Šesťmestie

**Hornolužické šesťmestie** (; , ) bol spolok šiestich miest Hornej Lužice vytvorený roku 1346 a trvajúci až do roku 1815. Tvorili ho mestá Budyšín (Bautzen), Kamenec (Kamenz), Žitava (Zittau), Zhorelec (Görlitz), Lobava (Löbau) v dnešnom Nemecku a mesto Lubań (Lauban) na území dnešného Poľska. Spolok hral dôležitú ekonomickou i politickú rolu v dejinách Hornej Lužice (tá do roku 1635 spadala pod Českú korunu, nasledovne sa stala lénom Saského vojvodstva).

## Dejiny
Spolok bol založení za vlády Karola IV., možno i z jeho vlastného popudu, nakoľko Karol v mestách videl spojencov proti miestnej šľachte. Spolok vznikol v roku 1346. Dobou najväčšej slávy spolku bolo prvých 200 rokov jeho trvania. Spojenectvo miest fungovalo na princípe rovnosti. Skrz celé nasledujúce storočie, spolok miest ovplyvňoval dejiny Hornej Lužice veľmi silne, a jeho vplyv vydržal oveľa dlhšie než hoci aký obchodný spolok v Rímsko-nemeckej ríši. Spolok miest spôsobil značné zvýšenie ich politického vplyvu a viditeľnosti.

Na rozdiel od iných občianskych opatrení v Hornej Lužici v tej dobe nebolo žiadne dominantné mesto, avšak pred 12. storočím mesto Budyšín (Bautzen) slúžilo ako rodové sídlo Milčanov (*západoslovanský kmeň*). Budyšín slúžil ako správne centrum a bol často nazývaný mestom spolku a Zhorelec (Görlitz) bol po niekoľko stáročí najľudnatejšie a ekonomicky najsilnejšie mesto, rozdiely medzi jednotlivými mestami nikdy neboli tak veľké, že jedno mesto ovládalo spolok úplne.

V období husitských bojov podnikali niektorí šľachtici z rodu Warttenbergov lúpežné výpravy do severných Čiech a Saska, čoho reakciou bolo v roku 1444 vyslanie vojsk Šesťmestia a následné dobytie a niekedy i vypálenie väčšiny warttenbergských sídiel. V roku 1447 sa Šesťmestie podieľalo na likvidácii hradov v severovýchodných Čechách a jeho posádky viedli drobnú vojnu proti Slezanom a dolnolužickým kupcom. Spolok sliezskych kniežat a Šesťmestia vykúpil, vypálil a zničil hrady Žacléř, Adršpach, Střmen, Skály, Belver a Vízmburk.

Koniec tridsať rokov trvajúcej vojny medzi Šesťmestím a Warttenbergovcami dokladá listina Beneša z Warttenberga z roku 1458. Po šmalkaldskej vojne v roku 1547 boli mestá cisárom Ferdinandom I. potrestané za údajnú vzburu a vplyv spolku začal postupne upadať.

Definitívni koniec nastal v roku 1815, keď Viedenský kongres mestá rozdelil medzi Sasko a Prusko. Štvorica miest v Sasku utvorila spolok Štvormestie, avšak aj ten roku 1868 zanikol.
### Právny systém
Právny systém v spolku bol  predovšetkým v rukách českého kráľovského zástupcu Hornej Lužice, ktorý predsedal súdu Voigtsding. Postupne si však spolok sám formoval niektoré aspekty právneho systému, bol napríklad zriadený samostatný súd pre mešťanov spolkových miest a súdy pre podaných v každom meste. Súdy taktiež mohli vypočuť osoby v prípadoch týkajúcich sa trestných činov, ktoré sa odohrali na miestnych trasách a v mestách, boli avšak nútené zachovávať zásady právneho partikularizmu a stavovskej príslušnosti k súdom. Rytieri a šľachtici tak naďalej boli najmä účastníkmi všeobecných krajinských súdoch.
Súbor:Wappen Stadt Bautzen weiß.svg|Bautzen (Budyšín)
Súbor:Wappen Goerlitz vector.svg|Görlitz (Zhorelec)
Súbor:Wappen kamenz.PNG|Kamenz (Kamenec)
Súbor:POL Lubań COA.svg|Lauban (Lubań)
Súbor:WAPPEN Loebau.svg|Löbau (Lobava)
Súbor:Wappen von Zittau.jpg|Zittau (Žitava)


### Vzťahy medzi mestami
I napriek tomu, že mestá spolu vychádzali celkom dobre, vládla medzi nimi hospodárska súťaž. Vďaka tomu si obyvatelia miest dávali prezývky navzájom. Obyvatelia Zhorelca (Görlitz) boli označovaný ako „*klobučníci*“, ľudia zo Žitavy (Zittau) boli prezývaní „*dojiči kráv*“, z Budyšína (Bautzen) „*mačací zlodeji*“, obyvateľom Kamenca (Kamenz) sa hovorilo „*poťahovači nosa*“, obyvatelia Lubańe (Lubań) boli označovaní „*pojedači cibule*“ a obyvatelia Lobavy (Löbau) sa prezývali „*kapustníci*“.

## Súčasnosť
V roku 1991 pri oslavách 770. založenia mesta Löbau (Lubań) bol spolok kvôli turistickému ruchu obnovený, avšak ako Sedmomestie, pretože mesto Zhorelec (Görlitz) bolo rozdelené na dve mestá - poľský Zgorzelec a nemecký Görlitz.

## Referencie


## Pozri aj

* Lužica
* Horná Lužica
* Dolná Lužica
* Meißenské markgrófstvo

## Externé odkazy

* Dejiny Saska a Lužice (po nemecky)

## Zdroj

*

Kategória:Dejiny Česka
Kategória:Lužickí Srbi
Kategória:Dejiny Nemecka
Kategória:Mestské zväzy