open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Göllü Dağ

**Göllü Dağ** je 2&nbsp;143&nbsp;m vysoký ryolitovo-dacitový lávový dóm, nachádzajúci sa v centrálnej Anatólii v Turecku medzi sopečnými centrami Hasan Dağı a Acıgöl-Nevşehir.

Aj keď datovanie vzorky obsidiánu z Göllü Dağı prinieslo výsledky v rozpätí 1,3&nbsp;miliónov až 840&nbsp;tisíc rokov, priľahlé troskové kužele sú mladšie, niektoré z nich aj holocénneho veku.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - lávový dóm Göllü Dağ na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Lávové dómy
Kategória:Vrchy v Turecku
Kategória:Dvojtisícovky v Turecku
Acıgöl-Nevşehir

**Acıgöl-Nevşehir** je 7×8&nbsp;km široká kaldera pleistocénneho veku, nachádzajúca sa v centrálnej Anatólii v Turecku medzi mestami Acıgöl a Nevşehir.

Kaldera sa vyvinula približne pred 180&nbsp;000 rokmi, jej okraje sú posiate početnými dómami, maarmi, troskovými kužeľmi a bazaltovými lávovými prúdmi, z nich najmladšie dómy sú datované na vek pred 20&nbsp;000 až 15&nbsp;000 rokmi. Najmladšie sú však škvarové vrstvy (11&nbsp;0004&nbsp;000 rokov), ktoré sa našli v sedimentárnych jadrách maaru *Eski Acıgöl* a vrstvy popola, ktoré ležia nad náleziskami z rímskeho obdobia (2300 pred Kr.1850 pred Kr.).

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - kaldera Acıgöl-Nevşehir na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Kaldery
Kategória:Tisícovky v Turecku
Polónium

**Polónium** (*polonium*) je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku **Po** a protónové číslo 84. Polónium je zriedkavý rádioaktívny prvok, vyskytujúci sa v uránovej rude.

Polónium objavila Maria Curieová-Skłodowská v roku 1898 pri skúmaní rádioaktivity v jáchymovskom smolinci a pomenovala ho na počesť svojej vlasti Poľska. Na získanie 250 mg Po bolo potrebné spracovať vyše 1 000 000 kg smolinca.

Dmitrij Ivanovič Mendelejev predpovedal takýto prvok 38 rokov pred jeho objavením. Polónium je rádioaktívny kov s polčasom rozpadu 138,38 dňa. Vzniká ako člen rádioaktívnych rozpadových radov. Polónium je alfa žiarič.

Vzhľadom na to, že Po má krátky polčas rozpadu, poskytuje značné množstvo energie (140 W na 1 g kovu) a odtiaľ pramení jeho samoohrievacia schopnosť, ktorú majú aj jeho zlúčeniny.

## Využitie
Polónium sa používa ako ľahký svetelný zdroj alebo ako spontánny a spoľahlivý kompaktný zdroj termoelektrického napätia pre kozmické sondy a lunárne stanice. 

## Otrava
V roku 2006 zomrel na otravu polóniom 210 Alexandr Litvinenko a z vraždy bol obvinený ruský ex-špión Andrej Lugovoj. Britský fyzik Norman Dombey oznámil vyšetrovateľom, že Litvinenko zomrel po dávke 26,5 mikrogramu polónia.

## Referencie


## Iné projekty


Kategória:Polokovy
Kategória:Rádioaktívne prvky
Kategória:Karcinogény IARC skupiny 1
Erciyes Dağı

**Erciyes Dağı** je vyhasnutý stratovulkán, ležiaci v provincii Kayseri asi 25&nbsp;km južne od hlavného mesta provincie Kayseri v strednom Turecku.

Vulkán začal byť aktívny približne pred 900&nbsp;000&nbsp;rokmi, je vybudovaný na staršej kaldere. Na severnej stavbe vulkánu sa nachádzajú početné parazitické krátery a lávové dómy. Najmladšia datovaná hornina pochádza z 83&nbsp;000&nbsp;rokov starého dacitového prúdu, ale posledná aktivita sa odohrala na východnej strane - kolaps steny a vyprodukovanie veľkej lavíny kamenia, táto však nie je presnejšie datovaná.

## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - stratovulkán Erciyes Dağı na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Vrchy v Turecku
Kategória:Vyhasnuté sopky
Kategória:Trojtisícovky v Turecku
Karaca Dağ

**Karaca Dağ** je vyhasnutý, 1&nbsp;957&nbsp;m vysoký, osamote ležiaci bazaltový štítový vulkán, nachádzajúci sa v juhovýchodnej Anatólii v Turecku asi 150&nbsp;km severne od sýrskych hraníc.

Sopka leží na subdukčnej zóne, v ktorej sa arabská platňa podsúva pod anatólsku. Rádiometrické datovanie vzoriek zobraných z lávového prúdu ukazuje na strednopleistocénny vek, ale viacero vulkanológov je toho názoru, že posledná vulkanická aktivita (hlavne na východných svahoch sopky) sa odohrala ešte neskôr.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - štítová sopka Karaca Dağ na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Tisícovky v Turecku
Nemrut Dağı (sopka)

**Nemrut Dağı** je v súčasnosti neaktívny stratovulkán, nachádzajúci sa vo východnej Anatólii. Je to najzápadnejší vulkán z reťaze vulkánov pri jazere Van a zároveň jediný vulkán v oblasti, ktorého erupcia je historicky doložená.

Vrchol sopky tvorí 9× široká kaldera, ktorá je čiastočne vyplnená vodou (hĺbka ). V kaldere sa nachádza aj malé horúce jazierko (s teplotou až 60&nbsp;°C), čo je dôkazom pretrvávajúcej aktivity sopky. Postkalderové štádium vulkanizmu zahŕňa produkciu lávových dómov, pyroklastických a lávových prúdov variabilného zloženia - od bazaltov až po ryolity, ktorá sa sústreďovala pozdĺž severojužného zlomového systému na severných okrajoch kaldery. Taktiež dno kaldery je posiate desiatkami malých lávových dómov.

Početné erupcie v holocéne potvrdzujú aj vrstvy uloženého sopečného popola na brehoch jazera Van. Historicky doložená erupcia sa odohrala na severných svahoch sopky v roku 1441 a vyrodukovala dva lávové prúdy. Vulkanická aktivita bola pozorovaná aj neskoršie (1597, 1692), ale nie je upresnené vulkanické centrum ani produkty tejto aktivity.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - stratovulkán Nemrut Dağı na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Vrchy v Turecku
Socha Františka II. Rákociho (Košice)

náhľad|vpravo|225px|Socha Františka II. Rákociho<br />v košickom Rodošte
**Socha Františka II. Rákociho** v košickom Rodošte je bronzová socha Františka II. Rákociho, ktorá sa nachádza v areáli Katovej bašty. Slávnostne ju odhalili 3. apríla 2006 pri príležitosti 330. výročia Rákociho narodenia (27. marca 1676) a 100. výročia prevezenia jeho ostatkov z tureckého Rodošta do Košíc a ich znovupochovania v Dóme svätej Alžbety (29. októbra 1906).

Rákociho socha je vysoká 230 cm a váži 500 kg. Stojí na podstavci z lešteného granitu, ktorý je vysoký 70 cm, široký 300 cm a váži 8 ton. Autorom plastiky je maďarský sochár Sándor Győrfi z mestečka Karcag.

Socha Františka II. Rákociho je darom vlády Maďarskej republiky mestu Košice.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Východoslovenské múzeum v Košiciach, Rodošto  

Kategória:Kultúra v Košiciach
František II. Rákoci
Kategória:Bronzové sochy
Süphan Dağı

**Süphan Dağı** je vyhasnutý stratovulkán, nachádzajúci sa na severnom brehu jazera Van vo východnej Anatólii v Turecku. Jeho vrchol je trvalo pokrytý ľadom a s výškou 4&nbsp;058&nbsp;m je to druhá najvyššia sopka v Turecku (po Ararate).

Stavba sopky je tvorená komplexom premenených andezitovo-dacitových a bazaltových lávových prúdov a niekoľkých lávových dómov, pyroklastických troskových kužeľov a parazitických kráterov, usporiadaných radiálne okolo hlavného krátera na severných, južných a východných úbočiach vulkánu. Vek hornín bol stanovený v rozmedzí 2&nbsp;mil. až 100&nbsp;000 rokov.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - stratovulkán Süphan Dağı na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Vrchy v Turecku
Girekol

**Girekol** je menšie vulkanické centrum pleistocénno-holocénneho veku, nachádzajúce sa asi 15&nbsp;km severne od severovýchodného výbežku jazera Van vo východnej Anatólii v Turecku. Centrum leží približne v strede juhozápadno-severovýchodnej línie vulkánov, od Nemrut Dağı až po Ararat.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - Girekol na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Vrchy v Turecku
Tendürek Dağı

**Tendürek Dağı** je rozľahlý štítový vulkán, ležiaci vo východnej Anatólii v Turecku, juhozápadne od Araratu, blízko hraníc s Iránom.

Sopka je tvorená dvoma krátermi. V nižšom východnom kráteri sa nachádza jazero s horúcou vodou. Sopka bola vytvorená vysoko mobilnými lávami vyvrhovanými zo západného krátera, ktoré pokryli územie s rozlohou . Viskóznejšie lávy vytvorili početné trachytické lávové dómy, ktoré sa rozkladajú pozdĺž severojužnej zlomovej zóny v dĺžke približne . V roku 1855 nastala menšia explózia sopečného popola a plynov z parazitického krátera na juhovýchodnej strane sopky.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu - štítová sopka Tendürek Dağı na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Vrchy v Turecku
Kategória:Trojtisícovky v Turecku
Kars (sopka)

**Kars** je názov menšieho vulkanického poľa, nachádzajúceho sa na severovýchode Turecka v provincii rovnakého mena. Pole pliocénno-strednopleistocénneho veku pozostáva z dvoch troskových kužeľov: *Ala Dag* a *Yaglica Dag*. Niektorí vulkanológovia sa domnievajú, že najmladšia aktivita komplexu pochádza z holocénu, ale nie je to ničím potvrdené.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - vulkanické pole Kars na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Turecka
Kategória:Troskové kužele
Kategória:Vrchy v Turecku
Emi Koussi

**Emi Koussi** je rozľahlý, 60&nbsp;×&nbsp;80&nbsp;km široký, v súčasnosti neaktívny štítový vulkán, nachádzajúci sa v severnej časti Čadu, na južnom okraji pohoria Tibesti. S výškou  je to najvyššia hora Sahary a zároveň aj najvyššia hora Čadu.

Sopka je vybudovaná na paleozoických a mezozoických pieskovcoch. Vrchol sopky tvoria dve prekrývajúce sa kaldery, vonkajšia má rozmery 12×15&nbsp;km. V kalderách sa nachádzajú mladšie troskové kužele, bazaltové lávové dómy a krátery. Posledná aktivita vyprodukovala tri maary a početné lávové prúdy bazaltového zloženia.

## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – štítový vulkán Emi Koussi na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Čadu
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Vyhasnuté sopky
Kategória:Trojtisícovky v Čade
Kategória:Najvyššie vrchy štátov
Tarso Tôh

**Tarso Tôh** je názov vulkanického poľa, pozostávajúceho zo 150 troskových kužeľov a dvoch maarov, nachádzajúce sa v severozápadnej časti pohoria Tibesti v Čade. Bazaltové lávové prúdy vypĺňajú oblasť širokú 80&nbsp;×&nbsp;25&nbsp;km severne od stratovulkánu Tarso Toussidé. Rádiouhlíkovým datovaním sedimentov z maaru *Begour* bol stanovený vek na 8300 +/- 300 rokov.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  – vulkanické pole Tarso Tôh na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Čadu
Kategória:Troskové kužele
Kategória:Vyhasnuté sopky
Tarso Toussidé

**Tarso Toussidé**, alebo len **Toussidé** je názov vyhasnutého stratovulkánu, nachádzajúceho sa na západnom konci pohoria Tibesti v Čade. Vulkán sa nachádza na západnom okraji staršej, pleistocénnej kaldery *Yirrigue*.

Vrchol sopky je pokrytý početnými fumarolami, čo indikuje, že sopka bola ešte nedávno aktívna. Toto tvrdenie podopierajú aj nezvetrané trachytové až andezitové lávové prúdy, ktoré sa nachádzajú na západných svahoch sopky. K masívu Toussidé patrí aj parazitické krátery *Ehi Timi*, *Ehi Sosso* a explozívny kráter *Doon Kidimi*, ktoré sa nachádzajú na juhovýchodnej strane masívu.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – stratovulkán Tarso Toussidé na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Čadu
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Vyhasnuté sopky
Kategória:Trojtisícovky v Čade
Šesťuholník

{2}
| obvod                       = o = 6a
| polomer opísanej kružnice   = r_o = a
| polomer vpísanej kružnice   = r_v = \frac{a \cdot \sqrt{3}}{2}
| uhol pri vrchole            = 120°
| dĺžka najdlhšej uhlopriečky = u = 2a
}}
**Šesťuholník** alebo **hexagón** je dvojrozmerný geometrický útvar so šiestimi stranami a šiestimi uhlami.

Vnútorné uhly pravidelného šesťuholníka (všetky strany a uhly sú si rovné) zvierajú 120°. Rovnako ako štvorce a rovnostranné trojuholníky, možno aj šesťuholníky poskladať vedľa seba bez medzier a úplne tak vyplniť rovinu. Týmto spôsobom sa vytvárajú včelie plásty.

## Parametre
Pre pravidelný šesťuholník so stranou *a* platí:

## Zostrojenie šesťuholníka
Pravidelný šesťuholník možno zostrojiť pravítkom a kružidlom. Nasledujúca animácia vychádza z Euklidových Základov, Kniha IV, Veta 15.

left|Animácia zostrojenia šesťuholníka

## Externé odkazy
* Pravidelný šesťuholník

Kategória:Mnohouholníky
Skat

**Skat** môže byť:

*hviezda v súhvezdí Vodnár, pozri: Skat (hviezda) 
*kartová hra, pozri: Skat (hra)
*bulharská rieka, pozri Skat (rieka)
*bulharská komerčná televízia, pozri TV Skat
*slovenská firma zaoberajúca sa predajom plastov, pozri: Skat (firma)
*bezpilotné bojové lietadlo vyvíjané spoločnosťou Mikojan-Gurevič, pozri: Mikojan-Gurevič Skat
Skat (hra)

**Skat** je kartová hra, na Slovensku pomerne neznáma, no v Nemecku je najobľúbenejšou zo všetkých. Hráva sa aj v USA, najmä v oblastiach, kde žijú ľudia nemeckého pôvodu. Nie je totožná s pôvodne americkou hrou scat.

## Externé odkazy
* Skat v slovenčine

Kategória:Kartové hry
Tarso Voon

**Tarso Voon** je názov neaktívneho stratovulkánu, nachádzajúceho sa v centrálnej časti pohoria Tibesti v Čade. 3&nbsp;100&nbsp;m vysoká sopka je zakončená 14&nbsp;×&nbsp;18&nbsp;m širokou kalderou.

Sopka leží na prekambrických kryštalických bridliciach. Mladé, nezvetrané bazaltové lávové prúdy sa vyliali z  krátera umiestneného blízko okraja kaldery. 5&nbsp;km na západ od okraja kaldery sa nachádza solfatárové pole *Soborom*, najväčšie v pohorí Tibesti.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  - stratovulkán Tarso Voon na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Čadu
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Vyhasnuté sopky
Kategória:Trojtisícovky v Čade
Tibesti (pohorie)

[thumb|right|Najvyšší vrch pohoria Tibesti – [Emi Koussi (fotografia z kozmickej stanice ISS.)]]

**Tibesti** (po francúzsky) alebo **Tibistí** (po arabsky) je názov pohoria vulkanického pôvodu v severnom Čade. Jeho severné výbežky zasahujú až do Líbye. Najvyšší vrch je Emi Koussi (3 415&nbsp;m). Za príčinu vulkanickej činnosti vedci považujú horúcu škvrnu a z nej stúpajúci roztavený materiál z plášťa.

Podnebie v Tibesti je vlhšie ako v okolitej saharskej púšti, priemerné zrážky sú 12&nbsp;cm ročne. Pohorie je známe jaskynnými maľbami z 5. tisícročia pred Kr., horúcimi prameňmi a gejzírmi lokality *Soborum*.

## Iné projekty

Kategória:Pohoria v Čade
Kategória:Pohoria v Líbyi
Kategória:Vyhasnuté sopky
Smolná

**Smolná** je pravostranný prítok Ipľa, preteká územím okresov Detva a Poltár. Má dĺžku 9 km. Tečie cez Veporské vrchy, kde aj pramení v podcelku Sihlianska planina, na severovýchodnom svahu Vrchdobroča (917,5 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 890 m n. m. Vytvára oblúk a tečie popri osade Čechánky, postupne mení smer toku na severovýchod, pričom vytvára tri oblúky. Južne od osady Malá Látka sa stáča a tečie juhovýchodným smerom. Na dolnom toku v lokalite Breziny sa koryto vetví na dve ramená, ktoré následne ústia do vodnej nádrže Málinec v nadmorskej výške okolo 344 m n. m.

## Pôvod názvu
Na vodný tok *Smolná*  bol prenesený názov zaniknutej osady *Smolno* so súbežnou formálnou zmenou preradením z kategórie historických menných adjektív, čiže názvov s formantom *-n-o* (substantíva stredného gramatického rodu), napr. *Brezno, Brodno, Brusno, Kolačno, Komárno, Rudno, Sitno, Strečno, Vrátno*, → do kategórie názvov s formantom *-n-á* (adjektíva ženského gramatického rodu), napr. *Blatná, Dolná, Hradná, Kamenná, Krížna, Lazná, Lúčna, Zlatná*. Posledná (najmladšia) stopa po zaniknutej osade je v 1. vydaní Základnej mapy SR z roka 1986 v podobe *Smolno*; v druhom aktualizovanom vydaní z roka 2003 už táto informácia absentuje. Zaniknutá osada *Smolno* sa nachádzala cca 200 m južne od pravého brehu Smolnej na území dnešnej obce Látky vo výške 798 m n. m. na spojnici medzi kopcom *Pstružno* a lazom *Dedinka*. Názov zaniknutej osady *Smolno* má pôvod vo  všeobecnom podstatnom mene smola s významom *čierna až čiernohnedá viskózna až tuhá organická látka získavaná ako zvyšok pri destilácii drevného dechtu*. Smola predstavovala v stredoveku hodnotný produkt využívaný najmä na natieranie osí vozových kolies, na zhotovovanie smolných faklí (sviec), na preparovanie dratiev (konopných nití) a na impregnáciu. V pomenovacom procese samoty *Smolno* bola motivačným prvkom *lokalizácia osady v blízkosti miesta, kde sa získavala smola*. Pôvodná katastrálna mapa obce Málinec z roka 1868 obsahuje názov vodného toku Smolná v podobe *Smolna potok*. Najstaršia písomná zmienka o obci Málinec je v listine z roka 1514; obec Látky vznikla 1952 osamostatnením osady Látky a pričlenením niektorých osád od obce Málinec. Presnejšie datovanie pomenovacieho aktu osady *Smolno* i vodného toku *Smolná* je ešte predmetom ďalšieho výskumu. 
Z niekdajšej osady *Smolno* bol prenesený názov i na ďalšie geografické objekty v území obce Látky: *Smolno* (les), *Smolno* (lúka) a *Malé Smolno* (lúka). Geografické objekty *Smolno* (les) a *Smolno* (lúka) sú lokalizované v priestore obklopujúcom zaniknutú osadu *Smolno*. Objekt *Malé Smolno* (lúka) sa nachádza na pravom brehu bezmenného ľavostranného prítoku Smolnej cca 350 m juhozápadným smerom od samoty (lazu) *Nový Svet* alebo cca 800 m severozápadným smerom od ústia bezmenného ľavostranného prítoku Smolnej do Smolnej.
Podobný pôvod názvu má značný počet slovenských toponým, a to aj zo staršieho vývojového obdobia slovenčiny.

## Referencie


Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Detva
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Kategória:Vodné toky vo Veporských vrchoch
Polovno

**Polovno** je ľavostranný prítok Poltárice na území okresu Poltár. Má dĺžku 10 km. 

Preteká Stolickými vrchmi, podcelkom Málinské vrchy, kde aj pramení na juhovýchodnom úpätí vrchu Jasenina () v nadmorskej výške cca  Tečie viac-menej na juhovýchod, preteká osadou Salajka, následne cez Bradlanú dolinu, kde sprava priberá prítok () spod Kečky (). Pokračuje cez obec Zlatno, kde zľava priberá prítok spod Zdehýnova () a ďalej tečie juhojuhozápadným smerom až k ústiu do Poltárice severne od obce České Brezovo v nadmorskej výške okolo 

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Dobročský potok

**Dobročský potok** je ľavostranný prítok Krivánskeho potoka v severnej časti okresu Lučenec, má dĺžku 10 km a je tokom IV. rádu. 

Pramení vo Veporských vrchoch, v podcelku Sihlianska planina, na západnom úpätí Vrchdobroča (917,5 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 780 m n. m., pri osade Briestiny. Na hornom toku tečie severojužným smerom, vytvára ostrú zákrutu, zľava priberá prítok spod Jaseňového vrchu (842,2 m n. m.). Stáča sa na juhovýchod, tečie už v Revúckej vrchovine (podcelok Cinobanské predhorie) a preteká obcou Dobroč, kde sprava priberá Dobročajku a zľava Vrbinský potok a pokračuje smerom na juh. V Lovinobanskej brázde ústi juhovýchodne od obce Mýtna v nadmorskej výške 241,3 m n. m. do Krivánskeho potoka.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Vrbinský potok

**Vrbinský potok** je ľavostranný prítok Dobročského potoka, preteká severnou časťou okresu Lučenec a má dĺžku 8,5 km.

Pramení vo Veporských vrchoch, v podcelku Sihlianska planina, na južných svahoch Vrchdobroča (917,5 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 870 m n. m. Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom, západne od osady Hrnčiarky sa stáča na juhozápad a tečie Revúckou vrchovinou, podcelkom Cinobanské predhorie. Sprava priberá najprv prítok z oblasti Hudcovej, potom spod Jaseňového vrchu (842,2 m n. m.) a preteká obcami Kotmanová a Dobroč, kde sa vlieva do Dobročského potoka v nadmorskej výške okolo 270 m n. m.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky vo Veporských vrchoch
Kategória:Vodné toky v Revúckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Kotmanová
Kategória:Dobroč
Bzovský potok

**Bzovský potok** je ľavostranný prítok Krivánskeho potoka v severnej časti okresu Lučenec, má dĺžku 8,7 km. 

Preteká cez Veporské vrchy, kde aj v podcelku Sihlianska planina pramení, na severozápadných stráňach Kopanice (871,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 810 m n. m. Na krátkom úseku tečie na západ, následne sa stáča na juhojuhozápad, preteká popri samote Horná Bzová, zľava priberá prítok z oblasti Bzovskej hory a tečie cez osadu Dolná Bzová. Tu najprv priberá ľavostranný Hlboký potok a vzápätí pravostranný prítok z osady Ivanišovo. Stáča sa na juh, sprava ešte priberá Ružinskú a juhovýchodne od obce Podkriváň sa v nadmorskej výške okolo 338 m n. m. vlieva do Krivánskeho potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Držkovo

**Držkovo** je potok na území okresu Poltár. Je to ľavostranný prítok Uhorského potoka, má dĺžku 6,5 km a je tokom IV. rádu. 

## Prameň
Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Málinské vrchy, na južnom úpätí Brložna (813,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 670 m n. m. 

## Opis toku
Tečie prevažne juhojuhovýchodným smerom cez Cinobanské predhorie v Revúckej vrchovine. Preteká obcou Hradište a neďaleko obce Uhorské sa vlieva do Uhorského potoka v nadmorskej výške cca 255 m n. m.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Stolických vrchoch
Kategória:Vodné toky v Revúckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Kategória:Hradište (okres Poltár)
Kategória:Uhorské
Madačka (potok)

**Madačka** je potok na rozhraní okresov Detva a Lučenec, je to ľavostranný prítok Tisovníka a má dĺžku 16,5 km. 

*Prameň:* v pohorí Ostrôžky na juhozápadnom úpätí Ostrôžky (876,8 m n. m.), pod sedlom Stará Huta-Poľana, neďaleko osady Árendy, v nadmorskej výške okolo 660 m n. m.

*Smer toku:* po sútok so Suchou Strehovou na juhovýchod, odtiaľ prevažne na juh

*Geomorfologické celky:* Ostrôžky

*Prítoky:* sprava prítok (538,4 m n. m.) z oblasti Miazovho vŕšku, zľava Suchá Strehová (502,5 m n. m.), Ábelovský potok

*Ústie:* do Tisovníka v obci Šuľa v nadmorskej výške okolo 280 m n. m.

*Obce:* Madačka, Nedelište a Šuľa

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Detva
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v Ostrôžkach
Točnica (potok)

**Točnica** je potok v Novohrade, na území okresu Lučenec. Je to pravostranný prítok Slatinky, má dĺžku 10,2 km a je tokom V. rádu. 

Pramení v Lučenskej kotline, v časti Poltárska pahorkatina, pod vrchom Skalica (325,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 290 m n. m. Sprvu tečie severojužným smerom cez obec Točnica, napája malú vodnú nádrž a stáča sa na juhovýchod. Pri osade Dolná Slatinka sa vlieva do Slatinky v nadmorskej výške okolo 185 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Selčiansky potok

**Selčiansky potok** je názov dvoch potokov na Slovensku:

* prítok Hrona pri Banskej Bystrici, pozri Selčiansky potok (prítok Hrona)
* prítok Suchej pri Hrnčiarskej Vsi, pozri Selčiansky potok (prítok Suchej)
Selčiansky potok (prítok Suchej)

**Selčiansky potok** je potok v Novohrade, preteká územím okresu Poltár. Je to pravostranný prítok Suchej, má dĺžku 13 km. Na dolnom toku sa vetví na dve ramená.

*Prameň:* v Revúckej vrchovine, v podcelku Cinobanské predhorie, na západných svahoch vrchu Dubové (623,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 530 m n. m.

*Smer toku:* najprv na juhovýchod, pri osade Žiar sa stáča na juh, na dolnom toku tečie viac-menej na juhozápad

*Geomorfologické celky:* 1.Revúcka vrchovina, podcelok Cinobanské predhorie, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Lučenská kotlina, časť Oždianska pahorkatina

*Prítoky:* sprava Ploský potok, prítok spod Čertovca (409,8 m n. m.), zľava tri prítoky spod Holubína (502,4 m n. m.), vlievajú sa postupne v oblasti Trnovice, v obci Selce a napokon za touto obcou a prítok z Bukovej doliny

*Ústie:* do Suchej južne od obce Hrnčiarska Ves v nadmorskej výške okolo 

*Obce:* Selce, Hrnčiarska Ves (časť Veľká Suchá)

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Revúckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Lučenskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Kategória:Selce (okres Poltár)
Kategória:Hrnčiarska Ves
Monický potok

**Monický potok**, alebo **Monoský potok** je potok v Cerovej vrchovine, v južnej časti okresu Lučenec. Je to pravostranný prítok Beliny, má dĺžku 5,4 km a je tokom V. rádu.

## Prameň
Pramení v podcelku Hajnáčska vrchovina v nadmorskej výške približne 500 m n. m. 

## Opis toku
Najprv tečie na sever cez osadu Obručná, kde priberá dva prítoky (najprv zľava, potom sprava - 283,5 m n. m.) a stáča sa na severozápad. Na strednom toku priberá dva ľavostranné prítoky, tečie cez osady Monica (Monosa) a Cerovo a v blízkosti obce Radzovce ústi vo Fiľakovskej brázde do Beliny (222,4 m n. m.).

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Cerovej vrchovine
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Slatinka

**Slatinka** má niekoľko významov:

* vodné toky a diela
** vodný tok, prítok Bebravy, pozri Slatinka (prítok Bebravy)
** vodný tok, prítok Krivánskeho potoka, pozri Slatinka (prítok Krivánskeho potoka)
** vodný tok, prítok Jarčia, pozri Slatinka (prítok Jarčia)
** plánované vodné dielo pri Zvolene, pozri Vodné dielo Slatinka
* sídla na Slovensku
** miestna časť obce Zvolenská Slatina, pozri Slatinka (časť Zvolenskej Slatiny)
** miestna časť obce Pôtor, pozri Pôtor
** skrátený názov obce Slatinka nad Bebravou, pozri Slatinka nad Bebravou
* sídla v Česku
** osada v mestskej časti Brna Brno-Slatina
** časť mesta Letovice
* občianske združenie, pozri Združenie Slatinka

## Pozri aj
* Slatina
Slatinka (prítok Krivánskeho potoka)

**Slatinka** je vodný tok v Novohrade, preteká územím okresov Poltár a Lučenec. Je to pravostranný prítok Ipľa, meria 17,4 km a je tokom IV. rádu. Na hornom toku napája malú vodnú nádrž, po sútoku s Točnicou výraznejšie rozširuje svoje koryto a na dolnom toku ústi v močaristej oblasti dna Lučenskej kotliny.

*Prameň:* v Revúckej vrchovine, v podcelku Cinobanské predhorie, na juhovýchodnom svahu vrchu Hloď (403,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 325 m n. m.

*Smer toku:* na hornom toku na juhovýchod, pri obci Kalinovo sa stáča a ďalej pokračuje viac-menej na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Revúcka vrchovina, podcelok Cinobanské predhorie, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Lučenská kotlina, časť Poltárska pahorkatina

*Prítoky:* sprava Močiarsky potok, potok z obce Veľká Ves, Točnica, zľava prítok spod Zlámanca (271 m n. m.)

*Ústie:* do Krivánskeho potoka neďaleko obce Mikušovce v nadmorskej výške 172,4 m n. m.

*Obce:* Kalinovo (okrajom), Veľká Ves (okrajom) a osady pri meste Lučenec - Dolná Slatinka, Horná Fabianka, Sacherova pustatina

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v okrese Poltár
Kakatka

**Kakatka** je potok na juhu stredného Slovenska, preteká územím okresov Lučenec a Veľký Krtíš. Je to ľavostranný prítok Tisovníka a meria 14,3 km.

*Prameň:* v pohorí Ostrôžky na severozápadnom úpätí vrchu Lysec (716,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 510 m n. m.

*Smer toku:* najprv na juh, v blízkosti osady Imrov Kopec sa stáča na juhovýchod, medzi obcou Závada a sútokom s Chrtianskym potokom tečie na juhozápad, odtiaľ k ústiu opäť na juhovýchod

*Geomorfologické celky:* 1.Ostrôžky, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Ipeľská kotlina

*Prítoky:* sprava Chrtiansky potok (193,1 m n. m.), zľava potok spod Lysca (716,4 m n. m.), občasný Kavčí potok

*Ústie:* do Tisovníka na území obce Dolná Strehová v nadmorskej výške 173,5 m n. m.

*Obce:* Pravica, Závada, Dolná Strehová

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Lučenec
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Vodné toky v Ostrôžkach
Chrtiansky potok

**Chrtiansky potok** je potok na území okresu Veľký Krtíš, je to pravostranný prítok Kakatky, meria 8,5 km a je tokom V. rádu. Niekedy sa používa neštandardizovaný názov *Chrťanský potok*.

Pramení v pohorí Ostrôžky na juhozápadných stráňach vrchu Hrb (487,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 450 m n. m. Na hornom toku tečie severojužným smerom, potom po obec Chrťany na juhovýchod, odtiaľ viac na juhojuhovýchod. Preteká len spomenutou obcou, na dolnom toku vstupuje do Ipeľskej kotliny. Priberá iba dva občasné prítoky, sprava v oblasti Bukoviny a zľava z oblasti Imrovho Kopca. Do Kakatky sa vlieva juhozápadne od obce Závada v nadmorskej výške 193,1 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Ostrôžkach
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej kotline
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Senné (okres Veľký Krtíš)
Kategória:Brusník (okres Veľký Krtíš)
Kategória:Chrťany
Kategória:Dolná Strehová
Mešita al-Aksá

thumb|Mešita al-Aksá
**Mešita al-Aksá** ( ** – „najvzdialenejšia mešita“) je mešita, ktorá je súčasťou moslimského okrsku (*al-Haram aš-Šaríf*) na Chrámovej hore vo východnom Jeruzaleme. Je najväčšou mešitou v Jeruzaleme s kapacitou 5 000 veriacich vnútri a v okolí. Toto miesto považujú moslimovia za tretie najsvätejšie miesto.

Nachádza sa na mieste, ktoré islamská tradícia stotožnila s „najvzdialenejšou mešitou“, ku ktorej podľa Koránu proroka Muhammada preniesol z Mekky za jedinú noc okrídlený kôň Burák. Zo skaly, ktorá sa na tom mieste nachádzala, vystúpil v sprievode archanjela Gabriela do neba, kde prijal rozličné prikázania, medzi iným aj povinnosť modliť sa päťkrát denne. Tejto ceste sa hovorí *Isrá a Mirádž* (arab.  *al-'Isrá’ wa-l-Mi’rádž*). Podľa tradície sa uskutočnila v roku 621, rok pred hidžrou. Umiestnenie „najvzdialenejšej mešity“ sa v Koráne nespomína, postupne však začalo byť prisudzované Jeruzalemu, podľa niektorých bádateľov kvôli posvätnosti mesta pre židov (Múr nárekov) aj kresťanov.

Chalífa Omar, ktorý dobyl Jeruzalem v roku 637, chcel vybudovať miesto pre modlitbu, ktoré by bolo nezávislé od už existujúcich židovských a kresťanských miest. Na juh od posvätnej skaly vybudoval mešitu, ktorá dostala meno *al-Aksá*. V rokoch 687-691 vybudoval chalífa Abd al-Malik nad posvätnou skalou mešitu pomenovanú Skalný dóm (arab.  *Kubbat as-Sachra*). Mešitu al-Aksá v rokoch 709-715 zrenovoval a rozšíril chalífa al-Walid.

## Iné projekty
 

al-Aksá, Mešita
al-Aksá, Mešita
Lomský potok

**Lomský potok** je potok na území okresov Zvolen a Veľký Krtíš, je to ľavostranný prítok Koprovnice a meria 9,8 km. Niekedy sa nazýva aj **Lomiansky potok**. 

Preteká Krupinskou planinou, kde aj pramení v podcelku Modrokamenské úboče, na juhozápadnom svahu Klimčeka (571,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 500 m n. m., pri osade Hôrka. Preteká eróznou kotlinou severojužným smerom, cez obec Veľký Lom, sprava priberá Brezovský potok a na dolnom toku sa zarezáva do sopečného podložia planiny. Do Koprovnice ústi neďaleko rekreačnej osady Koprovnica v nadmorskej výške okolo 230 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v okrese Zvolen
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Lešť (vojenský obvod)
Kategória:Veľký Lom
Kategória:Suché Brezovo
Kategória:Senné (okres Veľký Krtíš)
Kategória:Dolné Strháre
Čebovský potok

**Čebovský potok** je vodný tok na juhu stredného Slovenska, na území okresu Veľký Krtíš. Je to pravostranný prítok Ipľa a meria 20,5 km. Na hornom toku preteká Zbojníckou dolinou. Medzi obcami Čebovce a Bátorová nevýrazne meandruje. Od osady Iliašov je vybudovaná ochranná hrádza.

*Prameň:* v Krupinskej planine, v podcelku Modrokamenské úboče, na severozápadnom úpätí Španieho lazu (643,1 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 555 m n. m.

*Smer toku:* po obec Čebovce prevažne severojužným smerom, odtiaľ k obci Bátorová na juhovýchod, potom k ústiu opäť viac-menej na juh

*Geomorfologické celky:* 1.Krupinská planina, podcelok Modrokamenské úboče, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Ipeľská kotlina, časť Čebovská pahorkatina

*Prítoky:* sprava Cerinský potok (200,0 m n. m.), Kosihovský potok, Seliansky potok, Lesenický potok, Trebušovský potok, zľava Čahovský potok

*Ústie:* do Ipľa východne od obce Koláre v nadmorskej výške cca 137,5 m n. m.

*Obce:* Čebovce, osada Šuľka, Nenince, Bátorová, Opatovská Nová Ves, osada Iliašov

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kategória:Vodné toky v Krupinskej planine
Kategória:Vodné toky v Ipeľskej kotline
Čahovský potok

**Čahovský potok** je ľavostranný prítok Čebovského potoka, preteká územím okresu Veľký Krtíš a meria 8,8 km. 

Pramení v Krupinskej planine, v podcelku Modrokamenské úboče, na južnom úpätí vrchu Španí laz (643,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 525 m n. m. Tečie viac-menej severojužným smerom, na strednom toku však vytvára výrazný ohyb smerujúci na východ. V Ipeľskej kotline preteká obcou Príbelce, na dolnom toku meandruje. Do Čebovského potoka ústi v obci Nenince v nadmorskej výške okolo 175 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Kosihovský potok

**Kosihovský potok** je potok na juhu stredného Slovenska, preteká územím okresu Veľký Krtíš. Je to pravostranný prítok Čebovského potoka a meria 13 km. 

Pramení v Krupinskej planine, v podcelku Modrokamenské úboče, pri obci Opava v nadmorskej výške okolo 460 m n. m. Tečie na juhovýchod cez obce Opava a Kosihovce, vstupuje do Ipeľskej kotliny, do časti Čebovská pahorkatina a ďalej tečie viac na juhojuhovýchod. Napája malú vodnú nádrž Kosihovce (222,5 m n. m.) a neskôr aj vodnú nádrž pri osade Pavlová. Do Čebovského potoka ústi v obci Opatovská Nová Ves v nadmorskej výške cca 151 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Seliansky potok

**Seliansky potok** je potok na území okresu Veľký Krtíš, je to pravostranný prítok Čebovského potoka a meria 10,5 km. 

Pramení v Krupinskej planine, v podcelku Modrokamenské úboče, na juhozápadnom úpätí vrchu Benda (456,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 310 m n. m. Tečie prevažne juhovýchodným smerom cez Ipeľskú kotlinu, časť Čebovská pahorkatina. Preteká cez Seľany, zľava priberá prítok spod Vápenníka (451,0 m n. m.) a tiež Bodorovský potok. Do Čebovského potoka ústi pri obci Opatovská Nová Ves v nadmorskej výške približne 150 m n. m.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Ďurkovský potok (prítok Trebušovského potoka)

**Ďurkovský potok** je potok na území okresu Veľký Krtíš, je to ľavostranný prítok Trebušovského potoka a meria 4,7 km. 

Pramení v Krupinskej planine, v podcelku Modrokamenské úboče, na južnom svahu Rakytovej hory (464,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 340 m n. m. Tečie juhovýchodným smerom cez obec Ďurkovce v Ipeľskej kotline a severne od obce Trebušovce ústi v nadmorskej výške cca 170 m n. m. do Trebušovského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Ipľa
Kategória:Vodné toky v okrese Veľký Krtíš
Slatinské kúpele

**Slatinské kúpele** je názov bývalých kúpeľov v lesnatom prostredí Ipeľskej kotliny, v podcelku Pôtorská pahorkatina, v lokalite Šóšar, tri kilometre severovýchodne od obce Želovce.

Do roku 1945 tu boli malé vaňové kúpele lokálneho významu s minerálnymi prameňmi zemito-zásadito-slanej vody. 

Viaceré minerálne pramene dodnes vyvierajú popri ceste zo Želoviec do Kiarova, po ktorej vedie aj cykloturistická trasa.

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Liečebné osady na Slovensku
Belušské Slatiny

**Belušské Slatiny** sú rekreačným a turistickým strediskom na rozhraní Považského podolia (podcelok Ilavská kotlina) a Strážovských vrchov, v doline Slatinského potoka, pri ceste z Beluše do Mojtína.

Teplé zemito-sírnaté pramene s teplotou 19,3 °C dali podnet k vzniku kúpeľov známych a využívaných od 18. storočia na liečenie reumatických a kožných chorôb. Kúpele zanikli po 2. svetovej vojne.

Kúpeľné budovy sú v súčasnosti majetkom cirkvi a slúžia pre potreby rehoľníčok. Nie sú bežne prístupné verejnosti. Rekreačná oblasť pôvodne začínala bezprostredne za osadou Čerencové.
Na kóte 518,0 m stojí hradisko, čiastočne opevnené v dobe rímskej, pri miestnej kaplnke sa našla lužická bronzová ihlica z mladšej doby bronzovej. 

Smerom do Mojtína vedie cesta tiesňavovým prielomom Slatinského potoka, nazývaného aj Belušské vráta. Belušské Slatiny sú administratívnou súčasťou obce Beluša, 4 km juhovýchodne od nej.

Kategória:Rekreačné strediská na Slovensku
Kategória:Liečebné osady na Slovensku
Kategória:Beluša
Kategória:Okres Púchov
Sabinovské kúpele

**Sabinovské kúpele** boli malou rekreačnou osadou na rozhraní Spišsko-šarišského medzihoria a Bachurne, nad údolím rieky Torysa, 1,5 km západne od mesta Sabinov.

Pri sírnom minerálnom prameni zvanom Švabľovka (Švabľuvka) tu v minulosti vznikli malé kúpele.
História kúpeľov v Sabinove siaha už do konca 15. storočia.  Liečili sa tu reumatické a kožné choroby. Základom bol pôvodný sírnatý kúpeľ, či prameň sírnatej vody, ktorý sa ešte dodnes nachádza pod brehom v otvore vysekanom do skaly. Kúpele boli aj miestom zábavy a odpočinku. V nedávnych rokoch ich objekty úplne schátrali a zanikli zachovali len základy budov.

Prístup je možný zo Sabinova po modro-značkovanom turistickom chodníku, ktorý vedie do Uzovského Šalgova, alebo po zeleno-značkovanom chodníku vedúcom po hrebeni Bachurne.

Kategória:Liečebné osady na Slovensku
Rožňavské kúpele

**Rožňavské kúpele** je rekreačná osada pri Rožňave, na rozmedzí Rožňavskej kotliny, Revúckej vrchoviny a Volovských vrchov, na sútoku Rožňavského potoka a potoka Laz, v Rožňavskej doline, 2 km severne od centra mesta.

V minulosti tu stáli kúpele miestneho významu, zriadené v 19. storočí a zanikli po 2. svetovej vojne. Od 13. do 17. storočia prebiehala v okolí intenzívna ťažba zlata a železných rúd.

Dnes sú rekreačným zázemím mesta Rožňava s lesoparkom, jazierkom, minerálnym prameňom a hotelom. Osada leží pri ceste z Rožňavy do Čučmy (1 km na sever), prechádza tadiaľto modro-značkovaný turistický chodník vedúci z Námestia baníkov v Rožňave Rožňavskou dolinou na vrch Zlatý stôl (1 322,4 m n. m.).

Kategória:Liečebné osady na Slovensku
Kategória:Rekreačné strediská na Slovensku
Kategória:Rožňava
Kategória:Kúpele na Slovensku
Drienovské kúpele

**Drienovské kúpele** sú rekreačnou osadou na rozhraní Slovenského krasu a Košickej kotliny, severne nad obcou Drienovec.

Kúpele údajne založili „červení mnísi“, ktorí sa zaoberali zberom liečivých rastlín, z ktorých potom v medených kotloch varili a pripravovali liečivé vody. Nikdy tu neboli minerálne alebo termálne pramene. Kúpele v neskoršom období slúžili pre všeobecnú hygienickú očistu a v roku 1970 bola pôvodná kúpeľná budova prebudovaná na hotel. Okrem hotela (bývalý Zlatý páv) je tu reštaurácia.

Drienovské kúpele sú turistickým východiskom do Jasovskej planiny. Žlto-značkovaná turistická trasa vedie z Drienovca cez Drienovské kúpele k Ladislavovej vyvieračke (križovatka so zelenou trasou) a do Jasova, modro-značkovaná trasa vedie taktiež z Drienovskej novej Vsi k vyvieračke Miglinc a do obce Háj.

Neďaleko osady sa nachádza významná Drienovská jaskyňa (podzemný vodný tok, archeologická lokalita) a Palanta (lesostepné spoločenstvá duba plstnatého).

Kategória:Liečebné osady na Slovensku
Kategória:Drienovec
Belianske kúpele

**Belianske kúpele** je názov rekreačnej osady v zázemí mesta Spišská Belá, 1,5 km južne od centra. Leží v Popradskej kotline, v časti Kežmarská pahorkatina, za úsekom Strážky - Spišská Belá železničnej trate Poprad-Tatry – Plaveč.

Kúpele vznikli v 17. storočí pri sírnych prameňoch ako vaňové kúpele. Liečili sa tu reumatické a kožné choroby. Po 2. svetovej vojne kúpele boli zrusené ako take. Nadalej vsak fungovali ako zajazdova restauracia.

Dnes slúžia ako prímestské rekreačné stredisko. V letnej sezóne tu funguje turistická ubytovňa a chatová osada. V celoročnej prevádzke je spoločenská sála určená na svadby, plesy a oslavy.

Kategória:Liečebné osady na Slovensku
Kategória:Rekreačné strediská na Slovensku
Nyamuragira

**Nyamuragira** je jedna z najaktívnejších sopiek na africkom kontinente. Nachádza sa v pohorí Virunga, asi  severne od brehov jazera Kivu v Konžskej demokratickej republike.

Vrchol  vysokej sopky je ukončený kalderou s rozmermi 2 × . Kaldera, ako aj parazitické krátery sú zdrojom častých erupcií vysokodraselných bazaltových láv (od roku 1880 ich bolo zaznamenaných vyše 30). V rokoch 1921 – 38 sa v kaldere nachádzalo lávové jazero.

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  – Nyamuragira na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Konžskej demokratickej republiky
Kategória:Štítové vulkány
Kategória:Aktívne sopky
Kategória:Trojtisícovky v Konžskej demokratickej republike
May-ya-moto

**May-ya-moto** alebo  **Maji ja moto** je izolovane ležiace hydrotermálne pole v národnom parku Albert v Konžskej demokratickej republike, južne od jazera Edward. Pole pozostáva z fumarol a horúcich prameňov s teplotou takmer 100&nbsp;°C.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  – May-ya-moto na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Konžskej demokratickej republiky
Kategória:Vyhasnuté sopky
Išľa

**Išľa** je malá osada v Prešove, súčasť katastrálneho územia mestskej časti Nižná Šebastová, v severnej časti Košickej kotliny. Leží pri ceste z Prešova do Fintíc a pri železničnej trati Prešov - Kapušany.

Osada je známa ako kúpele miestneho významu, ktoré vznikli pri slaných sadrovcových minerálnych prameňoch s obsahom síry. Liečebný areál je lokalizovaný v parku. Prevádzkovali sa v ňom vaňové kúpele. Momentálne sú kúpele nefunkčné. V areáli kúpeľov je funkčná reštaurácia Išľa.

Išľa je prístupná autobusmi MHD Prešov, linkou č. 21.

Kategória:Liečebné osady na Slovensku
Heckler & Koch MP5

**Heckler & Koch MP5** je samopal vyrábaný nemeckou spoločnosťou Heckler & Koch. Vyvinutý bol v 60. rokoch 20. storočia, prvýkrát bol uvedený do služby v roku 1966 pod názvom HK54.

Zbraň je vybavená pevnou, sklopnou (model PDW), alebo vysúvacou pažbou (typ SD6,A5,J). Zbraň tohto typu je použivaná po celom svete vo vojenských a policajných úradoch. Samopal strieľa približne 600 – 800 rán kalibru  za minútu, účinný dostrel je cca 200 metrov pri úsťovej rýchlosti okolo 350 m/s (pri verzii s tlmičom približne 270 m/s). Zásobník má kapacitu 15, resp. 30 nábojov.

V súčasnej dobe je to najpoužívanejší samopal používaný prakticky všetkými špeciálnymi jednotkami po celom svete. Používa uzáver uzamknutý uzamykacími valčekmi, dosahuje vysokej presnosti a spoľahlivosti, ale použitý systém uzamknutia spôsobuje vysokú výrobnú náročnosť a tým pádom aj vysokú cenu zbrane. Zbraň je používaná aj slovenskými špeciálnymi jednotkami. Vo svojom znaku ho mala nemecká teroristická skupina Baader-Meinhofová.

## Iné projekty

Kategória:Zbrane Heckler & Koch
Kategória:Samopaly
Visoke

**Visoke** je momentálne neaktívny stratovulkán, nachádzajúci sa v pohorí Virunga v Rwande, blízko hraníc s Kongom (býv. Zairom). Vrchol 3&nbsp;711&nbsp;m vysokej sopky tvorí kráter  s priemerom 450&nbsp;m, momentálne zaliaty vodou.

Na severnom a východnom úpätí prevažne trachyticko-andezitovej sopky sa nachádzajú početné troskové kužele, vytvorené pozdĺž severovýchodne-juhozápadnej zlomovej línie. Z tejto oblasti pochádza aj posledná erupcia - vznik dvoch menších dómov v roku 1957 na severnej stene, vzdialených 11&nbsp;km od hlavného krátera.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – stratovulkán Visoke na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Rwandy
Kategória:Sopky Konžskej demokratickej republiky
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Trojtisícovky v Konžskej demokratickej republike
Kategória:Trojtisícovky v Rwande
Karisimbi

**Karisimbi** je názov neaktívneho stratovulkánu, ležiceho v pohorí Virunga na hraniciach Konžskej demokratickej republiky a Rwandy.

Vrchol sopky tvorí 2&nbsp;km široká kaldera *Branca*, ktorá je vyplnená viskóznymi lávovými prúdmi bazanitovo-trachytického zloženia a dvoma parazitickými explozívnymi krátermi. Ďalšie parazitické krátery sa rozkladajú pozdĺž severno-juhozápadnej zlomovej zóny. Najmladšie horniny sa nachádzajú na východnej strane kaldery a majú vek približne 10&nbsp;000 rokov, čo sa zistilo rádiometrickým datovaním (metóda K-Ar).

## Iné projekty
.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  – stratovulkán Karisimbi na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Konžskej demokratickej republiky
Kategória:Sopky Rwandy
Kategória:Stratovulkány
Kategória:Vyhasnuté sopky
Kategória:Štvortisícovky v Rwande
Kategória:Štvortisícovky v Konžskej demokratickej republike
Klášterec nad Ohří

**Klášterec nad Ohří** (nem. *Klösterle an der Eger*) je mesto v severozápadných Čechách v Česku, ležiace pri rieke Ohře medzi Krušnými horami a Doupovskými horami.

## Osobnosti
* Jan Brokoff (* 1652 - † 1718), barokový sochár a rezbár nemeckého pôvodu narodený na Slovensku

## Partnerské mestá
*  Baarn, Holandsko

## Referencie


## Pozri aj
* Zoznam miest v Česku
* Zoznam obcí v Česku

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka


Kategória:Mestá v Česku
Kategória:Obce okresu Chomutov
Kategória:Kúpeľné mestá v Česku
Kategória:Mestské pamiatkové zóny v Česku
Kategória:Krušné hory
Kategória:Sídla na Ohře
Molybdén

**Molybdén** (lat. *molybdenum*) je chemický prvok v periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku Mo a protónové číslo 42. V roku 1778 ho objavil Carl Wilhelm Scheele a v roku 1781 ho po prvýkrát izoloval Peter Jacob Hjelm. Molybdén sa samostatne v prírode nevyskytuje, iba v zlúčeninách niektorých minerálov. Izolovaný je striebristej farby so šedým odtieňom, má šiesty najvyšší bod varu zo všetkých doposiaľ objavených prvkov. Je veľmi pevný, preto sa využíva v zliatinách.

## Výskyt
Hlavné molybdénové rudy sú molybdenit, wulfenit, powelit a ferimolybdit. 

## Iné projekty


Kategória:Prechodné prvky
Kategória:Kovy
Virunga (pohorie)

**Virunga** je pohorie sopečného pôvodu, nachádzajúce sa vo východnej Afrike, na hraniciach štátov Konžská demokratická republika, Rwanda a Uganda medzi jazerami Edward a Kivu.

Pohorie pozostáva z ôsmich veľkých vulkánov, z nich Nyiragongo (3462&nbsp;m) a Nyamuragira (3063&nbsp;m) sú aktívne.

Pohorie je domovom ohrozených horských goríl, medzi sopkami Karisimbi a Visoke sa nachádza výskumné centrum Karisoke, založené Dian Fosseyovou v roku 1967, na výskum správania sa goríl vo voľnej prírode.

## Zoznam hôr pohoria Virunga
* Karisimbi, Rwanda/Kongo (býv. Zair) (4&nbsp;507&nbsp;m)
* Mikeno, Kongo (býv. Zair) (4&nbsp;437&nbsp;m)
* Muhavura, Rwanda/Uganda (4&nbsp;127&nbsp;m)
* Visoke, Rwanda/Kongo (býv. Zair) (3&nbsp;711&nbsp;m)
* Sabyinyo, Rwanda/Uganda (3&nbsp;674&nbsp;m)
* Gahinga, Rwanda/Uganda (3&nbsp;474&nbsp;m)
* Nyiragongo, Kongo (býv. Zair) (3&nbsp;470&nbsp;m)
* Nyamuragira, Kongo (býv. Zair) (3&nbsp;058&nbsp;m)

Kategória:Pohoria v Konžskej demokratickej republike
Kategória:Pohoria v Ugande
Kategória:Pohoria v Rwande
Tshibinda

**Tsibinda** je názov malého vulkanického poľa v Konžskej demokratickej republike, ktoré sa nachádza juhovýchodne od južných brehov jazera Kivu, blízko hraníc s Rwandou. Pole pozostáva z troch bazaltových troskových kužeľov a s nimi spojených lávových prúdov. Vek hornín nie je vyšší ako 2000 rokov.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu  – vulkanické pole Tshibinda na Global Volcanism Program 

Kategória:Sopky Konžskej demokratickej republiky
Kategória:Troskové kužele
Fort Portal

**Fort Portal** môže byť:
* mesto v Ugande, pozri Fort Portal (mesto)
* vulkanické pole v Ugande, pozri Fort Portal (sopka)
Fort Portal (sopka)

**Fort Portal** je vulkanické pole, pozostávajúce z približne 50 menších kráterov a troskových kužeľov, nachádzajúce sa v Ugande, severovýchodne od pohoria Ruwenzori, medzi jazerami Albert a Edward. Vek karbonatitových láv bol určený ako vrchný pleistocén až súčasnosť, na základe analógie s vulkanizmom s rovnakými mechanizmami vzniku, ktorý sa nachádza južnejšie.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – vulkanické pole Fort Portal na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Ugandy
Kategória:Troskové kužele
Kyatwa

Vulkanické pole **Kyatwa** (alebo **Ndale**) sa nachádza východne od pohoria Ruwenzori v Ugande, približne v strede medzi jazerami Albert a Edward. Tvorené je niekoľkými tuffovými troskovými kužeľmi a vodou zaliatymi maarmi.

## Externé odkazy
* www.volcano.si.edu – vulkanické pole Kyatwa na Global Volcanism Program (anglicky)

Kategória:Sopky Ugandy
Kategória:Troskové kužele