open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Štrbský potok

**Štrbský potok** je potok v hornom Liptove, v západnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Mlynice, meria 5 km a je tokom V. rádu.

Tečie v Popradskej kotline, v geomorfologickej časti Štrbská pahorkatina, pramení v lokalite Pastierske, západoseverozápadne od obce Štrba, v  nadmorskej výške približne 910 m n. m. Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na severovýchod, následne sa stáča na východ a podteká cestu III. triedy Važec - Štrba. Ďalej priberá krátky ľavostranný prítok z južného svahu Vlčej jamy (924,5 m n. m.), pokračuje juhovýchodným smerom a preteká intravilánom obce Štrba. V obci opäť podteká spomenutú cestu, sprava priberá Dielnicu, potom tečie prechodne východným smerom, podteká aj cestu do Vyšnej Šuňavy, a pod obcou priberá z pravej strany aj Brezovský potok. Následne priberá z tej istej strany Priečny potok, výraznejšie rozširuje svoje koryto a tečie východoseverovýchodným smerom k svojmu ústiu. Napokon ešte podteká cestu Štrba - Nižná Šuňava a pri osade Valtierová sa v nadmorskej výške cca 799 m n. m. vlieva do Mlynice.

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Kategória:Štrba
Dielnica (prítok Štrbského potoka)

**Dielnica** je potok v hornom Liptove, v západnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Štrbského potoka, meria 2,8 km a je tokom VI. rádu.

Tečie v západnej časti Popradskej kotliny, v geomorfologickej časti Štrbská pahorkatina, kde pramení na severoseverovýchodnom svahu Pastierskeho (932,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 905 m n. m. Od prameňa tečie východným smerom cez lokalitu Dielnica a zľava priberá prítok (839,3 m n. m.) z lokality Cúdenice. Následne sa stáča východojuhovýchodným smerom a preteká južným okrajom intravilánu obce Štrba. Južne od centra obce ústi v nadmorskej výške cca 819 m n. m. do Štrbského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Brezovský potok (prítok Štrbského potoka)

**Brezovský potok** je potok v hornom Liptove, v západnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Štrbského potoka, má dĺžku 3,6 km a je tokom VI. rádu.

Tečie v západnej časti Popradskej kotliny, v geomorfologickej časti Štrbská pahorkatina, pramení na východnom svahu Pastierskeho (932,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 905 m n. m. Od prameňa tečie východným smerom, zľava priberá prítok z lokality Dielnica a sprava prítok (2,7 km) z južného svahu Pastierskeho, z oblasti Vysokého diela. Následne sa stáča viac na východoseverovýchod a tečie okrajom intravilánu obce Štrba na ľavom brehu. Napokon sa stáča znovu na východ, podteká cestu III. triedy Štrba - Vyšná Šuňava a východojuhovýchodne od centra Štrby sa v nadmorskej výške cca 807,5 m n. m. vlieva do Štrbského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Jaškovec (prítok Lopušnej)

**Jaškovec** je potok na strednom Spiši, na území okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Lopušnej, má dĺžku 3,6 km a je tokom VI. rádu.

Preteká geomorfologickým celkom Kozie chrbty, kde pramení v podcelku Dúbrava na juhovýchodnom svahu Kozieho kameňa (1 255,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 140 m n. m. Od prameňa tečie sprvu na severovýchod, potom sa stáča na sever a zľava priberá krátky prítok z východného svahu Kozieho kameňa. Ďalej priberá krátky pravostranný prítok, vytvára oblúk prehnutý na východ a zľava priberá prítok zo severoseverovýchodného svahu Kozieho kameňa. Následne tečie na krátkom úseku na severozápad, pri Štefánikovej horárni priberá zľava významný prítok (2,1 km) z doliny Jašková a na krátkom úseku tečie prechodne na sever. Napokon sa znovu stáča na severozápad, preteká dolinou Kúty s rekreačným strediskom Lopušná dolina. Juhovýchodne od obce Lučivná ústi v nadmorskej výške cca 775 m n. m. do Lopušnej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Závadský potok (prítok Lopušnej)

**Závadský potok** je potok na strednom Spiši, na území okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Lopušnej, meria 2,2 km a je tokom VI. rádu.

Pramení v Kozích chrbtoch, v podcelku Dúbrava, na severoseverovýchodnom úpätí Krahulca (1 074,7 m n. m.), južne od obce Šuňava, v nadmorskej výške približne 945 m n. m. Na hornom toku tečie severovýchodným smerom, zľava priberá krátky prítok, na strednom toku tečie cez lokalitu Závrty a esovito sa ohýba. Ďalej už pokračuje smerom na sever, sprava priberá krátky prítok, tečie popri areáli poľnohospodárskeho družstva na ľavom brehu a napája malú vodnú nádrž. Odtiaľ tečie k ústiu na krátkom úseku na severovýchod, zľava ešte priberá prítok z Nižnej Šuňavy a východne od Šuňavy ústi v nadmorskej výške cca 828,5 m n. m. do Lopušnej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Rodézia

**Rodézia** môže byť:
*geografický resp. v rokoch 1890 (oficiálne 1895) – 1898 (1901) resp. 1911 historický (polo)oficiálny názov pre územie dnešných štátov Zimbabwe a Zambia a časti Malawi; synonymum: Rodézie, synonymum do roku 1895: Zambezia, Charterland; pozri Rodézia (19. storočie)
*oficiálny názov Zimbabwe v rokoch 1964 – 1979, pozri Zimbabwe
Hájsky potok (prítok Lopušnej)

**Hájsky potok** je potok na strednom Spiši, na území okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Lopušnej, má dĺžku 4,6 km a je tokom VI. rádu.

Pramení na južnom okraji Kozích chrbtov, v podcelku Dúbrava, na východoseverovýchodnom svahu Krahulca (1 074,7 m n. m.), v lokalite Uhliská, v nadmorskej výške približne 970 m n. m. Od prameňa tečie najprv východným smerom, následne vytvára výrazný oblúk prehnutý na juh, ktorým obteká lokalitu Háj na ľavom brehu a sprava priberá krátky prítok. Ďalej tečie smerom na sever, pri horárni Lopušná priberá ľavostranný prítok (1,8 km) tečúci severne od lokality Háj a pokračuje cez Malú Lopušnú dolinu severovýchodným smerom. Z pravej strany potom priberá prítok z lokality Jakubčáková, stáča sa najprv na severoseverozápad a napokon na sever. Východne od Nižnej Šuňavy ústi v nadmorskej výške 808,4 m n. m. do Lopušnej.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Viktóriine vodopády

**Viktóriine vodopády** sú jedny z najväčších vodopádov na svete. Nachádzajú sa v južnej Afrike na rieke Zambezi na hraniciach medzi Zambiou a Zimbabwe.

Šírka vodopádu je 1&nbsp;800&nbsp;m. Voda padá dole z útesu vysokého 120&nbsp;m do úzkeho (130&nbsp;m) a hlbokého (140&nbsp;m) kaňonu v čadiči. Ich africké meno *Mosu-oa-tun-ya* znamená "dym, ktorý hrmí". Rozkladajú sa na rozhraní púšte Kalahari a východoafrickej vysočiny. Prietoky v priebehu roku silne kolísajú. Priemerný prietok je 1&nbsp;400&nbsp;m³/s.

Vodopády boli objavené v roku 1855 škótskym cestovateľom Davidom Livingstonom a pomenované podľa britskej kráľovnej Viktórie.

## Referencie


## Pozri aj
* Iguaçu vodopády

## Iné projekty

Kategória:Vodopády v Zimbabwe
Kategória:Vodopády v Zambii
Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Zimbabwe
Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Zambii
Kategória:Eponymické termíny v geografii
Zambezia

**Zambezia** môže byť:
*do roku 1895 poloficiálny názov územia dnešných štátov Zimbabwe, Zambia a časti Malawi, synonymá: Rodézia, Charterland, pozri Rodézia (19. storočie)
*Zambézia
Jaškovec

**Jaškovec** môže byť:

* prítok Lopušnej v Kozích chrbtoch, pozri Jaškovec (prítok Lopušnej)
* prítok Torysy v Levočských vrchoch, pozri Jaškovec (prítok Torysy)
Priečny potok (prítok Štrbského potoka)

**Priečny potok** je krátky potok v hornom Liptove, v západnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Štrbského potoka, meria 1,8 km a je tokom VI. rádu.

Tečie v západnej časti Popradskej kotliny, v geomorfologickej časti Štrbská pahorkatina, kde pramení južne od obce Štrba v lokalite Žľaby, v nadmorskej výške približne 845 m n. m. Od prameňa tečie najprv východným smerom, podteká cestu III. triedy Štrba - Vyšná Šuňava a z pravej strany priberá prítok z lokality Nižná brezina. Následne sa stáča a pokračuje k ústiu smerom na sever. Východojuhovýchodne od centra obce Štrba sa v nadmorskej výške cca 805 m n. m. vlieva do Štrbského potoka.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Zambézia

**Zambézia** (hist. aj **Zambezia**) môže byť :
*a) historicky: časť portugalskej kolónie Mozambik na území dnešných provincií Tete a Zambezia (ad b); bola spravovaná Zambezijskou spoločnosťou, mala rozlohu  a hlavné mesto Qualimane
*b) dnes: mozambická provincia, pozri Zambezia (provincia)

## Pozri aj
*Zambezia
Irma Allodiatorisová

**Dr. Irma Allodiatoris** (* 1. február 1912, Arad, Rumunsko - † 7. marec 1988, Budapešť, Maďarsko)

Menej známa muzeálna pracovníčka rumunského pôvodu, prírodovedkyňa, bibliografka, popularizátorka dejín zoológie, geológie, paleontológie a známa antropologička.

Dr. Irma Allodiatoris sa narodila v Rumunsku v roku 1912. 

Po skončení základného vzdelania pokračovala v štúdiu prírodných vied a neskôr pokračovala ďalej v štúdiu a venovala sa hlavne prírodovedným bibliografiám a celkove štúdiu dejín zoológie. Počas svojho života za zaoberala okrem už spomínaných okruhov i paleontológiou a antropológiou. 

Pre našu i česko-slovenskú prírodovedu a entomológiu majú význam hlavne jej práce, ktoré pojednávajú o prírodovedných bibliografiách z Karpatskej oblasti, kde sú zahrnutí i mnohí naši prírodovedci a entomológovia.                                                             

Dr. Irma Allodiatoris zomrela v Budapešti v roku 1988, kde pôsobila dlhé roky.
                             
## Zdroje informácií o autorke
* Okáli, I.: 1968, Recenzia práce: Allodiatoris, I.: Bibliographie der Zoologie im Karpathenbecken 1900 – 1925. Acta Rerum naturalium Musei nationali slovaci, 14(2): 160.
* Okáli, I. et al.: 1996, *[[Slovník slovenských zoológov a zoológov so vzťahmi k územiu Slovenska]]*. Stimul, Bratislava, 8 – 9.

## Bibliografia
* Allodiatoris, I.: 1958, Bibliographie der Anthropologie des Karpatenbeckens. Budapest, 183 pp.
* Allodiatoris, I.: 1963, Frivaldszky Imre (1799 – 1870). Élövilág, 8(6): 49 – 54.
* Allodiatoris, I.: 1965, Chernel István (1865 – 1922). Élövilág, 10(?): ?? – ??. 3. sz.
* Allodiatoris, I.: 1966, Bibliographie der Zoologie im Karpathenbecken 1900 – 1925. Budapest, Akadémiai Kiadó, 574 pp.

Maďarskí entomológovia
Kategória:Narodenia 1. februára
Kategória:Narodenia v 1912
Kategória:Úmrtia 7. marca
Kategória:Úmrtia v 1988
Julie Halardová-Decugisová

**Julie Halardová-Decugisová** (* 10. september 1970, Versailles, Francúzsko) je bývalá francúzska profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 12 turnajov WTA v dvojhre a 15 turnajov vo štvorhre.

## Finálové účasti na turnajoch WTA (45)

### Dvojhra - výhry (12)

### Dvojhra - prehry (8)

### Štvorhra - výhry (15)

### Štvorhra - prehry (10)

## Externé odkazy

Kategória:Francúzski tenisti
Kategória:Víťazi US Open
Kategória:Osobnosti z Versailles
Amy Frazierová

**Amy Frazierová** (* 19. september 1972, St. Louis, Missouri, USA) je bývalá americká profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 8 turnajov WTA v dvojhre a 4 turnaje vo štvorhre.

## Finálové účasti na turnajoch WTA (28)

### Dvojhra - výhry (8)

### Dvojhra - prehry (7)

### Štvorhra - výhry (4)

### Štvorhra - prehry (9)

## Externé odkazy

Kategória:Tenisti USA
Kategória:Osobnosti zo St. Louis
Asertívne právo

**Asertívne právo** je každé z desiatich základných asertívnych práv, ktoré sformuloval autor Manuel J. Smith. Tieto práva sa vyučujú ako súčasť rozvoja osobnosti na odstránenie neasertívneho, manipulatívneho správania z medziľudskej komunikácie.

Asertivita je popri agresivite a pasivite tretí spôsob medziľudského správania. Je pre všetkých zúčastnených výhodnejšia než manipulatívnosť a jej zaradenie do komunikačnej výbavy vyplýva aj z priaznivej spätnej väzby.

Asertívne práva vyplývajú z práva každého človeka rešpektovať jeho ľudskú dôstojnosť, slobodu a právo mať svoj názor a slobodne sa rozhodovať.

## Desať základných asertívnych práv
Desať základných asertívnych práv formuloval M. Smith v knihe *Keď poviem nie, cítim sa previnilo*.
# Právo sám posudzovať svoje vlastné správanie, myšlienky a emócie a byť za ne sám zodpovedný.
# Právo neponúkať žiadne výhovorky, ani ospravedlnenia vysvetľujúce svoje správanie.
# Právo sám posúdiť mieru zodpovednosti za riešenie problémov ostatných ľudí.
# Právo zmeniť názor.
# Právo robiť chyby — a byť za ne zodpovedný.
# Právo povedať *ja neviem*.
# Právo byť nezávislý od dobrej vôle a mienky iných.
# Právo robiť nelogické rozhodnutia.
# Právo povedať *ja nerozumiem*.
# Právo povedať *je mi to jedno*.
Asertívne práva slúžia ako prostriedok na ochranu práv a dôstojnosti jednotlivca v prípade manipulácie. I keď samy o sebe nie sú návodom na správanie, sú *filozofickým* základom asertívnych komunikačných techník, ktoré vedú k priamej, otvorenej a slobodnej komunikácii, k zachovaniu si sebaúcty a pôsobia kontramanipulatívne. 

## Pozri aj
* Asertivita

## Iné projekty

## Referencie


## Externé odkazy
* Inštitút aplikovanej psychológie a lingvistiky 

Kategória:Asertivita
Kategória:Šikanovanie
Kategória:Ľudské práva
Kategória:Spoločnosť
Kategória:Interpersonálne vzťahy
Kategória:Sloboda
Teplica (prítok Popradu)

**Teplica** je potok na strednom Spiši, v centrálnej časti okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Popradu, meria 4 km a je tokom IV. rádu.

## Priebeh toku
Tečie v Popradskej kotline, v časti Vrbovská pahorkatina, kde pramení juhozápadne od obce Spišská Teplica, na východoseverovýchodnom úpätí Černušovej (889,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 730 m n. m. Od prameňa tečie na sever, pričom sa esovito ohýba, zľava priberá dva krátke prítoky z lokality Kamence a prechodne tečie na východ. Sprava priberá ďalší krátky prítok, stáča sa na sever a preteká okrajom intravilánu Spišskej Teplice. Následne sa rozvetvuje na dve ramená, kým hlavné koryto tečie na sever, potom na východ, vedľajšie pravostranné rameno preteká cez intravilán obce na severovýchod. Severovýchodne od centra obce sa spájajú a potok tečie severovýchodným smerom, pod obcou priberá zľava prítok pritekajúci z oblasti miestneho kameňolomu. Odtiaľ tečie na krátkom úseku na sever, opäť zľava priberá krátky prítok z lokality Kúty a stáča sa východným smerom k ústiu. Západne od (centra) mesta Poprad ústi v nadmorskej výške cca 681 m n. m. do Popradu.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Krížna (prítok Potôčkov)

**Krížna** je potok na strednom Spiši, na území okresu Poprad. Je to pravostranný prítok Potôčkov, meria 3,3 km a je tokom V. rádu.

Tečie v Kozích chrbtoch, v podcelku Dúbrava, kde pramení na východnom svahu Krížového vrchu (1 102,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 075 m n. m. Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na sever, vzápätí sa stáča na východ a preteká lokalitou Repiská. Následne sa stáča na severovýchod, na dolnom toku obteká lokalitu Košiarová kolíska na ľavom brehu a zároveň sa esovito ohýba, pričom tečie najprv na východojuhovýchod a napokon na severoseverovýchod. Do Potôčkov sa vlieva južne od obce Spišská Teplica, na južnom úpätí vrchu Podstráň (797,9 m n. m.), v nadmorskej výške cca  Nepriberá žiadne prítoky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Kadluby

**Kadluby** sú potok na strednom Spiši, v centrálnej časti okresu Poprad. Je to jediný ľavostranný prítok Potôčkov, meria  a je tokom V. rádu.

Tečie v Popradskej kotline, v časti Vrbovská pahorkatina, pramení južne od obce Spišská Teplica, na severozápadnom úpätí Podstráne () v nadmorskej výške približne  Od prameňa tečie najprv na východ, následne  vytvára výrazný oblúk prehnutý na východ, esovito sa ohýba a prechodne tečie na severoseverozápad. Juhovýchodne od centra Spišskej Teplice sa stáča severovýchodným smerom a tečie v blízkosti obce na ľavom brehu. Napokon vstupuje na územie mesta Poprad, kde sa stáča na východ a západojuhozápadne od centra mesta sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Potôčkov. Potok preteká odlesnenou podhorskou poľnohospodárskou krajinou a nepriberá žiadne prítoky.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Popradu
Kategória:Vodné toky v okrese Poprad
Bohuslav Havránek

Prof. PhDr. **Bohuslav Havránek**, DrSc., (* 30. január 1893, Praha – † 2. marec 1978, Praha) bol český filológ, bohemista, profesor porovnávacej slovanskej filológie a čelný predstaviteľ Pražského lingvistického krúžku, profesor na Masarykovej univerzite v Brne, neskôr na Karlovej univerzite v Prahe, dlhoročný riaditeľ Ústavu pre jazyk český, člen viacerých akadémií vied, člen mnohých zahraničných lingvistických asociácií. Bol jednou z vedúcich osobností česko-slovenskej jazykovedy.

Jeho najvýznamnejšou prácou z odboru slavistiky je dvojzväzkové dielo *Genera verbi v slovanských jazycích* (1928, 1937), v ktorom sa okrem slovesného rodu zaoberá aj inými stránkami slovanského slovesa. Dôležitou oblasťou jeho vedeckej činnosti bola paleoslovenistika. Zaoberal sa otázkami cyrilo-metodovskej kultúry a jazyka staroslovienskych pamiatok českého pôvodu.

Jeho vedeckovýskumná práca v oblasti bohemistiky bola značne rozsiahla. Medzi najdôležitejšie diela patria *Československá vlastivěda* (3. zväzok, 1934), *Vývoj spisovného jazyka českého* (1936). Zúčastnil sa tvorby veľkých lexikografických diel spisovnej češtiny *Príručnom slovníku jazyka českého* (1942-1957) a na štvorzväzkovom *Slovníku spisovného jazyka českého* (1958-1971). 

## Publikácie
* *Genera verbi v slovanských jazycích I*, 1926
* *Linguistika obecná, indoevropská, slovanská a česká*, 1930
* *Genera verbi v slovanských jazycích II*, 1937
* *Staročeská literatura v hlaholském písemnictví charvatském; Expanse spisovné češtiny od 14. do 16. století*, 1939
* *Strukturalismus – Strukturální estetika – Strukturální linguistika – Strukturální věda o literatuře*, 1940
* *O básnickém jazyce*, 1947
* *Česká mluvnice – základní jazyková příručka*, 1951, spolu s Aloisom Jedličkom
* *Stručná mluvnice česká pro střední školu*, 1952, spolu s Aloisom Jedličkom

Kategória:Narodenia v 1893
Kategória:Úmrtia v 1978
Kategória:Českí jazykovedci
Kategória:Českí bohemisti
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Karlovej univerzity
Mary Joe Fernándezová

**Mary Joe Fernándezová** (* 19. august 1971, Dominikánska republika) je bývalá americká profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 7 turnajov WTA v dvojhre a 17 turnajov vo štvorhre.

## Finálové účasti na turnajoch WTA (59)

### Dvojhra - výhry (7)

### Dvojhra - prehry (9)

### Štvorhra - výhry (19)

### Štvorhra - prehry (24)

## Externé odkazy

Kategória:Tenisti USA
Kategória:Víťazi Australian Open
Kategória:Víťazi French Open
Kategória:Víťazky Fed Cupu
Kategória:Olympijskí víťazi USA
Kategória:Olympijskí víťazi v tenise
Gigi Fernándezová

**Gigi Fernándezová** (* 22. február 1964, San Juan, Portoriko) je bývalá americká profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 2 turnaje WTA v dvojhre a 69 turnajov vo štvorhre.

## Finálové účasti na turnajoch WTA (123)

### Dvojhra - výhry (2)

### Dvojhra - prehry (4)

### Štvorhra - výhry (68)

### Štvorhra - prehry (49)

## Iné projekty

## Externé odkazy

Kategória:Tenisti USA
Kategória:Portorickí tenisti
Kategória:Víťazi Australian Open
Kategória:Víťazi French Open
Kategória:Víťazi Wimbledonu
Kategória:Víťazi US Open
Kategória:Olympijskí víťazi v tenise
Kategória:Víťazky Fed Cupu
Oblasť (RŠÚJ 2)

thumb|300px|right|Oblasti Slovenska**Oblasť** (v európskych textoch označovaná aj ako **región (v užšom zmysle)** alebo **zoskupenie krajov**) je štatistická územná jednotka regionálnej úrovne druhého rádu (v európskej terminológii NUTS 2) na Slovensku.

Oblasti sú:
* Bratislavský kraj (SK01) - oblasť je vymedzená územím Bratislavského kraja,
* Západné Slovensko (SK02) - oblasť je vymedzená územím Trnavského kraja, Trenčianskeho kraja a Nitrianskeho kraja,
* Stredné Slovensko (SK03) - oblasť je vymedzená územím Žilinského kraja a Banskobystrického kraja,
* Východné Slovensko (SK04) - oblasť je vymedzená územím Prešovského kraja a Košického kraja

Kategória:Administratívne členenie Slovenska
Amánulláh Chán

**Amánulláh Chán** () alebo **Amánulláh Chan** (* 1. jún 1892, Paghman, Afganistan – † 25. apríl 1960, Zürich, Švajčiarsko) bol emir Afganského emirátu (19191926) a neskôr kráľ Afganského kráľovstva (19261929).

Nastúpil na trón po zavraždení svojho otca emira Habíbulláha Chána. Prijal modernizačný program kemalistických reforiem, v roku 1923 vyhlásil novú ústavu, a v roku 1926 nahradil titul emir (princ) titulom šáh (kráľ). Jeho program vzbudil odpor miestnych kmeňov aj duchovných, za povstania v roku 1929 musel utiecť z krajiny. Napriek snahám Nemecka aj Sovietskeho zväzu získať ho k protibritskej politike sa do politiky už nevrátil.

## Reformy
[thumb|left|300px|Amanullah Khan, rozsah Európske turné s [Mustafa Kemal Atatürk v Ankara, (1928).]]
Amánulláh Chán sa snažil pozdvihnúť zaostalú krajinu reformami. Inšpiráciu hľadal nielen v moslimskom Turecku a Indii, ale aj v ďalekom Francúzsku. V tom čase žili obyvatelia Afganistanu rovnako ako počas vlády Talibanu. Feudálny štát bol v skutočnosti len agregátom rozhádaných kmeňov a verejnú mienku ovládali síce nevzdelaní, ale o to zanietenejší mulláhovia, moslimskí duchovní. A s duchovenstvom sa Amánulláh dostal čoskoro do konfliktu.

Roku 1923 vyhlásil prvú afganskú ústavu, vypracovanú predstaviteľmi pokrokového mladoafganského hnutia. Skonfiškoval pôdu patriacu obskúrnym náboženským nadáciám a založil laické školy, vyučujúce okrem koránu aj moderné vedy. Konzervatívne duchovenstvo sfanatizovalo masy nevzdelaných roľníkov a už roku 1924 vypuklo v meste Chóst protivládne povstanie. Emir musel väčšinu reforiem odvolať.

V roku 1927 sa vybral na cestu do zahraničia. Cez Indiu a Egypt sa dostal do Európy, kde navštívil Taliansko, Francúzsko, Nemecko, Anglicko a cez ZSSR, Turecko a Irán sa vrátil domov. Plný nezvyčajných dojmov zvolal Loja Džirgu, veľkú radu afganských kmeňov. Na jej zasadnutí predniesol rad nových návrhov. Skostnatené islamské zvykové právo šaría nahradil svetskými zákonmi. Súdnu moc odňal duchovenstvu a preniesol ju na štát. Postaral sa aj o práva žien. Určil spodnú hranicu pre uzavretie manželstva (18 rokov), zaviedol koedukáciu chlapcov a dievčat (do 11 rokov) a zakázal mnohoženstvo. Vrcholom bolo, keď verejne, pred celou Loja Džirgou, sňal vlastnej manželke závoj (čador) a vyzval ostatných, aby urobili to isté.

## Koniec vlády
Šokovaní vyslanci kmeňov a duchovní začali pripravovať povstanie. Koncom roku 1928 vydali islamskí učenci fatvu (náboženský edikt) obviňujúcu kráľa z bezbožnosti a zbavujúcu ho trónu. Zoči voči ozbrojeným fanatikom, sa emir v noci z 13. na 14. januára 1929 vzdal trónu a ušiel z Afganistanu. Zabudnutý reformný monarcha zomrel v európskom exile vyše 30 rokov po nútenej abdikácii.

## Externé odkazy
* Historické fotky afganských kráľov 
* Biografia Amánulláha Chana

Kategória:Vládcovia Afganistanu
Kategória:Nositelia Radu svätého Alexandra Nevského
Kategória:Nositelia veľkokríža Radu čestnej légie
Kategória:Rytieri veľkokríža Rádu Kristovho
Kategória:Nositelia Radu bielej orlice
Valónsko

**Valónsko** môže byť:
*všeobecne: územie obývané Valónmi, teda jazykové územie v Belgicku a Francúzsku, pozri Valóni
*Valónsky región a jemu zodpovedajúce územie
*len francúzsky hovoriaca časť Valónskeho regiónu alebo celého Belgicka (t. j. Francúzske spoločenstvo Belgicka)
Luxembourg

**Luxembourg** (po fr.) alebo **Luxemburg** (po hol. a po nem.) môže byť:
* provincia Belgicka, pozri Luxembourg (provincia)
* kantón v Luxembursku, pozri Luxemburg (kantón)
* okres v Luxembursku, pozri Luxemburg (okres)
* obec v Luxembursku (v oblasti hlavného mesta), pozri Luxemburg (obec)
* miestny názov mesta Luxemburg, pozri Luxemburg (mesto)
* miestny názov štátu Luxembursko

**Luxembourg** môže byť:
* skrátene Arrondissement du Luxembourg, teda 6. obvod Paríža, pozri 6. obvod (Paríž)
* sídlo v USA:
** Luxemburg (Wisconsin)
** Luxemburg (Minnesota)
** Luxemburg (Iowa)
* britská hudobná skupina, pozri Luxembourg (hudobná skupina)
* album od The Bluetone, pozri Luxembourg (The Bluetone)

**Luxemburg** môže byť:
* bývalý názov mesta Bolnisi v Gruzínsku
* dedina v Kirgizsku, pozri Luxemburg (Kirgizsko)

## Pozri aj
* Luxemburgovci
* Luxemburský palác
* Luxemburské záhrady
* Radio Luxembourg
* Musée du Luxembourg
Mikroregión Stredné a dolné Poiplie

**Mikroregión Stredné a dolné Poiplie** je mikroregión registrovaný na Krajskom úrade v Nitre. Má rozlohu 136 km² a počet obyvateľov 5 531. Nachádza sa v okrese Levice a zaberá územie 10 obcí.

Jeho súčasťou sú tieto obce:
*Bory
*Demandice
*Hokovce
*Horné Semerovce
*Hrkovce
*Ipeľský Sokolec
*Kubáňovo
*Lontov
*Sazdice
*Slatina

Kategória:Mikroregióny na Slovensku
Kategória:Okres Levice
Supraphon

**Supraphon** je české hudobné vydavateľstvo, jedna z najvýznamnejších českých gramofónových spoločností, ktorá má registrovanú značku už od roku 1932. Do roku 1992 česko-slovenské hudobné vydavateľstvo fungujúce aj pod označením Gramofonové závody, n. p., SHV (Státní Hudební vydavatelství, n. p.), Supraphon np, Supraphon sp. Od roku 1950 až do roku 1990 bol hlavnou domácou česko-slovenskou gramofónovou spoločnosťou, rovnako exportnou pod značkou Artia, ale aj spočiatku monopolným distribútorom licenčných zahraničných verzií pre domáci trh. Jeho pôvodný popový a džezový katalóg vlastnil v rokoch 1994 – 1998 Bonton Music a potom SONY MUSIC/BONTON (SLOVAKIA) s.r.o. v rokoch 1998 – 2003. Dnes archív Supraphonu predstavuje opäť veľkú zbierku unikátnych nahrávok, približne 55 000 pop / rock, 30 000 klasická hudba, 8 000 ľudová hudba, 5 000 hovorené slovo a 3 000 džezová produkcia. Taktiež vydavateľstvo vlastní katalóg bývalého česko-slovenského hudobného vydavateľstva Panton, ako aj katalóg vydavateľstva Bonton Music z obdobia rokov 1990 – 1997. 

Archív Supraphonu je najrozsiahlejším hudobným archívom v Česku.

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Supraphonu 
* Supraphononline – Online obchod s hudbou
*  Supraphon na Discogs. 

Supraphon
Kategória:Podniky v Česko-Slovensku
Kukučínova ulica (Košice)

**Kukučínova ulica** v Košiciach leží v mestskej časti Juh v okrese Košice IV.

## Vývoj názvu ulice
So zmenami politických režimov sa menil i jej názov: 
* do 1918 Kinizsi utcza
* 1918 - 1934/36? Kinizsiho ulica, Kinižiho ulica
* 1934/36? - 10.11.1938 Kukučínova ulica
* 10.11.1938 - jar 1945 Kinizsi-utca
* jar 1945 - dodnes Kukučínova ulica

V medzivojnovom období sa na tejto ulici nachádzali vojenské sklady, vojenské zásobárne pre kasárne delostreleckého pluku číslo 111.

Kategória:Ulice v Košiciach
Kupeckého ulica (Košice)

**Kupeckého ulica** v Košiciach leží v mestskej časti Juh v okrese Košice IV. Ulica vznikla v druhej polovici 30. rokov 20. storočia.

## Vývoj názvu ulice
So zmenami politických režimov sa menil i jej názov: 
* druhá polovica 30. rokov - 10.11.1938 Kupeckého ulica
* 10.11.1938 - jar 1945 Klimkovics-utca
* jar 1945 - dodnes Kupeckého ulica

Kategória:Ulice v Košiciach
Kuzmányho ulica (Košice)

**Kuzmányho ulica**, pomenovaná podľa slovenského spisovateľa Karola Kuzmányho (1806 - 1866), leží v Košiciach v mestskej časti Staré mesto v okrese Košice I. Ulica vznikla v druhej polovici 19. storočia.

## Vývoj názvu ulice
So zmenami politických režimov sa menil i jej názov:
* 1918 Bethlen körút, Bethlén körút, Bethlen Gábor körút
* 1918 - 10. november 1938 Bethlenova okružná
* 10. november 1938 - jar 1945 Bethlen Gábor-körút
* jar 1945 - koniec 60. rokov Kuzmányho okružná
* 60. rokov - dodnes Kuzmányho

Prípona "okružná" bola z názvu ulice vypustená po prerušení mestského okruhu Engelsova - Marxova - Hviezdoslavova - Kuzmányho - (Moyzesova) - Štúrova - Kirovova výstavbou novej železničnej a autobusovej stanice, ktorou bola prerušená Engelsova, dnešná Bencúrova ulica. Pred názvom Betlen körút mala pomenovania ako: *Exercir platz* (Cvičisko), *Xistus nationum* (Alej národov), *Promenade*, *Felső*, *Közép* a *Alsó Külsétány* (Vyšná, Stredná, Nižná promenáda).

## Objekty
* Angels Aréna
* Riaditeľstvo Policajného zboru Košice I.
* Business Centre Košice
* Hlavná pošta

## MHD
* električková doprava: linky č. 2, 4, 7
* autobusová doprava: linky č. 12, 17, 36

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Ulice v Košiciach
Poiplie

**Poiplie** môže byť:
*územie pozdĺž rieky Ipeľ
*slovenský región, pozri Poiplie (región)
*Euroregión Poiplie
*Chránené vtáčie územie Poiplie
Prix de Rome

**Prix de Rome** (*Rímska cena*) bolo ocenenie každoročne udeľované vo Francúzsku, významným umelcom.  

Tradícia ceny bola založená v roku 1603. Udeľovala sa najskôr v troch kategóriáchmaľba, sochárstvo a architektúra; v roku 1803 pribudla hudba a v roku 1804 rytina. Ocenenie bolo udelené na základe prebehnutej súťaže a výhra mala charakter štipendijného pobytu v Manciniho paláci a neskôr vo Vile Medici v Ríme. Cena bola udeľovaná do roku 1968.

Získanie Prix de Rome znamenalo veľkú prestíž a jej udeľovanie sprevádzalo niekoľko škandálov. Najznámejší sa udial v 20. storočí, kedy sa skladateľovi Mauricovi Ravelovi nepodarilo cenu získať ani na piaty pokus.


Kategória:Francúzske ocenenia v umení
Kategória:Francúzske hudobné ocenenia
Kategória:Štipendiá
Mut (egyptská bohyňa)

thumb|Mut
**Mut** (, ) bola staroegyptská bohyňa-matka, ktorá bola v svojich roznych aspektoch uctievaná v starovekom Egypte. Prvky jej kultu, jej význam i postavenie v panteóne egyptských božstiev sa menili v závislosti od práve vládnucej dynastie a doby.

## Mytológia
Meno Mut (znamená „Matka“) bolo povodne len jedným z titulov iného božstva, Nun, prvotných kozmických vod, z ktorých sa vynorilo slnko. V priebehu vekov sa však začalo rozlišovať medzi týmito pravodami a ich materským potenciálom a z Mut sa stalo samostatné božstvo, matka-stvoriteľka, ktorá dala vzniknúť vesmíru.

Počas Strednej ríše vzostup Téb a ich kultového boha Amona viedol k tomu, že Mut bola prijatá za Amonovu božskú manželku namiesto anonymnej Amaunet. Ich spoločným synom sa stal Chons.

Hieroglyf označujúci Mut a materstvo je sup, pretože Egypťania verili, že supy sú veľmi materské vtáky. Pretože samci a samice supa sa od seba výrazne znakovo neodlišujú, mysleli si Egypťania, že nejestvujú supí samci. Namiesto toho verili, že supy sa nerodia ako iné tvory, ale sú počaté samotným vetrom. Preto ani Mut nemala rodičov ale bola stvorená z ničoho a nemala vlastné deti. Chonsa si musela adoptovať.

Povodne bol týmto adoptovaným synom bohyne Menthu, boh vojny, ktorý tvoril s Amonom a Mut Tébsku triádu. Pretože však posvätná nádrž Mutinho chrámu mala podobu polmesiaca, nahradil Menthua neskôr ako Mutin syn mesačný boh Chons.

### Mut ako bohyňa-ochrankyňa Egypta
Horný i Dolný Egypt mali povodne svoje ochranné božstvá – supicu Nechbet a kobru Vadžet. Obe časti zeme mali tiež svoje bohyne-ochrankyne v boji (s podobou levice), dolnoegyptskú Bastet a hornoegyptskú Sechmet. Po tom, ako sa Téby stali strediskom celého Egypta, Mut postupne tieto staršie bohyne vytlačila z ich pozícii. Už skôr došlo k syntéze Nechbet so Sechmet a Vadžet s Bastet, ale Mut ich navyše asimilovala ako Mut-Vadžet-Bast a Mut-Sechmet-Bast. Mut splynula tiež s Menhit, ďalšou bohyňou-levicou a manželkou svojho syna Chonsa, ako Mut-Sechmet-Bast-Menhit. Nakoniec sa stala i Mut-Nechbet.

V dosledku ďalších zmien v staroegyptskom panteóne, po stotžnení bohov Ré a Amona, prenikla Mut i do Enneady. Ako panenská matka bola stotožňovaná s Réovou manželkou Hathor, kravskou bohyňou a matkou Hora. V tejto funkcii neskôr splynula s inou matkou Hora Eset a nakoniec bola známa ako Mut-Hathor a Mut-Eset-Nechbet. Stala sa tak najvýznamnejším staroegyptským ženským božstvom, ktoré v sebe zlučovalo aspekty všetkých egyptských bohýň (titulované jednoducho ako Eset), a ochrankyňou kráľovny.

## Podoba
Mut bola zobrazovaná ako žena so supími krídlami držiaca anch, korunovaná spojenou korunou Horného a Dolného Egypta, s perom bohyne Maat pri svojich nohách. Býva odetá v modrej a červenej. V dosledku početných premien býva zobrazovaná aj roznymi atribútmi iných bohýň – ako kobra, mačka, krava alebo levica.

Mutina titulatúra obsahuje označenia: „Matka sveta“, „Oko boha Ré“, „Kráľovná bohýň“, „Pani nebies“, „Matka bohov“ a „Tá, ktorá rodí, ale sama nebola nikým zrodená“.

## Iné projekty

Kategória:Egyptské bohyne
Kategória:Bohyne stvoriteľky
Carnegie Hall Tower

thumb|Carnegie Hall Tower

**Carnegie Hall Tower** je 60-poschodový mrakodrap na 57. ulici v New Yorku. Je súčasťou zoskupenia troch mrakodrapov spolu s CitySpire Center a Metropolitan Tower. Budova je postavená v architektonickom štýle v harmónii so susednou Carnegie Hall.

Má výšku 231 metrov a postavená bola v roku 1991. Autorom budovy je argentínsky architekt César Pelli.

## Pozri aj
* Zoznam najvyšších budov v New Yorku

## Iné projekty

Kategória:Mrakodrapy v New Yorku
Kategória:Architektúra z 1991
Noatun

**Noatun** môže byť:
*miesto v severskej mytológii, pozri Nóatún (mytológia)
*prehrávač zvuku v prostredí KDE, pozri Noatun (audio)
Noatun (audio)

thumb|right|Noatun prehrávajúci video.
**Noatun** je jeden z hlavných multimediálnych prehrávačov v KDE. Podporuje rôzne formáty, vrátane Ogg Vorbis a Wav.

Noatun má plne nastaviteľné rozhranie (okrem iných podporuje aj klasické Winamp, XMMS a KJöfol skiny) a môže byť rozšírený pomocou pluginov, pridávajúcich napr. vizualizačnú funkcionalitu. 

V súčasnosti je kritizovaný pre relatívne pomalý vývoj a redundanciu s ostatnými prehrávačmi KDE ako sú JuK and Amarok.

## Referencie

## Externé odkazy
* noatun.kde.org 

Kategória:Multimediálne prehrávače
Purány

**Purány** alebo zriedkavo **purána** (jednotné číslo: **purána** alebo **puránam**; sanskritský kmeň v jednotnom čísle *purána*, sanskritský nominatív v jednotnom čísle *puránam*) sú skupina dôležitých hinduistických textov. Sú to staré indické náboženské básne určené na to, aby uchovávala stáré tradicie (puránam). Existuje 18 hlavných purán, ktoré sú venované Višnuovi, Šivovi, Brahmovi a i. Sú zaradené do skupiny doplnkových védskych písiem.

Existuje 18 purán, z ktorých najvýznamnejšia je *[[Bhágavata Purána]]*.

## Externé odkazy
* 

Kategória:Hinduizmus
Kategória:Kroniky
Kategória:Sanskritské výrazy
Skupina afrických, karibských a tichomorských štátov

thumb|Štáty AKT

**Skupina afrických, karibských a tichomorských štátov**, skrátene **skupina AKT / štáty AKT / AKT** (po anglicky *African, Caribbean and Pacific Group of States*, *ACP group/ ACP states / ACP*) je medzinárodná organizácia niektorých afrických, karibských a tichomorských štátov.

Pôvodne bola tvorená štátmi, ktoré podpísali "Georgetownskú dohodu o organizácii Skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov" (1975) ako aj Lomskú konvenciu (1975; od roku 2000 nahradenú Dohodou z Cotonou), ale v zmysle Georgetownskej dohody k nej môžu pristúpiť aj štáty, ktoré len podpísali Lomskú konvenciu (Dohodu z Cotonou), ak dostanú súhlas Rady ministrov AKT.

Cieľom organizácie je realizovať Lomskú konvenciu/Dohodu z Cotonou (teda zvláštny multilaterálny zmluvný vzťah s Európskou úniou) a rozvíjať vzájomný obchod členských štátov, ako aj obchod vôbec.

Až do roku 2000 platilo, že sa tieto krajiny podľa zmluvy tešili výnimočnému zaobchádzaniu zo strany Európskej únie. Pre väčšinu poľnohospodárskych plodín ako aj pre všetky dodávky nerastných surovín a priemyslových výrobkov mali krajiny AKT zabezpečené bezcolný prístup na trh EÚ. Okrem toho im Európska únia poskytovala nemalé prostriedky vo forme rozvojovej pomoci a vyrovnávacích platieb STABEX a SYSMIN určených na zmiernenie dopadov výkyvov cien tropických plodín a nerastných surovín.

Dohoda z Cotonou je do značnej miery odpoveďou na dlhodobý medzinárodný tlak zameraný na odstránenie výhod odporujúcich pravidlám Svetovej obchodnej organizácie.

V súčasnosti zahŕňa skupina 79 krajín:

## Afrika

## Karibská oblasť

## Tichomorie

## Externé odkazy

* Sekretariát AKT
* http://www.acp.int/en/faq.htm

Kategória:Medzinárodné organizácie
Kategória:Európska únia
Kategória:Afrika
Kategória:Karibik
Spotreba

**Spotreba** alebo **konzum** môže byť:
*(spravidla pravidelné) odčerpanie/odobratie, spravidla až vyčerpanie, a použitie na istý účel
*v ekonómii: konečné, skutočné krytie potrieb, pozri spotreba (ekonómia)

**Spotreba** môže byť:
*množstvo (spravidla pravidelne) odčerpávané/odoberané, spravidla až vyčerpávané, a použité na istý účel
*v technických aplikáciách spaľujúcich palivo: spotreba paliva
** spotreba paliva spaľovacieho motora, pozri merná spotreba paliva (motor)
** spotreba paliva automobilu poháňaného spaľovacím motorom, pozri spotreba paliva (automobil)

**Konzum** môže byť:
*hovorovo: (nákupné a) spotrebné družstvo a/alebo jeho predajňa
*konzumovanie potravín, požívanie potravín (a podobných látok)
Konzumácia

**Konzumácia** alebo **konzumovanie** môže byť:
* prijímanie (požívanie) potravín, pochutín a nápojov, jedenie a pitie, pozri konzumácia (biológia)
* v ekonómii: uspokojovanie bežných potrieb, spotreba, pozri spotreba (ekonómia)
* v práve: dokonanie činnosti či skutku (napr. konzumácia trestného činu), pozri konzumácia (právo)

**Konzumácia** môže byť aj:
* strava podávaná v stravovacom zariadení

## Pozri aj
* konzum
* konzumácia manželstva
* konzumerismus
* kultúrna spotreba
Veľký Bysterec

**Veľký Bysterec** je mestská časť Dolného Kubína, do roku 1949 samostatná obec. Založená bola v 13. storočí.

## Poloha
Sídlisko Bysterec sa nachádza na pravom brehu rieky Orava, západne od centra mesta Dolný Kubín. 

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Dedinská zvonica, murovaná stavba s prvkami neogotiky na pôdoryse štvorca. Zvonica má rezonančné otvory ukončené lomeným oblúkom, ukončená je ihlancovou helmicou. Zvonica spolu s priľahlou studňou predstavuje jediné dochované pamiatky pôvodnej dediny Veľký Bysterec, ktorá bola v druhej polovici 20. storočia nahradená panelovým sídliskom. 

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mesta Dolný Kubín
* História mestskej časti Bysterec - Dolný Kubín

Kategória:Mestské časti Dolného Kubína
Filadelfia

**Filadelfia** môže byť:
* starší slovenský a súčasný poľský, španielsky a taliansky názov pre veľkomesto Philadelphia v Spojených štátoch
* staroveký a stredoveký názov mesta Alaşehir v Turecku
* mesto:
** mesto v Kolumbii v departmente Caldas, pozri Filadelfia (Kolumbia)
** mesto v Kostarike v provincii Guanacaste, pozri Filadelfia (Kostarika)
** mesto v Paraguaji v departmente Boquerón, pozri Filadelfia (Paraguaj)
* obec v Taliansku v regióne Kalábria, pozri Filadelfia (Taliansko)
* Nea Filadelfeia, súčasť obce Filadelfeia-Chalkidona, predmestie Atén v Grécku
* Stadio Filadelfia, zaniknutý multifunkčný štadión v Turíne v Taliansku

**Filadélfia** môže byť:
* portugalský názov pre veľkomesto Philadelphia v Spojených štátoch
* obec:
** obec v Brazílii v štáte Tocantins, pozri Filadélfia (Tocantins)
** obec v Brazílii v štáte Bahia, pozri Filadélfia (Bahia)

 
**Filadelfia** alebo **Filadelfeia** (*Φιλαδελφεῖα*) môže byť aj:
* antické mesto v Egypte, pozri Filadelfia (Egypt)
* antické mesto v Lýdii, pozri Filadefia (Lýdia)
* antické mesto v maloázijskej Kilíkii, pozri Filadefia (Kilíkia)
Converse (obuv)

right|thumb|Obuv značky Converse

**Converse** je americký výrobca športovej obuvi. Založil ju Marquis M. Converse v roku 1908 v Maldene (Massachusetts).

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Converse Latam
* oficiálna stránka

Kategória:Podniky v USA
Kategória:Obuvnícke podniky
Sálska dynastia

Panovníci **Sálskej dynastie** vládli v Svätej ríši rímskej od roku 1024, kedy nastúpil na trón Konrád II. Sálsky. Vystriedali tak dynastiu Saskú. Sálska dynastia sa tiež niekedy označuje ako Henrichovská, podľa častého mena panovníkov – Henrich. Ich domovinou boli Franky. Všetci rímskonemeckí panovníci z tejto dynastie sa stali cisármi.

Sálska dynastia vládla až do roku 1125. Po smrti bezdetného Henricha V. bol kráľom zvolený Lothar III., ktorého vláda bola iba medziobdobím pred nástupom Hohenstaufovcov na trón roku 1138.

## Rodové väzby
Zakladateľom dynastie bol Werner z Wormsu a jeho syn Konrád Červený, lotrinský vojvoda, ktorý zomrel roku 955. Konrád sa oženil s Luitgardou, dcérou cisára Ota I. Ich synom bol Otto I. Korutánsky (vládol 9781004). Synmi vojvodu Ota boli neskorší pápež Gregor V., Konrád a Henrich. Synom Henricha bol prvý cisár zo sálskej dynastie Konrád II. Sálsky.

Prvý rímskonemecký kráľ z dynastie Hohenstaufovcov Konrád III. bol vnukom cisára Henricha IV. Dedičkou sálskych teritórií bola Agnes, dcéra Henricha IV. a sestra Henricha V. Z jej prvého manželstva sa odvodzuje cisársky rod Hohenstaufovcov a z druhého manželstva rakúsky vládnuci rod Babenbergovcov, ktorých zástupcovia boli volení za panovníkov v rakúskom vojvodstve najmä vďaka tejto konexii, za základe Privilegia minus.

## Sálska dynastia (10241125)
*Konrád II. Sálsky (10241039), od roku 1027 cisár
*Henrich III. Čierny (10391056), od roku 1046 cisár
*Henrich IV. (10561106), od roku 1084 cisár, zosadený
**Konrád Franský (10871093), vzdorkráľ, zosadený
*Henrich V. (11061125), od roku 1111 cisár

## Iné projekty


Kategória:Dejiny Nemecka
Converse

**Converse** môže byť:
*výrobca športovej obuvi, pozri Converse (obuv)
* sídlo:
**Converse (Indiana)
**Converse (Louisiana)
**Converse (Texas)
Medvedí potok (prítok Ipoltice)

**Medvedí potok** je potok v hornom Liptove, v juhovýchodnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Ipoltice, meria 4,8 km a je tokom IV. rádu. Tečie územím NAPANT-u. 

Tečie v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, na severozápadnom svahu Veľkej Vápenice (1 691,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 480 m n. m. Od prameňa tečie severoseverovýchodným smerom a sprava priberá najprv krátky prítok prameniaci severne od kóty 1 674,6 m, potom prítok (1 110,3 m n. m.) z juhozápadného svahu Medvedej (1 569,7 m n. m.). Ďalej preteká Medveďou dolinou, kde sprava priberá prítok zo severozápadného svahu Medvedej, následne zľava prítok zo severoseverovýchodného svahu Malej Vápenice (1 486,7 m n. m.) a opäť z pravej strany najvýznamnejší prítok (1,8 km) zo severovýchodného svahu Medvedej, ktorý preteká Horárskou dolinou. Napokon sa stáča severozápadným smerom, tečie popri horárni Medvedia na pravom brehu a južne od záveru doliny Ipoltica ústi v nadmorskej výške cca 827,5 m n. m. do Ipoltice.

## Referencie

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš
Driečna

**Driečna** môže byť:

* miestna časť obce Vladiča v okrese Stropkov, pozri Driečna (Vladiča)
* dolina v Nízkych Tatrách, pozri Driečna dolina
* potok v Laboreckej vrchovine, pozri Driečna (prítok Chotčianky)
* potok v Nízkych Tatrách, pozri Driečna (prítok Ipoltice)
* chránený areál, pozri Driečna (chránený areál)
Jozef Petrašovič

**Jozef Petrašovič** (* 16. október 1918, Stročín – † 8. máj 1995, Prešov) bol slovenský stredoškolský pedagóg a entomológ, ktorý má skôr regionálny význam ako faunistik v oblasti východného Slovenska. Bol tiež člen Slovenskej entomologickej spoločnosti pri SAV. 

Svoju dráhu pedagóga začal po úspešnom ukončení vysokoškolského štúdia na Prírodovedeckej fakulte Slovenskej univerzity v Bratislave, kedy začína vyučovať na Štátnom ruskom gymnáziu v Prešove. Vzhľadom na skutočnosť, že bol synom grécko-katolíckeho duchovného, ktorý zahynul počas rokov komunizmu v Leopoldove, bol prepustený zo štátnych služieb. Neskôr pôsobil na Pedagogickej fakulte UPJŠ v Prešove na katedre biológie a potom aj na Prírodovedeckej fakulte UPJŠ v Košiciach. Pracoval na väčšine vedecko-výskumných projektov, ktoré tieto pracoviská v rámci svojich aktivít riešili. Zaoberal sa hlavne výskumom rýb, cicavcov a hmyzu. 

Svoj voľný čas venoval zberu a výskumu motýľov. Úzko spolupracoval s viacerými významnými slovenskými entomológmi, hlavne však s profesorom Andrejom Reiprichom zo Spišskej Novej Vsi. Počas svojich entomologických aktivít preskúmal faunu pohoria Čergov, vodnej nádrže a okolia Domaše, Fintickú lokalitu v Kapušanských vrchoch, Zobranú v Slanských vrchoch i okolie Prešova. Pri svojej práci však nikdy nezabúdal ani na ochranu prírody a krajiny a významne ňou prispel k poznaniu fauny východného Slovenska. V máji až júni roku 1997 bola na jeho pamiatku otvorená v Šarišskom múzeu v Prešove výstava pod názvom: „Zbierka motýľov Jozefa Petrašoviča“. Výstava predstavovala ucelenú zbierku niekoľko tisíc motýľov, ktoré zozbieral a determinoval tento významný východoslovenský entomológ – lepidopterológ.

Zomrel 8. mája 1995 v Prešove.

Jeho zbierka motýľov je uložená vo Východoslovenskom múzeu v Košiciach a Vlastivednom múzeu v Hanušovciach nad Topľou.

## Bibliografia
* Reiprich, A. et Petrašovič, J.: 1972, Nové druhy motýľov pre chránenú krajinnú oblast Slovenský raj a okolie Spišskej Novej Vsi z rokov 1970 – 1971. Ochrana fauny (Bratislava), 
* Reiprich, A. et Petrašovič, J.: 1974, Nové druhy motýľov (Lepidoptera) pre Slovensko z východnej časti SSR. Zprávy Čsl. společnosti entomologické pri ČSAV (Praha), 4 pp. 
* Reiprich, A. et Petrašovič, J.: 1976, Dodatok k zoznamu motýľej fauny Slovenského raja a okolia Spišskej Novej Vsi za roky 1974 – 1975. Zborník Východoslovenského múzea v Košiciach, 
* Petrašovič, J. et Reiprich A.: 1992, Motýle (Lepidoptera) pobrežného pásma vodnej nádrže Veľká Domaša. 26 pp.

## Zdroje
* Okali, I. et al.: 1996, *[[Slovník slovenských zoológov a zoológov so vzťahmi k územiu Slovenska]]*, 93.
* Koleška, Z.: 1998, Seznam biografií československých entomologů (entomologové nežijící) II. Dodatky, doplňky a opravy biografických hesel "Seznam biorafií čs. entomologů (entomologové nežijící) I" ve zvazcích 1-15 z let 1979-1995. In: Klapalekiana, 34 (supplementum) 1 - 238, (heslo: Petrašovič, Jozef: p. 190). 
* Groll, E. K. [ed.]: 2006, Entomologen der Welt (Biographien, Sammlungsverbleib). Datenbank 2. Version, DEI im ZALF e. V.: „Petrašovič Jozef": 

Kategória:Slovenskí entomológovia
Kategória:Osobnosti zo Stročína
Pohár federácie 2007

**[[Pohár federácie]] 2007** je 45. ročník najdôležitejšej súťaže národných tímov v ženskom tenise. Súťaže sa zúčastnilo 74 tímov. Vo finále, ktoré sa hralo 15. a 16. septembra presvedčivo zvíťazili ruské reprezentantky na družstvom Talianska 4:0 a stali sa po tretíkrát víťazkami Pohára federácie.

## Svetová skupina

### Play-off

Porazení z prvého kola hrali play-off Svetovej skupiny s víťazmi Svetovej skupiny II.

### Finále

## Svetová skupina - play-off

Dátum: 14.-15. júl

## Svetová skupina II

Dátum: 21.-22. apríl

Víťazné tímy postúpili do play-off o Svetovú skupinu. Porazené tímy hrali play-off o Svetovú skupinu II.

## Svetová skupina II - play-off

Štyri porazené tímy zo Svetovej skupiny II budú hrať play-off proti kvalifikantom. Dva tímy sa kvalifikujú z Euroafrickej zóny I, jeden tím z Ázijskooceánskej zóny a jeden tím z Americkej zóny.

Dátum: 14.-15. júl

## Americká zóna

### Skupina I

* Argentína postúpila do play-off Svetovej skupiny II.
* Čile a Domikánska republika zostúpili do Skupiny II.

### Skupina II

* Paraguaj a Uruguaj postúpili do Skupiny I.

## Ázijskooceánska zóna

### Skupina I

* Čínsky Tchaj-pej postúpil do play-off Svetovej skupiny.

## Euroafrická zóna

### Skupina I

* Srbsko a Ukrajina postúpili do play-off Svetovej skupiny II
* Estónsko a Litva zostúpili do Skupiny II.

### Skupina II

* Gruzínsko a Portugalsko postúpili do Skupiny I.
* Fínsko a Nórsko zostúpili do Skupiny III.

### Skupina III

* Írsko a Turecko budú v roku 2008 hrať v Skupine II.


Kategória:Pohár federácie
Driečna (prítok Ipoltice)

**Driečna** je potok v hornom Liptove, v juhovýchodnej časti okresu Liptovský Mikuláš. Je to pravostranný prítok Ipoltice, meria  a je tokom IV. rádu. Tečie na území NAPANT-u.

## Prameň
Tečie v Nízkych Tatrách, v podcelku Kráľovohoľské Tatry, kde pramení na západo-juhozápadnom svahu Veľkej Vápenice () v nadmorskej výške  

## Opis toku
Od prameňa tečie na krátkom úseku na západo-juhozápad, sprava priberá krátky prítok, pod sedlom Priehyba () sa stáča severoseverozápadným smerom a preteká Driečnou dolinou. Ďalej priberá pravostranný prítok () zo západného svahu Veľkej Vápenice, následne ľavostranný prítok zo severovýchodného svahu Kolesárovej () a napokon najvýznamnejší prítok taktiež zľava, Oravcovú. Potom už tečie k ústiu smerom na sever a v blízkosti horárne Ráztoky, na styku troch dolín (Driečnej, Ráztoky a Hoškovej), sa v nadmorskej výške cca  vlieva do Ipoltice.

## Referencie

## Externé odkazy
* Poloha ústia na turistickej mape

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Váhu
Kategória:Vodné toky v Kráľovohoľských Tatrách
Kategória:Vodné toky v okrese Liptovský Mikuláš