Bodliakovaté

**Bodliakovaté** () je podčeľaď jednoročných až trvácich bylín z čeľade astrovité (*Asteraceae*). Podčeľaď zahŕňa okolo 83 rodov a 2 864 druhov. Charakteristickým znakom týchto rastlín sú listy alebo aspoň zákrovné listene, ktoré sú na okraji ostnato zubaté, brvito zubaté, hrotité alebo háčikovité. Vyznačujú sa rúrkokvetým úborom, najčastejšie s modrými, červenými alebo fialovými kvetmi. Vyskytujú sa na celom svete, hlavne v  Eurázii a v severnej Afrike. Na Slovensku rastú často na ruderálnych stanovištiach. 

## Vybrané rody
Podčeľaď bodliakovaté zastupujú na Slovensku rody:

### Artičoka
Artičoka (*Cynara*) je rastlina podobná bodliaku. Je to však kultúrna rastlina pôvodná v Stredozemí a pestovaná ako zelenina. Úžitkovou časťou artičoky zeleninovej (*Cynara scolymus*) sú neotvorené kvetné púčiky (zhrubnuté lôžko úboru s dužinatými zákrovnými listeňmi), ktoré sa zbierajú pred rozkvitnutím a konzumujú ako artičoky. 

### Bodliak
Pichliačom sú podobné bodliaky (*Carduus*), odlišujú sa nedelenými štetinkami chocholca. Z asi desiatich u nás rastúcich druhov je najvýznamnejší bodliak tŕnitý (*Carduus acanthoides*). Má kučeravo krídlatú a ostnitú stonku i listy. Rastie hodne na poliach, úhoroch a rumoviskách. Na pasienkoch a stráňach rastie mohutný bodliak ovisnutý (*Carduus nutans*). Má veľké, ovisnuté a purpurovo sfarbené úbory s naspäť ohnutými zákrovnými listeňmi. Bodliak lopúchovitý (*Carduus personata*) je trváca bylina vysoká až . Je to častý druh vlhkých miest, najmä v podhorskom až v subaplínskom stupni.

### Ježibaba
Rod ježibaba (*Echinops*) u nás zastupuje druh ježibaba guľatohlavá (*Echinops sphaerocephalous*). Je to vysoká trváca rastlina s hranatou bielovlnitou byľou. Guľaté hlávky sú po jednej na konci konárov, s priemerom až do . Rastie v teplejších oblastiach v lomoch, na rumoviskách a na kamenistých miestach. Zriedka sa pestuje ako medonosná a okrasná rastlina. Vyskytuje sa roztrúsene v teplejších oblastiach na celom Slovensku.

### Kosienka
Kosienka farbiarska (*Serratula tinctoria*), ktorá je našim zástupcom rodu kosienka (*Serratula*), sa u nás roztrúsene vyskytuje najmä v teplejších oblastiach. Vyhovujú jej svetlé lesy, výslnné stráne a slatinné lúky. Z jej listov sa kedysi získavalo žlté farbivo, ktorým sa farbila vlna.

### Krasovlas
Rod krasovlas (*Carlina*) zastupuje dvojročné alebo trváce rastliny. Na suchých stráňach rastie krasovlas bezbyľový (*Carlina acaulis*), ktorý má prízemnú ružicu pichľavých listov, medzi ktorými sedí jeden veľký úbor belavých kvetov. Stonka chýba. V čerstvom stave je zhrubnuté lôžko úboru jedlé, podobne ako u pestovanej artičoky. Je to vhodný druh pre zimné kvetinové úpravy. Do  suchých kytíc sa používa aj krasovlas obyčajný (*Carlina vulgaris*).

### Krupinka
Zákonom chránený druh krupinka obyčajná (*Crupina vulgaris*), zastupuje u nás rod krupinka (*Crupina*). Je to teplomilná jednoročná bylina, ktorá obľubuje výslnné kamenisté stráne, krasové stepi a piesočnaté pahorky. Na Slovensku sa vyskytuje hlavne v Cerovskej vrchovine a Slovenskom krase.

### Leuzea
Leuzea šuštivá (*Leuzea rhapontica*) je rastlina s veľmi dekoratívnym vzhľadom a jej dlhostopkaté úbory dosahujú v priemere až . U nás sa kedysi pestovala v záhradách ako ľudová liečivá rastlina pre reguláciu spánku. Ako droga sa využíval usušený koreň alebo usušená kvitnúca vňať.  V podmienkach Slovenska môže prechodne splanieť, hlavne v teplejších oblastiach a je to aj náš jediný zástupca rodu leuzea (*Leuzea*).

### Lopúch
Lopúchy (*Arctium*) sú dvojročné rastliny s veľkými listami a hrubými byľami. Rastú väčšinou v krovinách a na okrajoch ciest. Rozširujú sa zoochórne (zvieratami) zachytávaním pomocou háčikov, ktoré sú na zákrovných listeňoch. Lopúchy majú obojpohlavné rúrkovité kvety, fialovej alebo bielej farby. K zástupcom tohto rodu patrí lopúch väčší (*Arctium lappa*) s úbormi v metline, lopúch plstnatý (*Arctium tomentosum*) s pavučinovitým zákrovom a lopúch menší (*Arctium minus*) s úbormi v strapci.

### Nevädza
Rod nevädza (*Centaurea*) je najpočetnejším rodom podčeľade (695 druhov), preto sa v minulosti členil na niekoľko menších rodov, čoho pozostatkom sú rôzne slovenské druhové mená. V súčasnosti je rozdelený na tri podrody; nevädzník (*Lopholoma*), nevädza (*Cyanus*) a nevädzovec (*Centaurea*).

Zo zástupcov bola kedysi v obilninách častá jednoročná burina nevädza poľná (*Centaurea cyanus*, syn. *Cyanus segetum*), s nápadne blankytne modrými kvetmi. Kedysi sa z nej získavalo farbivo cyanín ale dnes je veľmi zriedkavá. Jediným liečivým druhom tohto rodu je benedikt lekársky (*Centaurea benedicta*, syn. *Cnicus benedictus*), ktorý sa na Slovensku len pestuje.

### Nevädzovka
Rod nevädzovka (*Saussurea*) u nás zastupujú tri druhy. Nevädzovka nízka (syn. pabodliak nízky) (*Saussurea pygmaea*) je vysokohorská trvalka s pomerne hrubou nerozkonárenou jednoúborovou stonkou, vysoká od 5 do .  Je to vzácny druh, ktorý sa zriedkavo vyskytuje na drobivých skalách, v skalných štrbinách a na kamenistých holiach v Západných a Vysokých Tatrách.  Aj nasledujúce dva druhy, nevädzovka alpínska (*Saussurea alpina*) a nevädzovka rôznofarebná (*Saussurea discolor*) sú zriedkavé vysokohorské trvalky, s výskytom prevažne v subalpínskom stupni Tatier.

### Ostropes
Statná rozkonárená dvojročná bylina ostropes obyčajný (*Onopordum acanthium*), ktorá môže dosiahnuť výšku až , zastupuje rod ostropes (*Onopordum*). Pochádza z oblasti Stredozemného mora a u nás je už dlho zdomácnená. Vyskytuje sa roztrúsene v teplejších oblastiach na celom Slovensku, najmä okolo ciest, násypov, lomov a pasienkov.

### Pestrec
Rod pestrec (*Silybum*) zastupuje bylina s  nápadne ostnitými listami a fialovými kvetmi – pestrec mariánsky (*Silybum marianum*).  Pôvodný je v oblasti Stredozemného mora – Kanárske ostrovy a u nás je pestovaný ako dekoratívna a liečivá rastlina v záhradách.  Ako droga sa využíva usušený plod z ktorého sa pripravuje čaj. Splanená sa vyskytuje v teplejších oblastiach okolo ciest a na pasienkoch.

### Pichliač
Pichliač (*Cirsium*) má v strednej Európe viac ako 15 zástupcov. Sú to dvojročné až trváce, väčšinou pichľavé rastliny s ostnato zubatými listami často v prízemných ružiciach. Úbory pichliačov sú jednotlivé alebo v chocholíkoch. Kvety sú obojpohlavné, zriedka len samčie a samičie a sú purpurové alebo žltkasté, zriedka biele. Významným znakom druhov rodu pichliač je perovitý chocholec. Mnohé pichliače majú sklon k vzájomnému kríženiu.

Najznámejšími druhmi sú: pichliač roľný (*Cirsium arvense*), ktorého kvety majú sladkú pižmovú vôňu a lákajú množstvo motýľov. Často sa vyvíjajú len jednopohlavné kvety, ale pretože samčie a samičie jedince rastú spolu, môžu motýle zabezpečiť ich opelenie. Pichliač potočný (*Cirsium rivulare*) a pichliač močiarny (*Cirsium palustre*) sú vlhkomilné byliny. Hojne rastú pri potokoch, močiaroch, na vlhkých lúkach, pri prameniskách a na rašeliniskách od nížin až do horského stupňa. Pichliač bielohlavý (*Cirsium  eriophorum*) je statná dvojročná bylina s nápadne veľkým úborom a guľovitým, pavučinato belavým zákrovom. Pichliač zelinový  (*Cirsium oleraceum*) je hojný druh vlhkých lúk, rastie popri potokoch a pri prameništiach. K ďalším zástupcom tohto rodu patrí aj pichliač lepkavý (*Cirsium erisithales*) a pichliač rôznolistý (*Cirsium heterophyllum*). 

### Požlt
Rod požlt (*Carthamus*) má u nás dvoch zástupcov. Požlt farbiarsky (*Carthamus tinctorius*) je  pôvodný v Malej Ázii a u nás bol miestami pestovaný (Podunajská a Východoslovenská nížina) pre žlté farbivo kartamín a ako alternatívna olejnina a dekoratívna rastlina. Z nažiek sa získava lisovaním za studena saflórový olej a v  liečiteľstve sa využíva ako homeopatikum.  Druhým je kriticky ohrozený a zákonom chránený požlt vlnatý (*Carthamus lanatus*), ktorý vzhľadom pripomína žlto kvitnúci bodliak. Obľubuje výslnné kamenisté stráne a u nás rastie len v južnej časti Slovenska.

### Sinokvet
Teplomilná trvalka s hrubým podzemkom a listami na rube bielo plstnatými je sinokvet mäkký (*Jurinea mollis*). Je to náš jediný zástupca rodu sinokvet (*Jurinea*) a vyskytuje sa najmä na juh od Devínskej Kobyly.

### Suchokvet
Suchokvet ročný (*Xeranthemum annuum*) a suchokvietok smradľavý (*Xeranthemum inapertum*) sú našimi zástupcami rodu suchokvet (*Xeranthemum*). Pôvodné sú vo východnej časti Stredomoria a u nás obľubujú výslnné stepné a kamenisté stráne, najmä v teplejších oblastiach.

## Referencie

Kategória:Astrovité