Monero

náhľad|Logo projektu|166x166bod

**Monero** (skratka **XMR**) je open-source kryptomena zameraná na súkromie, bezpečnosť a nevystopovateľnosť transakcií. Využíva pokročilé kryptografické techniky na skrytie totožnosti odosielateľa, príjemcu a výšky transakcie, čím zabezpečuje vysoký stupeň anonymity, ktorý nie je voliteľný, ale štandardne aplikovaný na všetky transakcie.

Podľa svojich podporovateľov predstavuje Monero „duchovného nasledovníka raných protisystémových koreňov Bitcoinu“. Títo priaznivci zdôrazňujú jeho dôsledné zameranie na ochranu súkromia, decentralizáciu a odpor voči finančnému dohľadu a cenzúre.

Monero našlo uplatnenie aj v nelegálnom obchodovaní na darknete, kde sa často používa ako platidlo pri anonymnom predaji drog, falošných dokladov, zbraní či hackerských služieb. Vzhľadom na vysokú mieru anonymity, ktorú Monero poskytuje, si ho niektoré trhoviská vyslovene vyžadujú namiesto Bitcoinu, ktorý je vďaka transparentnému blockchainu ľahšie analyzovateľný pre orgány činné v trestnom konaní.

## História

Monero má svoj pôvod v kryptomene Bytecoin, ktorá bola spustená v roku 2012 ako prvá implementácia protokolu CryptoNote. Tento protokol zaviedol technológie umožňujúce vysokú mieru súkromia, ako napríklad kruhové podpisy a jednorazové adresy, ktoré znemožňujú sledovanie transakcií na úrovni blockchainu.

V októbri 2013 bola publikovaná vylepšená verzia protokolu s označením CryptoNote 2.0, ktorá odstránila viaceré technické nedostatky a poskytla pevný základ pre vývoj anonymných kryptomien. Hoci Bytecoin protokol implementoval ako prvý, čelil kontroverzii kvôli netransparentnej počiatočnej distribúcii – približne 80 % mincí bolo predťažených pred verejným uvedením.

Ako reakcia na tieto problémy vznikol dňa 18. apríla 2014 fork Bytecoinu s názvom BitMonero, ktorý bol krátko nato premenovaný na Monero, čo v esperante znamená „minca“. Vznik projektu inicioval používateľ s prezývkou thankful_for_today, ale vedenie čoskoro prevzala širšia komunita vývojárov, medzi ktorými bol aj juhoafrický občan Riccardo „fluffypony“ Spagni, ktorý sa stal najznámejším verejným predstaviteľom projektu.

Monero od začiatku presadzovalo princípy decentralizácie, rovnosti prístupu k ťažbe a predovšetkým dôsledného súkromia. Projekt postupne zaviedol množstvo technologických inovácií vrátane RingCT (2017), ktorý umožnil utajenie transakčných súm, Bulletproofs (2018) pre efektívnejšie dôkazy nulového poznania a RandomX (2019), nový ťažobný algoritmus optimalizovaný pre bežné procesory, čím sa znížila výhoda ťažby pomocou špecializovaného hardvéru (ASIC).

V máji 2022 Monero prešlo do fázy tzv. trvalej emisie (tail emission), keď sa po vyťažení plánovaného množstva mincí začala generovať konštantná odmena 0,6 XMR za blok. Táto funkcia má zabezpečiť dlhodobú motiváciu ťažiarov a ekonomickú bezpečnosť siete.

## Regulácie

Vzhľadom na svoju anonymitu je Monero často predmetom záujmu regulačných orgánov a vlád. Tieto inštitúcie upozorňujú na jeho potenciálne využitie pri nezákonných aktivitách, ako je pranie špinavých peňazí alebo financovanie trestnej činnosti.

V Európskej únii bolo v máji 2025 prijaté rozhodnutie, že od roku 2027 budú musieť poskytovatelia služieb s kryptoaktívami ukončiť podporu kryptomien s vysokým stupňom anonymity, medzi ktoré patrí aj Monero. Cieľom je zosúladiť finančný sektor s legislatívou proti praniu špinavých peňazí (AML) a financovaniu terorizmu.

V Spojených štátoch amerických nie je Monero zakázané, ale federálne úrady, vrátane Daňovej služby (IRS), financovali vývoj nástrojov určených na sledovanie Monero transakcií. V roku 2020 IRS ponúkla finančnú odmenu firmám a výskumníkom, ktorí by dokázali preukázateľne narušiť súkromie siete.

Niektoré štáty, ako napríklad Južná Kórea a Spojené arabské emiráty, pristúpili k priamemu zákazu používania anonymných kryptomien vrátane Monera, pričom tieto rozhodnutia odôvodňujú potrebou ochrany pred zneužívaním technológie.

Komunita Monera reaguje na regulačné tlaky snahou o transparentnosť vo forme tzv. view keys, ktoré umožňujú dobrovoľné zdieľanie transakčných údajov s tretími stranami, ako sú audítori alebo daňové úrady, pričom základné súkromie používateľa zostáva zachované.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Oficiálne stránky  

## Zdroj

Kategória:Kryptomeny
Kategória:Aplikačné protokoly
Kategória:Slobodný softvér
Kategória:Viacplatformový softvér
Kategória:Softvér pod licenciou MIT