Amid kovu

**Amidy kovov** alebo **kovové amidy** (systematicky **azanidy kovov** alebo **kovové azanidy**) sú skupina koordinačných zlúčenín, ktoré sú tvorené kovovým centrom a amido ligandmi vo forme NR2−. Amidový ligand má dva voľné elektrónové páry, ktoré môže využiť na tvorbu väzieb. Tieto väzby môžu byť na terminálne alebo môžu tvoriť mostík medzi dvoma centrami. V príkladoch nižšie sú dimetylamido ligandy terminálne i mostíkové:


Súbor:Tris(dimethylamino)aluminium dimer.png|Dimér tris(dimetylamino)hliníka
Súbor:Tris(dimethylamino)gallium dimer.png|Dimér tris(dimetylamino)gália
Súbor:Ti(NMe2)4.png|Tetrakis(dimetylamino)titán
Súbor:Ta(NMe2)5.png|Pentakis(dimetylamino)tantal


Všeobecne platí, že rozmernejšie amidové ligandy majú menšiu tendenciu tvoriť mostíky. Amidové ligandy sa môžu účastniť pí-väzby kov-ligand, čím vzniká komplex, ktorého kovové centrum je koplanárne s dusíkom a jeho substituentmi. Kovové bis(trimetylsilyl)amidy tvoria dôležitú podskupinu amidov kovov. Tieto zlúčeniny sú zvyčajne rozpustné v organických rozpúšťadlách.

## Amidy alkalických kovov

Lítne amidy sú jedny z najdôležitejších amidov. Vznikajú reakciou n-butyllítia s vhodným amínom a sú stabilnejšie a rozpustnejšie, než ich analógy s ostatnými alkalickými kovmi. Amid draselný vzniká transmetaláciou (výmenou atómu kovu) z lítnych amidov použitím ''terc''-butoxidu draselného (*t*-BuOK) alebo reakciou amínu s draslíkom, hydridom draselným, n-butyldraslíkom či benzyldraslíkom.

Amidy alkalických kovov, MNH2 (M = Li, Na, K), sú komerčne dostupné. Amid sodný vzniká z kovového sodíka a amoniaku s použitím dusičnanu železitého ako katalyzátora. Táto sodná zlúčenina je biela, ale v prítomnosti kovového železa môže mať šedú farbu. Vzniká podľa nasledovnej reakcie:

: 2 Na  +  2 NH3  →  2 NaNH2  +  H2

Lítium-diizopropylamid (LDA) je populárna zásada v organickej syntéze, pretože nie je nukleofilná. Na rozdiel od mnohých iných zásad nie je nukleofil kvôli stérickým substientom. LDA komerčne dostupný, zvyčajne ako roztok v hexáne. Dá sa ľahko pripraviť z n-butyllítia a diizopropylamínu.

## Komplexy prechodných kovov
náhľad|Štruktúra nitrid-amido komplexu NMo(N(''t''-Bu)(C<sub>6</sub>H<sub>3</sub>Me<sub>2</sub>))<sub>3</sub>.
Prechodné kovy (konkrétne skupiny 3 až 7) môžu takisto tvoriť amidy. Vznikajú z bezvodého chloridu kovu s alkalickým amidom alebo dvoma ekvivalentmi amínu, kde druhý ekvivalent pôsobí ako zásada:

: MCln + n LiNR2 → M(NR2)n + n LiCl
: MCln + 2n HNR2 → M(NR2)n + n HNR2·HCl

Amidy prechodných kovov sa dajú vytvoriť:

* pôsobením amidu alkalického kovu na halogenidový komplex
* pôsobením amínu na alkoxidový komplex
* deprotonáciou koordinovaných amínov
* oxidatívnou adíciou amínu

Amidy pochádzajúce zo sekundárnych amínov, ktoré majú dva organické substituenty, môžu byť veľmi veľkými ligandmi.

### Amidy ako intermediáty
Amidy prechodných kovov sú intermediáty v substitúcii amino komplexov prechodných kovov indukovanej zásadou. SN1CB mechanizmus náhrady chloridu za hydroxid v chloride chlórpentaamínkobaltitom prebieha práve cez amido intermediát:

: [Co(NH3)5Cl]2+  +  OH−  →  [Co(NH3)4(NH2)]2+  +  H2O  +  Cl−
: [Co(NH3)4NH2]2+  +   H2O  →  [Co(NH3)5OH]2+

## Referencie

## Pozri aj

* Anorganický imid

## Zdroj

Kategória:Amidy kovov
Kategória:Koordinačné zlúčeniny