Safvet-beg Bašagić

[thumb|upright|Náhrobok Safvet-bega Bašagića na dvore [Gazi Husrev-begova mešita (Sarajevo)|Gazi Husrev-begovej mešity v Sarajeve]]
thumb|upright|Pamätná tabuľa na budove Univerzitnej knižnice v Bratislave

**Safvet-beg Bašagić** (* 6. máj 1870, Nevesinje, Bosna a Hercegovina† 9. apríl 1934, Sarajevo) bol bosniansky básnik, spisovateľ, novinár, prekladateľ, historik, politik a kultúrny organizátor.

## Životopis
V roku 1882 sa spoločne s rodinou presťahoval do Sarajeva, kde rokoch 1885-1895 študoval na gymnáziu. Medzi rokmi 1895-1899 navštevoval Viedenskú univerzitu, odbory orientálne jazyky a históriu. Písať poéziu začal už počas štúdií na gymnáziu, ale jeho prvotina *Trofanda iz hercegovačke dubrave* (*Ranné ovocie z hercegovského hája*) vyšla až v roku 1896 v Záhrebe. V tejto dobe napísal aj prvé eseje o bosnianskej histórii. V roku 1900 založil spoločne s Edhemom Mulabdićom a Osmanom Nuri Hadžićom noviny *Behar* (*Kvet*).

V rokoch 1900-1906 bol profesorom arabského jazyka na sarajevskom Veľkom gymnáziu. V roku 1903 založil klub *Gajret* (*Pomoc*), krátko potom kluby *El-Kamer* (*Mesiac*) a *Muslimanski klub* (*Moslimský klub*). V roku 1907 vydával noviny *Ogledalo* (*Zrkadlo*). O rok neskôr sa vrátil opäť do Viedne, aby dokončil dizertačnú prácu na tému Bosniaci a Hercegovci v islamskej literatúre, ktorú predložil v roku 1910. V rovnakom roku bol vymenovaný za člena Bosnianskeho saboru (Parlamentu), kde po smrti Ali-bega Firdusa obsadil miesto predsedu. Na tomto mieste zotrval až do pádu rakúsko-uhorskej monarchie. Od roku 1919 pracoval ako správca Zemského múzea v Sarajeve. V roku 1927 bol penzionovaný.

V politickej aj literárnej činnosti sa prikláňal k bosniackej vzájomnosti. Je označovaný za zakladateľa a vodcu osobností „bosniacko-moslimskej renesancie" - bosniackeho národného obrodenia.

## Zbierka islamských rukopisov
Počas svojho života zbieral islamské rukopisy a táto jeho zbierka je dnes uložená v Univerzitnej knižnici v Bratislave. V podobe faksimile je dostupná na webovej stránke knižnice. Od roku 1997 je zaradená v programe UNESCO *[[Pamäť sveta]].* Obsahuje 598 rukopisov a 365 tlačených kníh zo 16.-19. storočia. Do fondov knižnice sa dostala kúpou v roku 1924 priamo od Bašagića.

Zbierka predstavuje ojedinelé diela arabských, perzských tureckých (osmanských) rukopisov a tlačí, ktoré knižnica zakúpila od bosnianskeho literáta, orientalistu, múzejníka a politika Bašagiča. Hoci táto zbierka v porovnaní s inými orientálnymi zbierkami zahraničných knižníc nevyniká svojím rozsahom, pozoruhodný je jej obsah. Obsahuje 284 rukopisných zväzkov, ktoré obsahujú 393 arabských, 117 osmanských a 88 perzských diel vrátane niekoľkých raritných prác napísaných arabským písmom v juhoslovanskom jazyku. Zbierka dokumentuje slovesnú kultúru Bosny, jej históriu, osmanskú štátnu správu a náboženskú situáciu v 16. až 19. storočí. Svojím významom výrazne prekračuje hranice Bosny, pretože obsahuje základné diela stredovekej islamskej vedeckej a krásnej literatúry. Zbierka je často predmetom mnohých výstav doma i v zahraničí, v odborných kruhoch je však málo známa. 

Bašagičova zbierka sa stala predmetom posilnenia slovensko-tureckých diplomatických vzťahov. V novembri 2018 bola vydaná slovenská poštová známka s motívom vzácneho tureckého rukopisu. 

### Obsah zbierky
Zbierka obsahuje predovšetkým diela súvisiace s islamskými náboženskými vedami - Koránom, islamským právom a islamskou mystikoou. Diela sa ďalej venujú astronómii, metafyzike, logike, psychológii, matematike, politike, administratíve, histórii a mnohým ďalším. Krásnu literatúru predstavujú diela umeleckej prózy a poézie, aj diela ľudovej slovesnosti. Práve túto oblasť označil český arabista Jaroslav Oliverius ako arabskú poloľudovú literatúru.

Vysokú muzeálnu hodnotu majú tie zväzky, ktoré definujeme ako veľmi staré rukopisy, ktoré sú zväčša odpismi. Z tureckých rukopisov (inak kódexov) je najstarším č. 466 - Alexandrova kniha, odpísaná v roku 1486. Z perzských kódexov je najstarším č. 519 - Sprievodca služobníkov od významného perzského mystika. Krásnou ozdobou Bašagičovej zbierky sú početné autografie. Z tureckých autografií je najvýznamnejší zväzok č. 455, veľký slovník arabsko-turecký dokončený roku 1558. Veľmi zaujímavé sú a vysokú výpovednú hodnotu majú poznámky vlastníkov v niektorých rukopisoch, na ktorých vidíme akou cestou sa rukopis dostal zo Sarajeva do Bratislavy. 

### Vonkajšia forma rukopisov

Islam nedovolil autorom maľovať živé tvory, preto sa islamské maliarstvo sústredilo na ozdoby, miniatúry a veľmi dbalo na úpravu rukopisov. Takmer všetky rukopisy sú v koženej väzbe, ktorá je často ozdobená zlatom. Väzby majú chránidlo listov, tzv miqlab, mikleb, ktoré sa dalo zahnúť tak, že chránilo kraje listov. niektoré zväzky zbierky boli v koženom puzdre. Nádhernou umelecky zdobenou väzbou vynikajú č. 431, 466, 486 a č. 188.

Papier je väčšinou ázijského pôvodu, hrubý, hladký, lesklý a dobrej akosti, biely a niekedy rôznofarebný. Texty sú prevažne orámované rôznofarebnými linkami a zlatom. Úvodný text začína zdobenou iniciálou. 
Písmo je veľmi pekné, často kaligrafické. V zbierke prevládajú najmä tri typy arabského písma - (a) nasch, obyčajné kurzívne písmo, (b) elegantné a malebné formy ta´liqu a ťažko čitateľný siyakat.

## Zbierka v elektronickej podobe
* World digital library
* Digitálna knižnica Univerzitnej knižnice v Bratislave

## Dielo
;Historické eseje
* *Bošnjaci i Hercegovci u Islamskoj književnosti* (1912; Bosniaci a Hercegovci v islamskej literatúre)
* *Gazi Husrevbeg* (1907; Biografia Gazi Husrev-bega)
* *Kratka uputa u prošlost Bosne i Hercegovine (1463-1850)*(1900; Stručný úvod do minulosti Bosny a Hercegoviny)
* *Najstarija Turska vijest o Kosovskom boju* (1924; Najstaršia turecká zvesť o Kosovskom boji)
* *Znameniti Hrvati, Bošnjaci i Hercegovci u Turskoj carevini* (1931; Významní Chorváti, Bosniaci a Hercegovci v Tureckej ríši)
 
;Básnická tvorba
* *Abdullah-paša* (1900; rozsiahla dramatická báseň v štyroch dejstvách)
* *Izabrane pjesme* (1913; Vybrané piesne)
* *Misli i čuvstva* (1905; Myšlienky a pocity)

## Referencie

## Iné projekty

## Vanjske poveznice
* HercegBosna.org 
* Safvet beg Bašagić , ''Znameniti Hrvati: Bošnjaci i Hercegovci u Turskoj carevini'' , *Kalendar Napredak*, 1. siječnja 1933. 

Kategória:Bosnianski spisovatelia
Kategória:Bosnianski básnici
Kategória:Bosnianski politici
Kategória:Absolventi Viedenskej univerzity
Kategória:Bosnianski historici
Kategória:Bosnianski novinári
Kategória:Bosnianski prekladatelia