sa stáča na severozápad, preteká osadou Podnásad a zľava priberá Hrdzavec. Sprava potom priberá krátky prítok spod Človekova (843,6 m n. m.) a preteká osadou Kajanka. Z pravej strany ďalej priberá prítok z juhozápadného svahu Habrovca (670,8 m n. m.) a pokračuje cez osadu Tanečkovci. Napokon sa oblúkom stáča postupne na východ, vstupuje do Zvolenskej kotliny a tečie okrajom mesta Zvolen. V nadmorskej výške 302 m n. m. ústi do vodnej nádrže Môťová.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slatiny
Kategória:Vodné toky v Javorí
Kategória:Vodné toky vo Zvolenskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Zvolen
Kilburn (stanica metra)

**Kilburn** je jedna zo staníc Londýnskeho metra na Jubilee Line, v obvode (*London Borough*) Brent, konkrétne v časti Kilburn. Leží v tarifnej zóne č. 2 (*Travelvard Zone 2*) medzi stanicami Willesden Green a West Hampstead. Vlaky na Metropolitan Line tu len prechádzajú, nezastavujú.

Stanica sa nachádza na moste nad hlavnou cestou **A5 Kilburn High Road** (severný koniec). Je približne míľu južne od mestskej časti Cricklewood (obvod Barnet, Brent a Cambden) a 200 m na sever od železničnej stanice Brondesbury.

Bola otvorená 24. novembra 1879 pod názvom *Kilburn and Brondesbury* ako časť *Metropolitan and St. John's Wood Railway* prevádzkovanou *Metropolitan Railway*. V roku 1933 sa *Metropolitan Railway* stala súčasťou spoločnosti * [[London Transport]] *, čiže aj súčasťou Metropolitan Line. 20. novembra 1939 sa vetva do Stanmore stala časťou Bakerloo Line (a vtedy bola budova stanice značne prestavaná) a v roku 1950 stanica obdržala jej dnešný názov *Kilburn*. Posledná zmena sa stala 1. mája 1979, keď celý úsek do Stanmore prebrala Jubilee Line.

## Galéria
thumb|left|''Nástupište stanice Kilburn (napravo je prechádzajúca súprava na Metropolitan Line)''

## Iné projekty

Kategória:Stanice londýnskeho metra
Kategória:Brent
Kocanský potok

**Kocanský potok** je potok na Hornom Pohroní, na území okresu Detva. Je to ľavostranný prítok Slatiny, meria 9,5 km a je tokom IV. rádu.

*Prameň:* v Javorí na severnom úpätí Kukučkovho kopca (927,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 700 m n. m.

*Smer toku:* po sútok s prítokom spod sedla Stará Huta-Poľana na severovýchod, odtiaľ k ústiu na sever

*Geomorfologické celky:* 1.Javorie, podcelok Podlysecká brázda, 2.Zvolenská kotlina, podcelok Slatinská kotlina

*Prítoky:* sprava Čerchľa, prítok spod kóty 538,1 m, zo severného svahu Ďurovie vrchu (933,5 m n. m.), spod Polomu (519,6 m n. m.), spod sedla Stará Huta-Poľana, zľava nepriberá významnejšie prítoky

*Ústie:* do Slatiny východne od osady Pstruša v nadmorskom výške okolo 350,5 m n. m.

*Obce:* Vígľašská Huta-Kalinka, Slatinské Lazy

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slatiny
Kategória:Vodné toky v Javorí
Kategória:Vodné toky vo Zvolenskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Detva
Kategória:Vígľašská Huta-Kalinka
Kategória:Slatinské Lazy
Kategória:Klokoč (okres Detva)
Kategória:Vígľaš
Močiarka

**Močiarka** môže byť:

* potok na Záhorskej nížine, pozri Močiarka (prítok Maliny)
* potok pri Zvolene, pozri Potôčik (prítok Neresnice)
* v biológii :
** rod ulitníkov (lat. Viviparus), pozri močiarka (ulitník)
** rod vodných rastlín z čeľade iskerníkovité (lat. Batrachium), pozri močiarka (vodná rastlina)
** rod machorastov (lat. Paludella), synonymum: bahurinka, pozri bahurinka 

## Zdroje
Potôčik (prítok Neresnice)

**Potôčik** (niekedy aj **Močiarka**) je potok na Hornom Pohroní, na území okresu Zvolen. Je to pravostranný prítok Neresnice, meria  a je tokom V. rádu. 

Pramení v Javorí, v podcelku Lomnianska vrchovina, na severozápadnom svahu Vysokej stráne () v nadmorskej výške cca  Od prameňa tečie juhozápadným smerom, zľava priberá krátky prítok () zo západného svahu Vysokej stráne, prechodne sa stáča na západ a vstupuje do Pliešovskej kotliny. Tu pokračuje na juhozápad, preteká intravilánom obce Podzámčok a pod obcou tečie smerom na juhojuhozápad. Následne preteká lokalitou Panské konce, kde mení smer toku na západ, zľava priberá prítok z juhozápadného úpätia Petrovej () zvaný Poľný potok, ešte podteká železničnú trať Zvolen – Krupina i cestu I. triedy č. 66 a juhozápadne od Podzámčoka ústi v nadmorskej výške približne  do vedľajšieho koryta Neresnice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slatiny
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kalný potok (prítok Neresnice)

**Kalný potok** je potok na hornom Pohroní, na území okresu Zvolen. Je to ľavostranný prítok Neresnice, meria 6,8 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v Štiavnických vrchoch, v podcelku Skalka, pod kótou 856,0 m v nadmorskej výške približne 670 m n. m. Najprv tečie severovýchodným smerom, sprava priberá krátky prítok spod Dolných štálov (638,2 m n. m.) a vstupuje do Pliešovskej kotliny. Tu sa najprv esovito stáča, pokračuje východným smerom, zľava priberá prítok (411,6 m n. m.) z obce Dubové a sprava najprv prítok zo severovýchodného svahu Dolných štálov a potom prítok z Nemeckej doliny. Ďalej na krátkom úseku tečie juhovýchodným smerom, následne tečie opäť na východ a napája veľký rybník. Zľava ešte priberá krátky prítok spod Vŕšku (386,2 m n. m.) a juhozápadne od obce Podzámčok ústi v nadmorskej výške 341,6 m n. m. do Neresnice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Slatiny
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Praseverčina

**Praseverčina** (iné názvy: **pranordičtina**, **Urnordisch**, **protoškandinávčina**, **praškandinávčina**, **starorunový jazyk**, **(stará/raná) runová germánčina**, **severozápadná germánčina**) bol severogermánsky jazyk. Bol to jazyk severných Germánov asi od 2. storočia (možno už od prelomu letopočtu) do 8. storočia. Niekedy sa považuje za  najstaršiu fázu staroseverčiny (v širšom zmysle).

Od 2. storočia  existujú o tomto jazyku doklady vo forme nápisov v runách. Praseverský jazyk sa ako severogermánsky jazyk začína výraznejšie odlišovať od západogermánčiny zhruba v 4. storočí. Okolo roku 800 ho nahradila staroseverčina. 

## Zdroje

Kategória:Germánske jazyky
Jelenský potok (prítok Starohorského potoka)

**Jelenský potok** je potok na Hornom Pohroní, v severnej časti okresu Banská Bystrica. Je to ľavostranný prítok Starohorského potoka, má dĺžku 3 km a je tokom V. rádu. 

Preteká Starohorskými vrchmi, pramení na severozápadnom svahu vrchu Jelenská skala (1 153,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 915 m n. m. Najprv tečie smerom na severovýchod, sprava priberá prítok zo severovýchodného svahu Jelenskej skaly a stáča sa na sever. Po pribratí pravostranného prítoku spod Krčahov (1 128,8 m n. m.) pokračuje severozápadným smerom Jelenskou dolinou. Zľava priberá prítok spod Starej hory (963,9 m n. m.), tečie cez osadu Dolný Jelenec, napája malú údolnú vodnú nádrž s elektrárňou a následne ústi v nadmorskej výške okolo 555 m n. m. do Starohorského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Vlajka Španielska

**Vlajka [[Španielsko|Španielska]]** má tri vodorovné pruhy vo farbách červenej, žltej a červenej (1:2:1) a je odvodená zo starodávneho  aragonského znaku. 

Podľa legendy ktorá nie je pravdivá, západo-francký kráľ Karol Lysý (848-877) po boji s Maurami ponoril prsty do krvi svojho zraneného spojenca, aragónskeho grófa Wilfreda I., a otrel ich o jeho doposiaľ prázdny štít; tak vznikol znak.thumb|Súčasná podoba španielskej vlajky
thumb|Vlajúca vlajka Španielska

Červeno-žlto-červená vlajka pre vojnové loďstvo bola vytvorená roku 1785 (so znakom Kastílie a Leónu); roku 1793 sa stala vlajkou štátnou. Revolúcia z roku 1868 nahradila dolný červený pruh farbou fialovou a kráľovský znak znakom republikánskym, ale po páde republiky sa od roku 1875 znovu používala kráľovská vlajka. Druhá republika z rokov 1931-1939 sa vrátila k trikolóre zloženej z troch rovnako širokých pruhov vo farbách červenej, žltej a fialovej, ale diktátor Franco obnovil už roku 1936 červeno-žlto-červené pruhovanie v pomere 1:2:1, doplnené do roku 1939 doterajším republikánskym znakom, v rokoch 1939-1981 znakom frankistickým. Nový znak z roku 1981 má štvrtený štít, v ktorom jednotlivé polia reprezentujú Kastíliu (v červenom poli zlatý hrad), León (v striebornom poli červený, zlato lemovaný lev v skoku), Aragónsko (v zlatom poli štyri červené pruhy) a Navarru (v červenom poli zlatá reťaz). Zo spodku vsunuté strieborné pole s granátovým jablkom v prirodzených farbách patrí Granade. Modrý srdcový štítok s červenou bordúrou a s tromi zlatými ľaliami (2+1) náleží vládnucej dynastii. Nad štítom je kráľovská koruna, ktorá sa opakuje ešte nad ľavým strieborným stĺpom sprevádzajúcim štít, zatiaľ čo nad pravým stĺpom je cisárska koruna. Tieto tzv. Herkulove stĺpy, reprezentujú Gibraltár a Ceutu, sú ovinuté červenými stuhami s devízou *PLUS ULTRA*. V stredoveku znelo toto heslo *Non plus ultra* (Ďalej už nič), pretože sa za Gibraltárom nepredpokladala už žiadna zem. Po objavení Ameriky ho však cisár Karol V. opravil na *Plus ultra* (Ešte niečo ďalej). Znak je na vlajke posunutý bližšie k žrdi (jeho zvislá os je od nej vzdialená polovicu šírky vlajky). 

Španielska vlajka sa používa – mimo regionálnych vlajok – tiež na Kanárskych ostrovoch.

## Galéria

Obrázok:Flag of the First Spanish Republic.svg|Vlajka prvej španielskej republiky (1873-1874)
Obrázok:Flag of the Second Spanish Republic.svg|Vlajka druhej španielskej republiky (1931-1939)
Obrázok:Flag of Spain Under Franco 1936 1938.png|Vlajka Španielska za vlády Franca v rokoch (1936-1938)
Obrázok:Flag of Spain (1945 - 1977).svg|Vlajka Španielska za vlády Franca (1945-1981)


## Iné projekty

Kategória:Španielsko
Španielsko
Nemčiansky potok

**Nemčiansky potok** je potok na hornom Pohroní, na území okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Selčianskeho potoka, meria 7,3 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení v Starohorských vrchoch na severnom svahu Panského diela (1 100,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 910 m n. m., v blízkosti rekreačného strediska Šachtičky. Na krátkom úseku tečie najprv na juhovýchod, sprava priberá krátky prítok zo severného svahu Panského diela, následne sa stáča a tečie severojužným smerom Nemčianskou dolinou. V dolnej časti doliny sa stáča na juhovýchod a vstupuje do Zvolenskej kotliny, do podcelku Bystrické podolie. Zľava priberá prítok spod Kajchiara (617,1 m n. m.), postupne sa stáča na juh a preteká okrajom obce Nemce. Sprava ešte priberá prítok z lokality Pod stráne a v nadmorskej výške cca 370 m n. m. ústi pri banskobystrickej časti Senica do Selčianskeho potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Kategória:Vodné toky v Starohorských vrchoch
Kategória:Vodné toky vo Zvolenskej kotline
Banský potok (prítok Ľupčice)

**Banský potok** je potok na Hornom Pohroní, v severnej časti okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Ľupčice, meria 2,7 km a je tokom IV. rádu. 

Preteká Starohorskými vrchmi, pramení na juhovýchodnom svahu vrchu Jelenská skala (1 153,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 910 m n. m. Tečie juhovýchodným smerom, sprava priberá prítok (663,8 m n. m.) a postupne sa stáča na východ. Preteká obcou Baláže a na jej okraji ústi v nadmorskej výške približne 537 m n. m. do Ľupčice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Kategória:Baláže
Banský potok (prítok Bystrice)

**Banský potok** je potok na Hornom Pohroní, na území okresu Banská Bystrica. Je to ľavostranný prítok Bystrice, meria 2,4 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení na území obce Špania Dolina v Starohorských vrchoch, v nadmorskej výške okolo 700 m n. m. Tečie juhojuhozápadným smerom, napája malú vodnú nádrž a zľava priberá krátky prítok spod kóty 763,5 m. Do Bystrice ústi pri banskobystrickej časti Uľanka v nadmorskej výške okolo 397 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Uhliarsky potok (prítok Moštenického potoka)

**Uhliarsky potok** je potok na Hornom Pohroní, v severovýchodnej časti okresu Banská Bystrica. Je to ľavostranný prítok Moštenického potoka, meria 6,7 km a je tokom IV. rádu. 

## Priebeh toku
Pramení v Starohorských vrchoch na juhozápadnom svahu Kečky () v nadmorskej výške okolo  Od prameňa tečie najprv juhovýchodným smerom, sprava priberá prítok z juhozápadného úpätia Vlačuhova (), stáča sa na východ a preteká dolinou Šponga. Zľava priberá prítok () z juhovýchodného svahu Kečky, preteká rekreačnou osadou Kyslá a priberá ľavostranný prítok spod Handliarky (). Ďalej pokračuje juhojuhovýchodným smerom cez Uhliarsku dolinu, v hornej časti zľava priberá Zubovú. V dolnej časti sa oblúkom stáča na juhojuhozápad, preteká obcou Moštenica, zľava priberá krátky prítok spod Prašnice () a priamo v centre obce ústi v nadmorskej výške okolo  do Moštenického potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Vôdka

**Vôdka** je potok na Hornom Pohroní, vo východnej časti okresu Banská Bystrica. Je to ľavostranný prítok Hutnej, meria 5,7 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení na styku Poľany a Zvolenskej kotliny, na severozápadnom svahu Mince (1 027,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo  Tečie prevažne severozápadným smerom cez Ponickú vrchovinu, zľava priberá krátky prítok z oblasti Stájova a preteká v blízkosti obce Strelníky. Na dolnom toku sa oblúkom stáča na sever, preteká obcou Ľubietová a neďaleko centra obce ústi v nadmorskej výške okolo  do Hutnej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Paraganglióm

**Paraganglióm** alebo **tumor glomus caroticum** je vzácny neuroendokrinný nádor, ktorý vyrastá z paraganglionického tkaniva, nachádzajúceho sa pozdĺž chrbtice od bázy lebky až po panvové dno. Viac ako 80% týchto nádorov vyrastá z drene nadobličky. 2 až 4% sa nachádzajú v oblasti krku, kde je najčastejším miestom glomus caroticum. Najvyšší výskyt je vo vekovej kategórii 50-60 rokov. Je 4-krát častejší u žien.

Paraganglióm sa podobá feochromocytómu a približne 5% nádorov je hormonálne aktívnych - vylučuje noradrenalín, zriedkavejšie dopamín. Môže sa vyskytovať v 20% i mnohopočetne, najmä v prípadoch dedičných ochorení ako MEN a syndrómoch postihnutia neuroektodermu. Veľká väčšina paragangliómov je benígnych (nezhubných), malígne zvrhnutie sa popisuje v 2 až 10% prípadov.

Nádor v oblasti krku sa pri fyzikálnom vyšetrení javí ako tuhá nebolestivá masa pod uhlom sánky, ktorá je pohyblivá do strán, ale nie v kranio-kaudálnom smere. 

## Zobrazovacia diagnostika

Typický CT obraz má charakter ostro ohraničenej, oválnej, expanzívne sa chovajúcej a hypervaskularizovanej nádorovej expanzie v mieste vetvenia a.carotis communis na a.carotis interna a a.carotis externa. Tieto tepny nebývajú zúžené ani infiltrované.

## Diferenciálna diagnóza

* Schwannóm
* Patologicky zväčšená lymfatická uzlina - lymfóm, metastáza

## Zdroje

* *Radiology Review Manual*, 5. vydanie. Wolfgang Dahnert. Lippincott Williams and Wilkins. 2003. str. 353, 387-388.
* *Neuroimaging: Clinical and Physical Principles.* Zimmerman, Gibby, a Carmody. Springer-Verlag. 2000. str.893-894.
* Teta Minnie

Kategória:Nádory
Kategória:Onkológia
Kategória:Rádiológia
Manx

**Manx** je mačacie plemeno. Známa je úplne, alebo čiastočne chýbajúcim chvostom.

## Vzhľad
Má typickú zajačiu chôdzu, spôsobenú predĺženými zadnými nohami a krátky chrbát. Rozoznávame mačky rumpy a stumpy. Rumpy nemajú žiaden chvost a na miesto neho majú iba jamôčku. Zatiaľ čo stumpy má aspoň kýpťový chvost. Mačky manx nosia gén, ktorý spôsobuje zakrpatenie chvosta. Gén je však veľmi nebezpečný, ak ho mača dostane od oboch rodičov, je gén smrteľný. Spárenie dvoch mačiek tohto plemena má obyčajne za následok smrť mačiat po pôrode.

Mačky sa dorozumievajú polohami chvosta. Tým, že plemeno manx chvost nemá, je ukrátené o dôležitý dorozumievací prostriedok.

### Problémy s chovom
U týchto mačiek je problémom častá a pretrvávajúca zápcha, pretože deformácia chrbtice má za následok zmenšenie ritného otvoru.

## Povaha
Povahovo ide o pokojnú mačku s vyrovnaným charakterom a priateľským a spoločenským chovaním. Charakterovo sú to veľmi kľudné, hravé, inteligentné a prítulne mačky. Dobre sa znášajú s ostatnými mačkami, ale aj psami. Majú tendenciu upnúť sa na niektorého člena rodiny.  Mačky manx nemajú radi presúvanie z jedného miesta na druhé. Toto plemeno nie je vhodné pre ľudí, ktorí často menia svoju adresu bydliska. Na rozdiel od iných mačiek je toto plemeno veľmi tiché. Niektoré mačky tohto plemena majú veľmi rady vodu.

## Pôvod
Pochádza z ostrova Man podľa ktorého bola pomenovaná. Vznikla z európskej krátkosrstej mačky. Plemeno vzniklo na ostrove už okolo roku 1700. 
náhľad|Mačka manx - rumpy.

## Charakteristika
Manx je obratný lovec, ale aj pomerne dobrý skokan napriek tomu, že chvost pomáha pri rovnováhe.

## Referencie

Kategória:Plemená mačiek
Kategória:Plemená mačiek zo Spojeného kráľovstva
Skaldi

**Skaldi** boli dvorskí básnici v stredovekej Škandinávii, hlavne v Nórsku. Ich umenie sa nazýva **skaldské básnictvo** a je popri eddickom básnictve a ságach jedným z hlavných žánrov staroseverskej literatúry.

Kategória:Stredovekí básnici
Ploštín

**Ploštín** (maď. *Plostin*) je mestskou časťou mesta Liptovský Mikuláš, 3 km na juh od jeho centra. K 30. júlu 2009 tu žilo 481 obyvateľov.

## Polohopis
Obec leží v Liptovskej kotline, pod výbežkami Nízkych Tatier. Katastrálne územie bývalej obce sa rozkladá medzi vrchmi Rohačka, Jamy (731,0 m n. m.), Ploštín (710,5 m n. m.) a Tretiny (675,9 m n. m.), na východe hraničí s mestskou časťou Iľanovo, na západe s Demänovou. Stred obce leží v nadmorskej výške 635 m n. m.

### Vodné toky a vodné plochy
Obcou preteká potok Ploštínka v smere JZ - SV.

### Ulice
* Do cintorína
* Hlavná
* Malé pole
* Na kút
* Palesáky
* Podsádočné
* Rovná
* Tretiny
* Vŕšok
* Výhon
* Za školou
* Za ulicou

## Dejiny
Ploštín sa ako samostatná obec prvýkrát spomína v roku 1263. Archeologické nálezy na vrchu Rohačka (793,9 m n. m.) dokladajú osídlenie už v mladšej dobe bronzovej. Od roku 1976 je súčasťou mesta Liptovský Mikuláš. 

## Obyvateľstvo
 

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Evanjelická modlitebňa so zvonicou, jednopodlažná murovaná stavba zo začiatku 20. storočia. Zvonica je postavená na pôdoryse štvorca. V spodnej časti je dekorovaná nárožným kvádrovaním, v hornej lizénami. Polkruhovo ukončené okná majú dekoratívne suprafenestry. Zvonica je ukončená barokovou helmicou. 

## Doprava
Do mestskej časti premávajú linky číslo 3 a 4 MAD Liptovský Mikuláš.

## Občianska vybavenosť
Napriek svojej veľkosti má Ploštín aj vlastný dobrovoľný hasičský zbor. Okrem toho funguje aj zbor mladých hasičov.

## Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mesta Liptovský Mikuláš

Kategória:Mestské časti Liptovského Mikuláša
Gerulata

**Gerulata** () bol rímsky vojenský tábor (kastel), ktorý stál na území dnešných Rusoviec. Bol postavený v 2. storočí ako súčasť Limes Romanus a bol súčasťou rímskej provincie Panónia. V 4. storočí, keď došlo k stiahnutiu sa rímskych légií z Panónie, bol opustený.

V súčasnosti sú zvyšky tábora zrekonštruované a v areáli sa nachádza expozícia Bratislavského múzea s nálezmi zo Slovenska z obdobia Rímskej ríše.

## Dopravné spojenie

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy

* www.slovenskehrady.sk, Slovenské hrady, Gerulata
* https://www.bratislava-rusovce.sk/muzeum-gerulata Bratislava - Rusovce - Gerulata
*https://muzeumbratislava.sk/muzeum-anticka-gerulata  Múzeum mesta Bratislava, Antická Gerulata Rusovce

Kategória:Dejiny Bratislavy
Kategória:Archeologické lokality na Slovensku
Kategória:Lokality Svetového dedičstva na Slovensku
Kategória:Vojenstvo v starovekom Ríme
EE

**EE** môže byť:
* Aero Airlines, kód IATA
* Electrical Engineer, anglický titul
* EastEnders, soap opera BBC 
* Edgy Eft, podtitul Ubuntu 6.10
* EE, the band, hudobná skupina
* Einsatzeinheit, zvláštne oddelenie rakúskej polície
* Elbe-Ester, brandenburský okres
* Embrace and extend, obchodná stratégia
* Emotion Engine, mikroprocesor firmy Sony
* Empire Earth, videohra 
* English Electric Company, firma v Spojenom kráľovstve
* "English English" - anglická angličtina
* Equivalent Exchange, koncept z anime Fullmetal Alchemist
* Estónsko, kód krajiny
* Estuary English
* etylacetát
* Experts-Exchange, názov web stránky (typ "spýtajte sa odborníka")
* Extended Essay, časť programu International Baccalaureate Diploma Programme
* Evil Empire (album), album od Rage Against the Machine

**Ee** môže byť:
*dedina v Holandsku, pozri Ee (dedina v Holandsku)
*riečka v Holandsku, pozri Ee (rieka v Holandsku)

**ee** môže byť:
* ewe, africký jazyk, kód ISO 639-1
* Estónsko, top level domain
Borovský potok

**Borovský potok** môže byť:
* prítok Hrona na Hornom Pohroní, pozri Borovský potok (prítok Hrona)
* prítok Laborca v Hornom Zemplíne, pozri Borovský potok (prítok Laborca)
* prítok Črmníka v povodí Váhu na Liptove, pozri Borovský potok (prítok Črmníka)
* potok v Česku, prítok Sázavy, pozri Borovský potok (prítok Sázavy)

## Pozri aj
*Bôrovský potok
Borovský potok (prítok Hrona)

**Borovský potok** je potok na Hornom Pohroní, vo východnej časti okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 5,6 km a je tokom III. rádu. 

Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Ďumbierske Tatry, na juhozápadnom svahu Litofovej (942,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo  Najprv tečie severojužným smerom, následne vytvára oblúk ohnutý na západ a pokračuje juhovýchodným smerom. Na dolnom toku vstupuje do Horehronského podolia, do podcelku Lopejská kotlina, obteká PR Mačková s ochranou bučín na ľavom brehu a preteká obcou Medzibrod. Tu sa esovito stáča a na okraji obce ústi v nadmorskej výške okolo  do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Bukovec (prítok Hrona)

**Bukovec** je potok na hornom Pohroní, v severovýchodnej časti okresu Banská Bystrica. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 8,7 km a je tokom III. rádu. 

## Priebeh toku
Pramení v Nízkych Tatrách, v podcelku Ďumbierske Tatry, na juhovýchodnom svahu Ondrejskej hole (1 592,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 365 m n. m. Najprv tečie juhovýchodným smerom, zľava priberá prítok z juhozápadného svahu Ráztockej hole (1 565,3 m n. m.) a pokračuje viac-menej severojužným smerom Bukovskou dolinou. Tu postupne priberá viaceré prítoky: sprava spod Chabenca (1 515,5 m n. m.), zľava z Pilárovej, zo severozápadného svahu Matúšovej (1 176,4 m n. m.), dva prítoky z oblasti Kopcovej a opäť sprava z Krivej. Následne vstupuje do Horehronského podolia, do podcelku Lopejská kotlina, preteká obcou Pohronský Bukovec, kde priberá tri pravostranné a jeden ľavostranný prítok a výraznejšie rozširuje svoje koryto. Na dolnom toku sa stáča na juhojuhovýchod a neďaleko horárne Bukovec, severovýchodne od obce Brusno, ústi v nadmorskej výške cca  do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Plavno

**Plavno** môže byť:

* potok na Hornom Pohroní, pozri Plavno (potok)
* chránené územie na Hornom Pohroní, pozri Plavno (národná prírodná rezervácia)
* historický slovenský názov nemeckého mesta Plauen, pozri Plauen (mesto)
Plavno (potok)

**Plavno** je potok na Hornom Pohroní, na území okresu Banská Bystrica. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 4,2 km a je tokom III. rádu. 

## Priebeh toku
Tečie vo Zvolenskej kotline, pramení v Bystrickej vrchovine na východnom svahu Vašarnice (671,1 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 605 m n. m. Od prameňa tečie na severovýchod, následne utvára výrazný oblúk ohnutý k juhovýchodu a pokračuje na sever dolinou Veľké Plavno. Z pravej strany priberá prítok z južného svahu Stráže (697,4 m n. m.), potom zľava spod kóty 590,5 m a ďalej taktiež pravostranný prítok z juhozápadného svahu Stráže. Napokon sa stáča na západ a v Bystrickom podolí, juhozápadne od obce Slovenská Ľupča, ústi v nadmorskej výške 362,7 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Zelený potok

**Zelený potok** môže byť:

* Vo Vysokých Tatrách:
** prítok Bielej vody v povodí Dunajca, pozri Zelený potok (prítok Bielej vody)  
** prítok Javorinky v povodí Dunajca, pozri Zelený potok (prítok Javorinky)
** zdrojnica Kežmarskej Bielej vody v povodí Popradu, pozri Zelený potok (zdrojnica Kežmarskej Bielej vody)

## Pozri aj
* Malý Zelený potok
* Veľký Zelený potok
* prítok Revúcej v povodí Váhu, pozri Zelený potok (prítok Revúcej)
Zubrovica

**Zubrovica** je potok na Horehroní, v najvýchodnejšej časti okresu Brezno. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 6 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v geomorfologickom podcelku Kráľovohoľské Tatry, na juhovýchodnom svahu Kráľovej hole (1 946,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 625 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie najprv smerom na východ severným úpätím Kráľovej skaly (1 690,3 m n. m.), následne sa stáča na juhovýchod. Na strednom toku sa esovito stáča a výrazným oblúkom sa ohýba na juh, pričom vteká do východného výbežku Horehronského podolia, do geomorfologického podcelku Heľpianske podolie. Tu pokračuje smerom na juhojuhozápad, sprava priberá krátky prítok vznikajúci severne od obce Telgárt a následne preteká intravilánom tejto obce. V obci priberá pravostranný prítok z oblasti Pod hoľou, tečie už smerom na juh, koryto potoka sa na krátkom úseku (cca 250 m) rozvetvuje, obe ramená podtekajú štátnu cestu č. 66 a vzápätí sa znovu spájajú. Južne od obce sa v nadmorskej výške cca 845 m n. m. vlieva do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v Horehronskom podolí
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Havraník

**Havraník** môže byť:

* ľavostranný prítok Hrona pri Vaľkovni, pozri Havraník (prítok Hrona, Vaľkovňa)
* pravostranný prítok Hrona pri Šumiaci, pozri Havraník (prítok Hrona, Šumiac)
Stračaník (potok)

**Stračaník** je potok na Horehroní, vo východnej časti okresu Brezno. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 5,8 km a je tokom III. rádu. 

Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Stolica, na severnom svahu Kyprova (1 390,7 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 270 m n. m. Na krátkom úseku tečie západným smerom, zľava priberá prítok spod sedla Severná lúka (1 172 m n. m.) a stáča sa na sever. Preteká Dlhou dolinou, sprava priberá prítok spod kóty 1 402,3 m a zľava spod Župkovej Magury (1 246,2 m n. m.). Následne pokračuje cez Spišsko-gemerský kras, stáča sa na západoseverozápad a preteká krasovou oblasťou s viacerými jaskyňami na oboch brehoch (Dionýškova, v Tatričkách, Ladzianskeho). Napokon sa na krátkom úseku stáča viac na severozápad a neďaleko osady Červená Skala ústi v nadmorskej výške cca 798 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Mladá fronta DNES

náhľad|Mladá fronta DNES - logo
**Mladá fronta DNES** je český denník. Vznikol nadviazaním na tradíciu a čitateľskú základňu denníka Mladá fronta, ktorý vznikol v roku 1945 ako nestranný mládežnícky denník a neskôr si ho prisvojili komunistické mládežnícke organizácie.

Mladá fronta DNES vznikla revoltou kolektívu redaktorov v roku 1990. Tí si na jej vydávanie založili spoločnosť MaF, a. s. Tá v roku 1991 vytvorila spolu s francúzskou firmou Socpresse spoločnosť MaFra, a. s. Od roku 1995 bola MaFra, a. s. majetkom nemeckého koncernu Rheinisch-Bergische Druckerei- und Verlagsgesellschaft, mbH (RBDV). V roku 2013 ju kúpil Andrej Babiš.

Šéfredaktorkou Mladej fronty DNES bola krátko Sabina Slonková.

Medzi jej komentátorov patria Karel Steigerwald, Jana Bendová a ďalší.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

Kategória:Denníky v Česku
Župkov (potok)

**Župkov** je potok na Horehroní, vo východnej časti okresu Brezno. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 3,4 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Stolických vrchoch, v geomorfologickom podcelku Stolica, na severovýchodnom svahu Čela (1 210,1 m n. m.) v nadmorskej výške cca 1 070 m n. m. 

## Opis toku
V pramennej oblasti najprv vytvára oblúk prehnutý na juh, ktorým sa postupne stáča na sever, sprava priberá dva krátke prítoky vznikajúce západne od kóty 1 194,3 m. Potom priberá pravostranný prítok spod sedla Severná lúka (1 172 m n. m.) a pokračuje v Spišsko-gemerskom krase, kde najprv zľava priberá krátky prítok spod sedla Javorinka (942 m n. m.). Sprava ďalej priberá prítok z lokality Župkov a druhý spod Župkovskej Magury (1 246,2 m n. m.) a oblúkom sa stáča na severozápad k svojmu ústiu. Do Hrona sa vlieva pri osade Červená Skala v nadmorskej výške približne 792 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Stolických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Muránskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Kategória:Šumiac
Šumiacky potok

**Šumiacky potok** je potok na Horehroní, vo východnej časti okresu Brezno. Je to pravostranný prítok Hrona, má dĺžku 6,1 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v geomorfologickom podcelku Kráľovohoľské Tatry, na južnom svahu Kráľovej hole (1 946,1 m n. m.) v nadmorskej výške cca 1 690 m n. m. 

## Opis toku
Od prameňa tečie juhovýchodným smerom cez Šumiacku dolinu, sprava priberá prítok (1 072,3 m n. m.) z juhozápadného svahu Kráľovej hole. Potom sa postupne stáča na juh, na dvoch krátkych úsekoch sa koryto rozvetvuje a opätovne spája a vteká do Horehronského podolia, do podcelku Heľpianske podolie. Preteká západne od obce Šumiac, stáča sa na juhojuhozápad a sprava priberá prítok od samoty Karolyho. Do Hrona ústi východne od osady Zlatno v nadmorskej výške približne 759 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v Horehronskom podolí
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Sojuz TMA-9

**Sojuz TMA-9** () bol ruský pilotovaný kozmický let v rámci programu Sojuz. Sojuz TMA-9 vyštartoval 18. septembra 2006 z kozmodrómu Bajkonur k Medzinárodnej vesmírnej stanici (ISS), kam dopravil dvoch členov Expedície 14. Na palube Sojuzu TMA-9 sa nachádzala aj Anousheh Ansariová, ktorá sa stala prvou vesmírnou turistkou a prvou Iránčankou vo vesmíre. Sojuz TMA-9 zostal u ISS ako záchranná loď až do apríla 2007, kedy sa s ním vrátili späť na Zem Michail Ťurin, Michael López-Alegría a vesmírny turista Charles Simonyi.

Kategória:Kozmické lode Sojuz
Kategória:Kozmické lety s ľudskou posádkou
Kategória:Základné posádky Medzinárodnej vesmírnej stanice
Kategória:Kozmonautika v 2006
Kategória:Kozmonautika v 2007
Lidové noviny

right|thumb|Logo Lidových novin
[right|thumb|Budova mediálnej skupiny [MAFRA, vydavateľa Lidových novín a Mladej fronty DNES na Andělu v Prahe]]
**Lidové noviny** sú český denník založený v roku 1893 v Brne. 

V denníku publikovalo mnoho slávnych českých spisovateľov. Do 2. svetovej vojny bol v spoločnosti denník vysoko uznávaný. Počas vojny prestal vychádzať a po komunistickom prevrate bolo jeho vydávanie nakoniec v roku 1952 zastavené. V roku 1987 bolo vydávanie denníka obnovené ilegálne a v roku 1989 legálne.

Lidové noviny sa od svojho vzniku venovali najmä zahraničnej politike a kultúre. Ako prvé v Česku uverejňovali politickú karikatúru. Do okruhu ich prispievateľov a redaktorov patrili napr. Karel Čapek, Josef Čapek, Eduard Bass, Karel Poláček, Rudolf Těsnohlídek, Jiří Mahen, Jan Drda, Václav Řezáč, ale i prezidenti Tomáš Garrigue Masaryk a Edvard Beneš.

V roku 1987 titul Lidové noviny obnovila skupina disidentov, ktorí sa rozhodli vytvárať nezávislé noviny. S počiatkom novodobého vydávania Lidových novín sú spojení ľudia ako Jiří Ruml, Jiří Dienstbier a Ladislav Hejdánek. Ich cieľom bolo noviny oficiálne zaregistrovať a vydávať ako mesačník. Na jeseň roku 1987 boli vydané dve nulté čísla, prvé číslo vyšlo v januári 1988. Pretože až do novembra 1989 sa noviny nedarilo oficiálne zaregistrovať, museli ich tvorcovia šíriť ako samizdat. Na jar roku 1990 začali Lidové noviny vychádzať ako denník. O niekoľko rokov neskôr sa zlúčili so zanikajúcou Lidovou demokraciou (denník ČSL), od ktorej prevzali modrú farbu titulnej stránky. 

Lidové noviny patria mediálnej skupine MAFRA, ktorá v Česku vydáva i denník Mladá fronta DNES. Mediálna skupina MAFRA bola v rokoch 1994 – 2013 súčasťou nemeckého vydavateľstva Rheinisch-Bergische Druckerei- und Verlagsgesellschaft, v júni 2013 skupinu MAFRA kúpil Agrofert vlastnený Andrejom Babišom.

## Externé odkazy
* Lidové noviny

Kategória:Denníky v Česku
Havraník (prítok Hrona, Šumiac)

**Havraník** je potok na Horehroní, vo východnej časti okresu Brezno. Je to pravostranný prítok Hrona, má dĺžku 5,9 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v geomorfologickom podcelku Kráľovohoľské Tatry, na južnom svahu Kráľovej hole (1 946,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 580 m n. m. 

## Opis toku
Sprvu tečie severojužným smerom, vstupuje do Horehronského podolia, do geomorfologického podcelku Heľpianske podolie a stáča sa na juhozápad. Tu preteká okrajom obce Šumiac, pričom priberá dva krátke ľavostranné a jeden pravostranný prítok a zo severozápadu obteká masív Grúňa (výbežok Spišsko-gemerského krasu). Južne od obce Šumiac ústi v nadmorskej výške cca 776 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v Horehronskom podolí
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Atari

[náhľad|Atari Video Computer System, [19801981]]
náhľad|Atari 5200
náhľad|Atari 7800

**Atari** je americká spoločnosť zaoberajúca sa vývojom herného hardvéru a počítačových hier. Je súčasťou francúzskej spoločnosti Atari, SA. Preslávila sa predovšetkým v 70. a 80. rokoch 20. storočia svojimi hernými konzolami a počítačovými hrami.

## Existujúce platformy
;8-bitové modely
* Atari 400 rok 1979,
* Atari 800
* Atari 1200XL rok 1983,
* Atari 600XL rok 1984,
* Atari 800XL
* Atari 1400XL
*Atari 1600XL 
* Atari 1450XLD
* Atari 65XE rok 1985,
* Atari 65XEM
* Atari 65XEP
* Atari 130XE rok 1985,
* Atari 800XE rok 1985.

V súčasnosti éra 8-bitových počítačov Atari pokračuje a to hlavne, čo sa týka fanúšikov. Vznikajú hry, programy, grafické demá a rôzne hardvérové periférie.

;16-bitové modely
* 130ST
* 260ST
* 520ST
* 1040STF
* 2080ST
* MEGA ST Series
* 4160STE
* 520STE
* 1040STE
* MEGA STE
* STacy
* ST-Pad
* STylus
* STBook

;32-bitové modely
* TT030
* Falcon030
* MicroBox ATW800

;Modely ATARI PC
* PC-1
* PC-2
* PC-3
* PC-4
* PC-5
* ABC 286
* ABC 386SXII
* ABC 386DXII
* ABC N386SX
* Portfolio
* Palmtop

## Externé odkazy
* Atari Klub Košice

## Iné projekty


Kategória:Podniky v USA
Kategória:Výrobcovia počítačových hier
Kategória:Výrobcovia počítačových súčiastok
Sviniarka (prítok Hrona)

**Sviniarka** je potok na Horehroní, vo východnej časti okresu Brezno. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 3,1 km a je tokom III. rádu. 

Pramení na Muránskej planine na severovýchodnom svahu Lopušnej (1 124,5 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 025 m n. m. Najprv tečie severoseverovýchodným smerom územím PR Zlatnica s ochranou lesných spoločenstiev na krasovom podklade, obteká rovnomennú jaskyňu na pravom brehu, zľava priberá krátky prítok spod kóty 1 072,8 m n. m. a stáča sa na severozápad. Z pravej strany priberá prítok spod kóty 1 104,7 m, následne zľava prítok z oblasti Na vrchoch. Napokon vstupuje do Horehronského podolia, do podcelku Heľpianske podolie, stáča sa na sever a pri osade Zlatno ústi v nadmorskej výške okolo 735 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Trsteník

**Trsteník** môže byť:
* v botanike: slovenský názov rodu *Arundo*, pozri trsteník (rod)
* v staviteľstve: klinec na pripevňovanie trstiny, pozri trsteník (klinec)
* v geografii:
** prítok Hrona, pozri Trsteník (prítok Hrona)
** prítok Oravy, pozri Trsteník (prítok Oravy)
** prítok Oravice, pozri Trsteník (prítok Oravice)
** prítok Slanej, pozri Trsteník (prítok Slanej)
* vrch () v Stolických vrchoch, pozri Trsteník (vrch v Stolických vrchoch)
Trsteník (prítok Hrona)

**Trsteník** je potok na Horehroní, vo východnej časti okresu Brezno. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 4,5 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Spišsko-gemerskom krase, v geomorfologickom podcelku Muránska planina, na katastrálnom území Červenej Skaly pod kótou 1 026,0 m v nadmorskej výške približne 900 m n. m., na hranici okresov Revúca a Brezno. 

## Opis toku
Najprv tečie severovýchodným smerom cez lokalitu Javoriny, v lokalite Salašná (neďaleko bažantnice) sa stáča smerom na sever. Ďalej pokračuje na krátkom úseku na severovýchod, tečie cez močaristé územie a znovu smeruje na sever. Bez toho, aby pribral nejaké trvalé prítoky, ústi na južnom okraji osady Červená Skala v nadmorskej výške cca 785 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Muránskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Havraník (prítok Hrona, Vaľkovňa)

**Havraník** je potok na Horehroní, vo východnej časti okresu Brezno. Je to ľavostranný prítok Hrona, meria 5,1 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení na Muránskej planine na severozápadnom svahu Šindliarky (1 103,2 m n. m.) v nadmorskej výške cca 1 010 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie severovýchodným smerom územím hlboko vrezanej Havranej doliny (súčasť PR Havrania dolina), ďalej sa postupne stáča na severoseverozápad a preteká odlesnenou krajinou Horehronského podolia (geomorfologický podcelok Heľpianske podolie). Zľava priberá prítok (748,1 m n. m.) spod kóty 1 105,1 m n. m. a pokračuje východoseverovýchodným smerom. Sprava následne priberá prítok spod kóty 1 016,3 m a oblúkom sa stáča k ústiu. Západne od osady Zlatno sa v nadmorskej výške približne 728 m n. m. vlieva do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Muránskej planine
Kategória:Vodné toky v Horehronskom podolí
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno
Ždiarny potok

**Ždiarny potok** je potok na Horehroní, vo východnej časti okresu Brezno. Je to pravostranný prítok Hrona, meria 7,2 km a je tokom III. rádu. 

## Prameň
Pramení v Nízkych Tatrách, v geomorfologickom podcelku Kráľovohoľské Tatry, na južnom svahu Strednej hole (1 875,9 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 500 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie juhozápadným smerom až po sútok s prítokom (1 131,8 m n. m.) prameniacim na južnom svahu Orlovej (1 840,4 m n. m.) a odtiaľ pokračuje na juh cez lokalitu Ždiarny les. Na strednom toku sa výrazne esovito stáča, prechodne tečie viac smerom na JJZ, potom znovu na juh a vstupuje do Horehronského podolia, do geomorfologického podcelku Heľpianske podolie. Tu sa najprv oblúkom stáča na západ, sprava priberá prítok z juhovýchodného úpätia Ždiarnej (1 192,0 m n. m.), vzápätí ďalší pravostranný prítok z južného úpätia Ždiarnej a pokračuje juhozápadným smerom. Napokon podteká železničnú trať č. 172 i štátnu cestu č. 66 a juhovýchodne od Pohorelskej Maše ústi v nadmorskej výške cca 703 m n. m. do Hrona.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hrona
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v Horehronskom podolí
Kategória:Vodné toky v okrese Brezno