Štúrovci

náhľad|Štúrovci na obraze národných buditeľov od Jany Krivošovej v malom evanjelickom kostole v Bratislave
**Štúrovci** boli hlavný prúd slovenského národného hnutia v polovici 19. storočia nazvaný podľa najvýznamnejšej osobnosti Ľudovíta Štúra.

## Charakteristika
[thumb|Námestie Ľudovíta Štúra a štúrovský pamätník v [Bratislava|Bratislave]][náhľad|Busta [Jozef Miloslav Hurban|Jozefa Miloslava Hurbana v Národnej rade Slovenskej republiky]]
Formovali sa v 30. -  40. rokoch zo študentov evanjelického lýcea v Bratislave, ktorí sa združovali v Spoločnosti česko-slovanskej.   

### Národný jazyk
Od roku 1834 stál v rámci spoločnosti verne po boku Štúra Jozef Miloslav Hurban a Michal Miloslav Hodža, s ktorými v Hlbokom uzákonil v roku 1843 štúrovskú slovenčinu na základe stredoslovenského nárečia (v roku 1844 vydal Hurban druhý ročník almanachu do literárneho života, prvé literárne prejavy štúrovskej slovenčiny nachádzame napríklad (v tvorbe Janka Kráľa či Jána Francisciho).

Na legitimizovanie nového jazyka, štúrovci navštívili predstaviteľa generácie bernolákovcov, Jána Hollého na Dobrej Vode 17. júla 1843. Táto udalosť sa do kolektívnej pamäti Slovákov zapísala ako púť k Jánovi Hollému so žiadosťou o požehnanie pre novú spisovnú slovenčinu, ktoré aj dostali (udalosť namaľoval Andrej Kováčik).

### Literatúra
Štúrovci a post-štúrovci výrazne zasiahli do slovenskej literatúry prostredníctvom tvorby poézie (štyria najslávnejší básnici boli Janko Kráľ, Andrej Sládkovič, Ján Botto a Samo Chalupka, ďalej Ján Francisci, Mikuláš Dohnány), prózy (Jozef Miloslav Hurban, Ján Kalinčiak), cestopisov, drámy (Jonáš Záborský, Ján Palárik). Podieľali sa aj na zbieraní ľudovej slovesnosti (Ján Francisci, Samuel Reuss, Pavol Dobšinský, Ján Rotarides).

### Filozofia
Filozoficky boli ovplyvnení nemeckou klasickou filozofiou, predovšetkým filozofiou dejín Herdera a Hegla (Štúr, Hurban, Sládkovič), mesianizmom Schellinga a ruských a poľských mystikov (Hodža, Hroboň, Kellner-Hostinský), čiastočne francúzskou osvietenskou filozofiou (predovšetkým Ján Francisci, Štefan Marko Daxner). To viedlo neskôr k rozdeleniu na hegeliánov a anti-hegeliánov (mesianistov). Filozoficko-právne idey transformovali do štátoprávnych dokumentov ako Nitrianske žiadosti, Liptovské žiadosti, Žiadostí slovenského národa a v rámci post-štúrovských aktivít do Memoranda národa slovenského.[thumb|Štúrovský pamätník v [Trenčíne]]
### Politika
V duchu moderných európskych politických ideí štúrovci odmietali systém Svätej aliancie, feudalizmus, absolutizmus, privilégiá šľachty, maďarizáciu, požadovali suverenitu národa, zásadu ústavnosti a zastupiteľstva. V revolučnom roku 1848 spoločne vyhlásili Žiadosti slovenského národa (prvý kultúrno-politický akt Slovákov na celonárodnej úrovni, ktorý má národné, demokratické a pokrokovo-liberálne, ako aj národno-hospodárske a tiež sociálne motívy; pri jeho iniciování, tvorbe a vyhlásení stáli Štúr, Hurban, Hodža, ale aj Francisci a Daxner).
[náhľad|Kapitán slovenských dobrovoľníkov [Ján Francisci-Rimavský|Ján Francisci]]

### Národno-oslobodzovací boj
Štúrovci tiež stáli pri založení prvej Slovenskej národnej rady a organizovali Slovenské povstanie, na ktorom sa podľa Š. S. Osuského zúčastnilo približne 30 tisíc mužov (15 tisíc vyzbrojených).
[náhľad|Busta [Štefan Marko Daxner|Štefana Marka Daxnera v Aleji národných dejateľov v Martine]]

* Ľudovít Štúr
* Jozef Miloslav Hurban
* Michal Miloslav Hodža
* Ján Francisci-Rimavský
* Štefan Marko Daxner
* Samo Chalupka
* Andrej Sládkovič
* Janko Kráľ
* Ján Botto
* Ján Kalinčiak
* Janko Matúška
* August Horislav Škultéty
* Samo Tomášik
* Viliam Pauliny-Tóth
* Samo Bohdan Hroboň
* Ján Rotarides
* Jakub Grajchman
* August Radislav Roy
* August Horislav Krčméry
* Ján Krasomil Gáber
* Rudolf Homola
* Ľudovít Jaroslav Šulek
* Samuel Dobroslav Štefanovič
* Peter Kellner-Hostinský

## Pocta štúrovcom
V roku 2015 vznikla multižánrová výstava k 200. výročiu Ľudovíta Štúra. Matica slovenská vyhlásila rok 2022 za ROK ODKAZU ŠTÚROVCOV a pri tejto príležitosti pripravila a spolupodieľala sa na sérii slávnostných, kultúrnych, osvetových, vzdelávacích aj turistických podujatí, vernisáží a výstav, vedeckých konferencií, odhalenia pamätných izieb, pamätných tabúľ, búst, publikovaní vedeckých a populárno-náučných článkov, populárno-náučných brožúr a taktiež prípravy dokumentárnych filmov. V roku 2024 vydala Matica slovenská tri diela Ľudovíta Štúra *Nárečja slovenskuo alebo potreba písaňja* *v tomto nárečí*, *Starý a nový vek Slovákov* a *Nauka reči slovenskej,* knihu Pavla Pareničku *Štúrovskí revolucionári a vizionári na nemeckých univerzitách* a zborník *Odkaz štúrovskej generácie*. V roku 2024 vznikol preklad prvej zahraničnej dizertácie o Štúrovi od Heleny Turcerovej-Devečkovej.
Súbor:Vedecká činnosť Matice slovenskej – konferencie, semináre, kolokviá a prednášky.webm|Záznam z konferencie o štúrovcoch v dokumente Matice slovenskej
Súbor:Štúrovci na Šariši (events in honor of the Štúr generation anniversary).jpg|Podujatie štúrovci na Šariši
Súbor:Memorial event of Bohuslav Nosák in Sabinov (Matica slovenská).jpg|Spomienka na štúrovca Bohuslava Nosáka v Sabinove
Súbor:Obal brožúry a výstavy Odkaz šturovskej generacie.jpg|Obal brožúry a výstavy Odkaz šturovskej generacie, ktorú vytvorila Matica slovenská pri príležitosti Roku odkazu štúrovcov
Súbor:Matica slovenská, Rok odkazu štúrovcov.jpg|Logo Roku odkazu štúrovcov
V roku 2025 bola zorganizovaná výstava k 210-ročnici Ľudovíta Štúra v Galérii Matice slovenskej. V roku 2025 vzniká film o Ľudovítovi Štúrovi (réžia: Mariana Čengel Solčanská).

## Pozri aj
## Pozri aj
* Mladá Európa
* Slovenské národné obrodenie
* Romantizmus

## Referencie


Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Pomenovania podľa Ľudovíta Štúra