Relikviár svätého Maura

[thumb|upright=1.5|Fotografia relikviáru z výstavy v [Jazdiareň Pražského hradu|Jazdiarni Pražského hradu v roku 2014]]
**Relikviár svätého Maura** je významná románska pamiatka pochádzajúca z prvej tretiny 13. storočia. Je považovaný za druhú najcennejšiu pamiatku v Česku (po českých korunovačných klenotoch) a vôbec najvýznamnejšiu románsku klenotnícku pamiatku uloženú v Česku. Relikviár bol v roku 1995 vyhlásený národnou kultúrnou pamiatkou Českej republiky.

## Dejiny
náhľad|left|Relikviár svätého Maura
Relikviár bol vyrobený na zákazku člena zámožného rodu Rumigny, ktorý tiež založil benediktínsky kláštor v belgickom meste Florennes. Biskup Gérard de Rumigny získal relikvie svätého Jana Krstiteľa a neskôr svätého Maura z katedrály v Reims. Práve pre uloženie týchto ostatkov bol relikviár zhotovený. Ešte neskôr boli do relikviára uložené pozostatky sv. Timoteja a sv. Apolinára.

thumb|Pôvodné dubové jadro
Po Francúzskej revolúcii bol kláštor, v ktorého majetku sa relikviár nachádzal, zrušený; relikviár samotný sa stal vlastníctvom iného kostola vo Florennes. Bol však čiastočne poškodený, a od cirkevnej rady ho roku 1838 zakúpil za 2500 frankov šľachtic Alfred de Beaufort-Spontin. V polovici 19. storočia nechal schránku zreštaurovať nákladom 3 tisíc frankov. Roku 1888 bol relikviár vystavený v Bruseli, roku 1889 ho Alfred de Beaufort-Spontin premiestnil na svoj zámok v Bečove nad Teplou.

Za druhej svetovej vojny príslušníci rodu Beaufort-Spontin kolaborovali s nacistami. Na konci vojny v roku 1945 zo zámku v Bečove ušli len s najnutnejšími predmetmi. Relikviár bol však ešte predtým, než Bečov nad Teplou opustili, uschovaný do zásypu podlahy hradnej kaplnky Navštívenia Panny Márie. Zámok bol po vojne znárodnený.

V júni 1984 česko-slovenské úrady kontaktoval občan USA Danny Douglas; na zastupiteľskom úrade vo Viedni začal vyjednávať s česko-slovenským štátom o nákupe nešpecifikovanej historickej pamiatky za 250 tisíc dolárov. Pri vyjednávaní vyšlo postupne najavo, že ide o dutý kovový predmet o veľkosti približne konferenčného stolíka s vysokou historickou a umeleckou hodnotou, ktorý leží zakopaný asi 100 kilometrov od Norimbergu. Po ďalšom pátraní v archívoch našli česko-slovenskí kriminalisti fotografiu a popis relikviára uloženého na zámku z roku 1932. 4. novembra 1985 začali prehľadávať celý Bečovský areál; relikviár bol objavený nasledujúci deň.

thumb|Detail čela so svätým Maurom
Po tomto významnom náleze pripravil Západočeský pamiatkový úrad zmluvu s Umelecko-priemyselným múzeom v Prahe, ktoré sa zaviazalo vypracovať expertízu truhly; tá bola za tým účelom prevezená do Prahy. Písomná správa múzea ohodnotila relikviár ako pamiatku nevyčísliteľnej hodnoty; jej vývoz preto nepripadal do úvahy. V dôsledku nevhodného uloženia vo vlhkej zemi bola však archa vo veľmi zlom stave, ktorý vyžadoval zreštaurovanie; reštaurátorské práce ale začali až o niekoľko rokov neskôr, roku 1991, po objasnení majetkových a vlastníckych vzťahov.

Nariadením vlády Českej republiky č. 262/1995 Zb. zo 16. augusta 1995 bol relikviár zaradený na zoznam národných kultúrnych pamiatok Českej republiky pod číslom 308.

Náročného a dlhého procesu reštaurovania sa ujal Štátny úrad pamiatkovej starostlivosti. Práce prebiehali okrem iného v kooperácii s reštaurátormi z nemeckého Aachenu. Bolo však tiež nutné vyvinúť nové reštaurátorské postupy. Relikviár bol rozobraný, pritom bola o. i. odstránená sadrová výplň sošiek z predchádzajúcich opráv. Vzácne kamene odobraté a vyčistené, poškodené pracne opravené. Stovky dielov bolo treba opraviť alebo nahradiť, potom boli postupne osadzované na nové orechové jadro, ktoré nahradilo pôvodné polorozpadnuté drevo dubové. Relikviár bol kompletne zreštaurovaný roku 2002.

## Opis
[thumb|Detail čela s [Ježiš Kristus|Kristom]]
Tvarom aj veľkosťou sa relikviár veľmi podobá relikviáru z katedrály Panny Márie v Aachene a z katedrály sv. Troch kráľov v Kolíne nad Rýnom. Vo vnútri sa nachádzajú skeletálne ostatky (okrem sv. Maura pripisované tiež sv. Timotejovi), zvyšky textílií a koža. Obsah relikviára skúmalo kriminalistické laboratórium, ktoré vykonalo aj testy DNA. Vnútri relikvie boli zistené pozostatky štyroch osôb, medzi nimi aj detský mliečny zub, a egyptská látka z ôsmeho storočia. Relikviár má obdĺžnikový pôdorys s rozmermi 140 × 42 cm a je 65 cm vysoký. Horná časť má tvar pripomínajúci sedlovú strechu. Pôvodné dubové jadro bolo pri rekonštrukcii nahradené jadrom z orechového dreva. Dekorácia zahŕňa veľké množstvo reliéfov a sošiek z pozláteného striebra, drahé kamene, filigrány a gemy z drahokamov a polodrahokamov. Protiľahlé priečelné steny zdobia asi 25 cm vysoké sošky svätého Maura a Ježiša Krista, vrchné steny potom kruhové medailóny s výjavmi zo života sv. Timoteja a sv. Jána Krstiteľa. Na každej z bočných stien sú v rade rozmiestnené sošky šiestich apoštolov. Najstaršie gemy pochádzajú z 1. alebo 2. storočia; ide o druhotne použité gemy antické.

## Umiestnenie
Prvýkrát bol relikviár verejnosti ukázaný na Pražskom hrade na výstave v roku 2000, vtedy však ešte nebol úplne zreštaurovaný. Až od 4. mája 2002 sa stal súčasťou stálej expozície na mieste, kde bol nájdený a je trvalo vystavený v priestoroch modrej jedálne na zámku Bečov nad Teplou v okrese Karlovy Vary.

24. novembra 2010 bol prevezený do Vladislavskej sály Pražského hradu, kde bol do 27. februára 2011 vystavený vedľa kópie korunovačných klenotov.

V období od 18. decembra 2014 do 15. marca 2015 sa relikviár predstavil verejnosti na rozsiahlej výstave * Hrady a zámky objevované a opěvované* (výstava v Jazdiarni Pražského hradu zhrnula cca 600 zbierkových predmetov najmä z bohatých fondov ponechaných na štátnych hradoch a zámkoch v správe Národného pamiatkového ústavu).

## Referencie

*

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Stránky venované relikviári sv. Maura 
* Dokument Hon na svätého Maura, iVysílání ČT

Kategória:Románske umenie
Kategória:Národné kultúrne pamiatky v Karlovarskom kraji
Kategória:Relikviáre