Mannheim

**Mannheim** je mesto v spolkovej krajine Bádensko-Württembersko v Nemecku. Je to univerzitné mesto s viac než 320 000 obyvateľmi a je po Stuttgarte druhým najväčším mestom v spolkovej krajine Bádensko-Württembersko.

## Poloha
Bývalé rezidenčné mesto historickej oblasti *Kurpfalz* je v súčasnosti hospodárskym a kultúrnym centrom európskeho metropolitného regiónu *Rýn-Neckar* s približne 2,35 miliónmi obyvateľov. Od mesta Ludwigshafen v spolkovej krajine Porýnie-Falcko ho oddeľuje práve tok rieky Rýn. Mannheim (od roku 1900 veľkomesto) je v súčasnosti významným obchodným centrom aj dopravným uzlom, ležiacim medzi mestami Frankfurt nad Mohanom (70 km severne) a Stuttgart (95 km juhovýchodne). Mannheim leží v severnej časti hornorýnskej nížiny v *„trojuholníku“* tvorenom sútokom riek Rýn a Neckar. Mesto ležiace na pravej strane Rýna rozdeľuje tok rieky Neckar.

### Centrum

Pôvodné mesto v tvare podkovy leží na sútoku Rýna a rieky Neckar. Bloky domov stojacích v uliciach postavených v pravom uhle vytvárajú mriežkovitú štruktúru známu ako *„Mannheimer Quadrate“*. Plány tejto štruktúry pochádzajú zo 16. storočia od kurfirsta Fridricha IV. Falckého a dodnes sa v prevažnej časti zachovali. Táto štruktúra s rezidenciou na najvýznamnejšom mieste v jej strede všeobecne vyjadrovala dominanciu a absolutistickú formu vlády. Tak ako v Karlsruhe sa všetky ulice vejárovite rozbiehajú od zámku, tak v Mannheime *„štvorce“* a zvlášť takzvaná *Široká ulica* zdôrazňuje význam nového rezidenčného sídla – zámku v strede otvorenej časti pomyselnej podkovy. Centrum je tak osovo rozdelené na hlavné časti. *Široká ulica* pretína centrum smerom od zámku k *„Neckarskej bráne“*. Zaujímavosťou je tiež, že bloky domov ani ulice nemajú žiadne mená. Ulice majú čísla a písmena a bloky sú označované kombináciou písmena a číslice. Princípy „ideálneho mesta“ sa v dobe barokového absolutizmu prejavili i pri stavbe rezidenčných miest ako sú Erlangen, Glückstadt alebo zmienené Karlsruhe. Tieto princípy boli však pri plánovaní výstavby použité v neskoršej dobe aj v ďalších mestách.

## Dejiny mesta
### Začiatky
Osada Mannenheim (*Heim des Manno* po slovensky – domov *Mannov*) je prvýkrát zmienená v *Loscherovom kodexe* v roku 766. Dlhú dobu to bola len nevýznamná rybárska osada, dokiaľ nepripadla rodu Wittelsbachovcov v roku 1284. Na význame získala v roku 1349 s výstavbou strážneho hradu Eichelheim v dnešnej časti *Lindenhof*. Eichelheim zaručoval výber poplatkov a cla od lodí plávajúcich po Rýne. V roku 1415 tu bol väznený pápež Ján XXIII. na rozkaz rímskeho kráľa Žigmunda. V roku 1566 mala osada okolo 700 obyvateľov a bola tak jednou z najväčších v správnej oblasti Heidelberg.

### Vznik mesta
Mannheim obdržal mestské privilégia 24. januára 1607, potom čo falcký kurfirst Fridrich IV. položil 17. marca 1606 základný kameň pevnosti Friedrichsburg. Vtedy vytvorená *„mriežkovitá“* štruktúra sa zachovala dodnes. Potom čo bolo mesto počas tridsaťročnej vojny v roku 1622 vyplenené vojskami Johanna von Tillu, napadli ho v roku 1689 francúzske vojská počas vojny o falcké nástupníctvo a mesto opäť zničili.

### Kultúrny a politický vývoj
Falcký kurfirst Karol Filip III. presídlil v roku 1720 aj so svojim dvorom z Heidelbergu do Mannheimu a začal so stavbou tunajšieho zámku. Ten bol dostavaný rovnako s jezuitským kostolom v roku 1760. Mannheim sa tak stal rezidenčným mestom s 25 000 obyvateľmi. Falckým dvorom bolo podporované umenie, hudba, veda aj obchod. V Mannheime a blízkej letnej rezidencii Schwetzingen pôsobili Goethe, Schiller aj Lessing. Pobýval tu aj Mozart.

Karol Theodor Falcký, ktorý mesto významne pozdvihol musel v roku 1778 presídliť dvor vďaka svojmu dedičstvu do Mníchova. S tým ustal tiež kultúrny aj hospodársky rozvoj Mannheimu. V roku 1795 bolo mesto obsadené francúzskymi jednotkami a potom ho znovu dobyli rakúšania. Mesto tak svoj politický význam prakticky stratilo po reformách v roku 1803. Mannheim pripadol Bádensku a stal sa jeho severozápadným hraničným mestom.

### Obnovený rozvoj
Vzrastajúci vplyv mešťanstva sa prejavil aj na rozvoji mesta. V roku 1828 bol otvorený prístav na Rýne a o dvanásť rokov neskôr bola postavená železničná trať z Heidelbergu. Mannheim bol tiež strediskom revolučných udalostí v roku 1848.

V roku 1865 založil Friedrich Engelhorn spoločnosť BASF *(Badische Anilin- und Soda-Fabrik)*, ktorá však bola neskôr premiestnená do Ludwigshafenu. Z malej továrne na výrobu farieb sa stala jednou z najväčších chemických firiem na svete. Karl Benz si tu v roku 1886 nechal patentovať *„vozidlo s benzínovým motorom“*. Po prvej svetovej vojne miestna firma *Heinrich Lanz AG* (dnes John Deere predstavila prvý traktor *„Bulldog“*. V roku 1922 bola uvedená do prevádzky elektráreň. Mesto bolo v roku 1930 spojené so susedným Ludwigshafenom cestným mostom (Ludwighafen sa vyvinul z pôvodného ochranného predmostia mannheimskej pevnosti).

### Od Tretej ríše po súčasnosť

V období Tretej ríše bolo 2 000 židov z mesta deportovaných. Mesto bolo počas druhej svetovej vojny ťažko poškodené spojeneckými náletmi. V roku 1945 bolo oslobodené americkými jednotkami. Zo zámku a *Vodárenskej veže* ostali len trosky a museli byť znovu vybudované, Národné divadlo Mannheim bolo znovu postavené na inom mieste. V roku 1975 hostilo mesto prehliadku *Bundesgartenschau* v parkoch *Luisenpark* a *Herzogenriedpark*. V súvislosti s výstavou boli vybudované aj nová rádiokomunikačná veža, s výškou 218 metrov najvyššia stavba mesta a druhý most cez Rýn a nová visutá dráha typu Aerobus (po šiestich mesiacoch nepretržitej prevádzky bola v súlade s plánom odstránená). Mestská časť *Planken* sa stala pešou zónou. Tiež v osemdesiatych a deväťdesiatych rokoch boli realizované veľkolepé projekty. Postavené bolo nové planetárium, rozšírený *Dom umenia*, nová mestská tržnica, synagóga aj mešita. Bolo otvorené krajinské technické múzeum, štadión Karla Benza a tunel *Fahrlach*. Mesto sa z priemyselného centra postupne stalo aj sídlom spoločnosti zaoberajúcich sa poskytovaním služieb. V roku 2001 bola postavená budova Victoria, jedna z najvyšších budov v Mannheime.

## Obyvateľstvo
### Vývoj počtu obyvateľov
Počet obyvateľov mesta prekročil v roku 1896 hranicu 100 000. V roku 1905 tu žilo cez 160 000 ľudí, do roku 1961 sa počet zdvojnásobil a v roku 1970 dosiahla populácia historického maxima 333 000 ľudí. Obyvateľov inej ako nemeckej národnosti žije v meste okolo 22,5 percent. Najväčšie skupiny podľa veľkosti (k 31. decembru 2005) sú: Turci (19 831), Taliani (8 324), Srbi (3 550), Poliaci (3 389), Chorváti (2 780) a Gréci (2 777).

## Priemysel a infraštruktúra

### Konštruktérstvo

Z Mannheimu pochádza aj niekoľko dôležitých vynálezov. Tu postavil Karl Drais v roku 1817 prvý bicykel – drezinu, v roku 1886 odtiaľ vyšiel na cestu prvý automobil Karla Benza a v roku 1921 ho nasledoval aj prvý traktor. Mannheimský vynálezca Julius „Uss“ Hatry skonštruoval prvý letúň na princípe raketového pohonu na svete. Prvý let sa uskutočnil 30. septembra 1929 z frankfurtského letiska.

### Výroba elektrozariadení a strojov

### Chemický priemysel

### Iné

V meste má sídlo aj množstvo spoločností z oborov financií a poisťovníctva, napríklad *BW-Bank* alebo *Mannheimer Versicherung*. V oblasti výroby potravín sú známymi firmami *Südzucker, Birkel* (cestoviny), pivovar Eichbaum, výrobca čokolády *Herrmann GmbH* a ďalšie.

### Doprava

#### Cestná doprava

Aglomerácia Mannheim/Ludwigshafen je obklopená diaľničným okruhom so siedmimi dôležitými diaľničnými križovatkami.

#### Železničná doprava

Mannheim je aj jedným z najväčších železničních uzlov v juhozápadnej časti Nemecka. V roku 2005 prechádzalo Hlavnou stanicou Mannheim denne 185 rýchlikov a vlakov diaľkovej prepravy. Z mesta vedie od roku 1991 do takmer sto kilometrov vzdialeného Stuttgartu aj rýchlostná trať ICE. Vo výstavbe je aj vysokorýchlostná trať spojujúca Mannheim s Frankfurtom. Od roku 2007 majú cez Mannheim jazdiť na európskej vysokorýchlostnej železnici Paríž - Frankfurt - Berlín (Rhealys) aj vlaky TGV. Nákladná stanica *Mannheim Rangierbahnhof* je po stanici *Maschen* v Hamburgu druhá najväčšia v Nemecku. V roku 2005 bolo denne vybavených 30 medzinárodných, 60 národných a 440 regionálnych nákladných vlakov. Od roku 2003 funguje v oblasti *Rýn-Neckar* S-Bahn, spojujúca región s oblasťou Porýnie-Falcko a južnou oblasťou Hesenska. Všetky linky prechádzajú mannheimskou hlavnou stanicou. Ďalšími stanicami sú *Mannheim-Rangierbahnhof, Mannheim-Seckenheim* a *Mannheim-Friedrichsfeld-Süd*.

#### Lodná doprava

Lodná doprava na Rýne je sústredená do mannheimského prístavu, ktorý je s rozlohou 1 131 hektárov jedným z najväčších a najdôležitejších vnútrozemských prístavov Európy. V roku 2005 prešlo prístavom 8,1 miliónov ton tovaru a v oblasti prístavu sídli takmer 500 spoločností poskytujúcich 20 000 pracovných miest.

#### Letecká doprava

V časti *Sandhofen* je vojenské letisko, v *Neuostheime* je letisko civilné. City-Airport Mannheim, poskytuje lety do Berlína, Hamburgu a Saarbrückenu. Medzinárodné letisko Frankfurt nad Mohanom leží 65 kilometrov severne a je dosiahnuteľné vlakom ICE za 30 minút.

## Konzulárne zastúpenie
*  Taliansky konzulát: *M1,5* - 68161 Mannheim
*  Honorárny konzulát Republiky Niger: *Besselstraße 26* - 68219 Mannheim

## Pamiatky
Národné divadlo v Mannheime bolo založené v roku 1779 a je najstaršou scénou svojho druhu v Nemecku. V roku 1782 tu po prvýkrát Friedrich Schiller uviedol svoju drámu Lúpežníci.

### Parky a zeleň
náhľad|right|''Luisenpark'' v Mannheime
* *Luisenpark* je s 41 hektármi najväčším mestským parkom. Založený bol v roku 1903 a pri príležitosti prehliadky *Bundesgartenschau*, v roku 1975 bol rozšírený. Rozkladá sa v centre pri rieke Neckar. Je v ňom niekoľko *„atrakcií“* ako napríklad čínska *„čajová“* záhrada, pavilón motýľov a pod.
* *Herzogenriedpark*, ktorý bol tiež s 22 hektármi časťou *Bundesgartenschau* leží severne od *Neckarstadtu*. Návštevníci môžu zhliadnuť napríklad *Rosárium*.
* *Zámocká záhrada* rozkladajúca sa od zámku až k rieke Rýn je s 38 hektármi druhým najväčším mestským parkom.

## Osobnosti mesta
* Jan Václav Stamic (* 1717 - † 1757), český hudobný skladateľ a huslista 
* Karel Stamic (* 1745 - † 1801), český hudobný skladateľ  
* Karolína Augusta Bavorská (* 1792 - † 1873),princezná z rodu Wittelsbachovcov, rakúska cisárovná, česká a uhorská kráľovná ako štvrtá manželka rakúskeho cisára Františka I.
* Wilhelm Wundt (* 1832 - † 1920), nemecký psychológ a filozof
* Heinrich Lanz (* 1838 - † 1905), nemecký vynálezca a výrobca poľnohospodárskych strojov, lokomobíl a traktorov
* Ernst Schröder (* 1841 - † 1902), nemecký logik a matematik
* Albert Speer (* 1905 - † 1981), nemecký minister zbrojnej výroby nacistického Nemecka a Hitlerov ríšsky architekt
* Rudolf Berlinger (* 1907 - † 1997)), filozof
* Alfred Delp (* 1907 - † 1945), nemecký spisovateľ, kňaz - jezuita
* Ondrej Nepela (* 1951 - † 1989), slovenský krasokorčuliar
* Steffi Grafová (* 1969), nemecká tenistka
* Xavier Naidoo (* 1971), nemecký spevák a skladateľ juhoafrického pôvodu

## Partnerské mestá

## Referencie


## Iné projekty


Kategória:Mestá v Bádensku-Württembersku
Kategória:Univerzitné mestá v Nemecku
Kategória:Sídla na Rýne