Bratislava – mestská časť Nové Mesto

**Bratislava – mestská časť Nové Mesto** (iné názvy: **Bratislava-Nové Mesto, Mestská časť Nové Mesto, Nové Mesto**; ) je mestská časť Bratislavy v okrese Bratislava III – s katastrálnymi územiami **Nové Mesto** a Vinohrady. Katastrálne územie Nové Mesto tvorí zhruba východnú polovicu mestskej časti. 

Mestská časť Bratislava-Nové Mesto zaberá severovýchodnú časť hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislava.

Jej územie tvorí na severe a severozápade horský masív Malých Karpát a na severovýchode a juhu nížinné územie Podunajskej roviny, ležiace medzi úpätím pohoria a bývalým ramenom Dunaja.

Má rozlohu 37,5&nbsp;km² (37&nbsp;481&nbsp;484&nbsp;m²). Leží na 48,167402&nbsp;° severnej zemepisnej šírky a 17,138157&nbsp;° východnej zemepisnej dĺžky.

V roku 2021 mala mestská časť 44 638 obyvateľov, v roku 1991 40 125 obyvateľov, v katastrálnom území Nové Mesto bývalo 31 712 obyvateľov.

## Členenie mestskej časti
náhľad|upright|left|Časti Nového Mesta

### Katastrálne územia
Územie mestskej časti Bratislava-Nové Mesto (MČ BNM) sa skladá z dvoch katastrálnych území:
* Nové Mesto – s výmerou 984,6&nbsp;ha
* Vinohrady – s výmerou 2&nbsp;763,6&nbsp;ha.
Katastrálne územie sa člení na menšie územné celky v nasledovnom poradí: mestská štvrť, urbanistický obvod a mestský blok.

### Mestské štvrte
Mestské štvrte v MČ BNM sú:
* v k. ú. Nové Mesto:
Nové Mesto-západ, Pasienky, Zátišie, Račianska ulica-sever, Istrochem, Jurajov dvor, Stará Vajnorská cesta
* v k. ú. Vinohrady:
Koliba, Kramáre, Nad Bielym Krížom, Lesopark.

### Časti
Mestská časť Nové Mesto má tieto neoficiálne časti: Ahoj, Jurajov dvor, Koliba, Kramáre, Mierová kolónia, Pasienky/Kuchajda.

## Miestna samospráva
### Vznik a pôsobnosť mestskej časti
left|upright|náhľad|Katastrálne územie Nové Mesto a miestne časti
Mestská časť Bratislava-Nové Mesto vznikla v dôsledku spoločenských zmien po roku 1989 podľa Zákona SNR č.&nbsp;377/1990 z 13. septembra 1990 o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislava. Zákon ustanovil v Bratislave okrem samosprávnych a výkonných orgánov mesta (primátor, mestské zastupiteľstvo, magistrát a i.) 17 mestských častí, ktorým boli zákonom a následne podrobnejšie aj Štatútom hl. m. SR Bratislava vymedzené kompetencie a územie.

Mestská časť Bratislava-Nové Mesto vznikla rozdelením územia bývalého III. obvodu, ktoré bolo v územnej pôsobnosti vtedajšieho Okresného národného výboru Bratislava III a Miestnych národných výborov v Rači a Vajnoroch, na tri samosprávne celky – Nové Mesto, Rača a Vajnory. Územie mestskej časti Bratislava-Nové Mesto vzniklo z dvoch katastrálnych území Nové Mesto a Vinohrady. Presné vymedzenie územia schválilo mestské zastupiteľstvo úpravou jednotlivých mestských obvodov 11. júla 1991.

Samospráva Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto bola ustanovená po voľbách do orgánov samosprávy 23. – 24. novembra&nbsp;1990. Prvým starostom mestskej časti sa stal RNDr. Miloš Lampert (koalícia VPN-KDH). Nový poslanecký zbor mestskej časti, ktorý mal 44 poslancov, zriadil svojím uznesením z 20. decembra 1990 Miestny úrad Bratislava-Nové Mesto. Za jeho prvého prednostu vymenovalo miestne zastupiteľstvo na návrh starostu Štefana Cifru.

Miestne zastupiteľstvo ustanovilo a zvolilo podľa zákona a štatútu mesta aj poradné orgány – miestnu radu a komisie, miestneho kontrolóra a zástupcu starostu (z radov poslancov).

Kompetencie miestneho samosprávneho orgánu MČ BNM, ktoré vymedzuje štatút mesta, podrobne vymedzil Organizačný poriadok samosprávy mestskej časti Bratislava-Nové Mesto, schválený jej miestnym zastupiteľstvom 29. októbra 1991 a s novou úpravou 29. júna 1993.

Podľa uznesenia poslaneckého zboru z 22. 6. 2010 má vo volebnom období 2010 – 2014 Miestne zastupiteľstvo Bratislava-Nové Mesto 25 poslancov, ktorí boli zvolení v 4 volebných obvodoch a 42 volebných okrskoch.

Podľa sčítania ľudu (1991) v období vzniku mestskej časti Bratislava-Nové Mesto na jej území trvalo žilo 40&nbsp;125 obyvateľov, z toho na katastrálnom území Nové Mesto 31&nbsp;712 a na katastrálnom území Vinohrady 8&nbsp;413 obyvateľov.

### Starostovia mestskej časti
* 1990 – 1994: RNDr. Miloš Lampert (VPN, KDH)
* 1994 – 2010: Ing. Richard Frimmel (NEKA)
* 2010 – 2022: Mgr.  Rudolf Kusý (NEKA)
* od 2022: Mgr. Matúš Čupka (Team Bratislava, Progresívne Slovensko, SaS)

## Dejiny

upright|right|thumb|Katastrálne územie Nové Mesto

### Národnostné zloženie

**1991:**
*Slováci – 37 125 (92,08 %)
*Maďari – 1 234 (3,06 %)
*Česi – 1 105 (2,74 %)
*Ostatné/nezistená – 853 (2,12 %)
*Spolu – 40 317 (100 %)

**2001:**
*Slováci – 34 490 (92,17 %)
*Maďari – 1 029 (2,75 %)
*Česi – 820 (2,19 %)
*Ostatné – 615 (1,64 %)
*Nezistená – 464 (1,24 %)
*Spolu – 37 418 (100 %)

**2011:**
*Slováci – 32 985 (90,83 %)
*Maďari – 1 073 (2,95 %)
*Česi – 563 (1,55 %)
*Ostatné – 861 (2,37 %)
*Nezistená – 832 (2,29 %)
*Spolu – 36 314 (100 %)
**2021:**

*Slováci – 36 971 (83,16 %)
*Maďari – 769 (1,73 %)
*Česi – 449 (1,01 %)
*Vietnamci – 276 (0,62 %)
*Ostatné – 1334 (3 %)
*Nezistená – 4659 (10,48 %)
*Spolu – 44 458 (100 %)

## Zaujímavosti
náhľad|Polus City Center
right|thumb|Bývalá stanica konskej železnice
Na križovatke Krížna – Karadžičova sa nachádza staničná budova prvej konskej železnice v Uhorsku, ktorej prvý úsek do Svätého Jura bol otvorený v roku 1840. Budova je aj v erbe Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto.

V rokoch 1999 – 2001 na Vajnorskej ulici pri jazere Kuchajda postavili prvé moderné nákupné centrum na Slovensku – Polus City Center.

## Referencie

## Zdroje – literatúra
DOŠEK, Otto, Ing. – BOROVSKÝ, Štefan, RNDr.: *Monografia Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto.* Bratislava: Miestny úrad Bratislava-Nové Mesto, 1998. ISBN 80-967854-4-3.

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto.
* Neoficiálna stránka Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto. 

Nové Mesto
Kategória:Okres Bratislava III