Zemplín (slovenský región)

náhľad|Zemplín na mape Slovenska.náhľad|Horný a dolný Zemplín na regionálnej mape.

**Zemplín** je slovenský región zodpovedajúci územiu Zemplínskej župy spred roku 1918, ktoré pripadlo Česko-Slovensku, alebo častejšie územiu Zemplínskej župy z rokov 19181922.

## Dejiny
Ako samostatný administratívny útvar vznikol Zemplín v 11. storočí. Jeho centrom bol sprvu Zemplínsky hrad, neskôr mestečko Zemplín a od polovice 18. storočia Nové Mesto pod Šiatrom. Osídlenie sa do 14. storočia sústreďovalo do Východoslovenskej nížiny. Hornaté oblasti boli osídlené prevažne rusínskym obyvateľstvom v rámci valaskej kolonizácie. Negatívne poznačila obyvateľstvo osmanská okupácia v 16. a 17. storočí, stavovské protihabsburské povstania a hromadná emigrácia chudobného obyvateľstva v priebehu 18. a 19. storočia na Dolnú zem a do zámoria. Najviac sa emigrácia dotkla miest Trebišov, Michalovce, Sečovce, Kráľovský Chlmec, Snina a Zemplín. Niektoré obce boli úplne opustené.

V roku 1918 (potvrdené Trianonskou zmluvou roku 1920) sa územie Zemplína rozdelilo medzi Česko-Slovensko a Maďarsko. Zemplínska župa sa na Slovensku spojila so slovenskou časťou Užskej župy. Súčasťou Užskej župy na Slovensku bol takmer celý okres Sobrance a východná polovica okresu Michalovce. V súčasnosti sa teda aj toto územie bývalej Užskej župy pokladá za súčasť Zemplína a  označuje sa niekedy ako mikroregión Sobrance.

Táto rozšírená Zemplínska župa 1. 1. 1923 zanikla a stala sa súčasťou Košickej (veľ)župy. Roku 1928 bolo župné zriadenie na Slovensku zrušené.

Počas 2. svetovej vojny sa južná časť slovenského Zemplína stala súčasťou Maďarska a bola pripojená k maďarskej Zemplínskej (*Zemplén*) a Užskej (*Ung*) župe. Po skončení vojny boli obnovené predvojnové hranice medzi ČSR a Maďarskom.  Na Slovensku je územie Zemplína rozdelené medzi Prešovský kraj a Košický kraj.

## Obyvateľstvo
V regióne Zemplína (na Slovensku) dnes žije asi 430 000 obyvateľov. Z etnického hľadiska tvoria obyvateľstvo Zemplína: Slováci, Maďari, Rusíni, Ukrajinci a Rómovia. Rusínske a ukrajinské obyvateľstvo obýva predovšetkým Nízke Beskydy od Stropkova, cez Papín až po Sninu. Ako „rusnácke“ sa zvyknú označovať aj obce v  Slanských vrchoch (od obce Hlinné až po obec Brezina a Byšta) s obyvateľstvom gréckokatolíckeho a pravoslávneho vyznania, ktoré sa však hlási prevažne k slovenskej národnosti. Rusínske obyvateľstvo Zemplína sa delí na dve etnografické skupiny: Lemkov a Pujďakov, alebo Bojkovia. Lemkovia obývajú severnú časť Slovenska od zemplínskej Vyšnej Jablonky na východe až po spišský Veľký Lipník na západe; zatiaľ čo Pujďaci alebo inak nazývaní Bojkovia, obývajú územie od rieky Pčolinky, horného toku Cirochy až k hraniciam s Poľskom a Ukrajinou. Kvôli výstavbe vodného diela Starina v 80. rokoch 20. storočia zaniklo sedem pujďackých obcí.

V juhovýchodnej časti Zemplína  sa nachádza viac ako 20 obcí (Veľký a Malý Kamenec, Strážne, Malý Horeš, Beša, Čičarovce, Krišovská Liesková atď.) so zastúpením obyvateľov maďarskej národnosti väčším ako 80 %. Mestskými centrami východoslovenských Maďarov sú Veľké Kapušany (59,6 % Maďarov) a Kráľovský Chlmec (73,6 % Maďarov).

Silné zastúpenie má na Zemplíne aj rómske obyvateľstvo, ktoré je koncentrované najmä v obciach stredného Zemplína. Podľa Atlasu rómskych komunít z roku 2013 majú majoritné zastúpenie Rómovia v 27 zemplínskych obciach – Pavlovce nad Uhom (67,0 %), Vechec (50,9 %), Hlinné (56,5 %), Trhovište (51,0 %),  Malčice (63,6 %), Drahňov (65,0 %), Kamenná Poruba (57,5 %) Číčava (64,8 %), Nižný Žipov (50,3 %), Vŕbnica (75,1 %), Markovce (69,7 %), Lastovce (52,0 %), Blatné Remety (91,5 %) a ďalšie. Najviac Rómov žije v Trebišove (takmer 4-tisíc) a viac ako 2000 Rómov žije v Pavlovciach, Michalovciach a Vranove nad Topľou.

Významnou slovenskou etnografickou skupinou na Zemplíne sú Sotáci. Ich názov je odvodený od opytovacieho zámena „so“, ktoré v ich nárečí znamená „čo“. Ide o obyvateľov obcí medzi Humenným a Sninou, v oblasti prítokov riek Udava a Ciroha do Laborca a obcí ležiacich južne od mesta Humenné. Druhá skupina Sotákov sú tzv. sobranskí Sotáci, ktorí obývajú 8 obcí juhovýchodne od Sobraniec.

Z náboženského hľadiska tvorí územie Zemplína hranicu medzi katolíckym západom a pravoslávnym východom. V dôsledku etnicky a konfesionálne zmiešaných manželstiev nemožno jednoznačne odvodzovať náboženskú príslušnosť od etnickej. Vo všeobecnosti však platí, že prevažná časť Rusínov a Ukrajincov sa hlási ku gréckokatolíckej a pravoslávnej cirkvi, kým Maďari sú príslušníci kalvínskej reformácie. Obyvateľstvo evanjelického vyznania je koncentrované do okolia Vranova nad Topľou. V minulosti sa na Zemplíne nachádzali významné židovské komunity, predovšetkým v Stropkove, Michalovciach (31 % – rok 1939), Humennom (32 % – rok 1939), Kráľovskom Chlmci, Mrázovciach, Sečovciach, Somotore a Vranove nad Topľou.

### Jazykové a etnické zloženie obyvateľstva

#### Sčítanie 1880
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou.

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov.

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

#### Sčítanie 1910
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

#### Sčítanie 1930
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

#### Sčítanie 1991
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

#### Sčítanie 2001
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

### Náboženské zloženie obyvateľstva

#### Sčítanie 1880
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

#### Sčítanie 1910
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

#### Sčítanie 1930
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

#### Sčítanie 1991
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

#### Sčítanie 2001
**Horný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

**Dolný Zemplín**

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: *Štatistický úrad Slovenskej republiky*

### Horný a Dolný Zemplín
Zemplín býva v turistických materiáloch a mapách často rozdelený na Horný Zemplín a Dolný Zemplín. Do Horného Zemplína patria okresy Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov a Vranov nad Topľou, do Dolného Zemplína okresy Michalovce, Sobrance a Trebišov.

## Ekonomika
Slovenský Zemplín patrí medzi najchudobnejšie regióny na Slovensku, s vysokou mierou nezamestnanosti a nízkou podpriemernou mzdou. Najvýznamnejšími centrami zamestnanosti sú Humenné, Michalovce, Trebišov a Vranov nad Topľou.

## Cestovný ruch
[náhľad|Najvyšší bod regiónu Zemplín vrch [Kremenec (vrch v Bukovských vrchoch)|Kremenec]]
[náhľad|Pohľad na [Vysoké Tatry (pohorie)|Vysoké Tatry z Vihorlatu]]

### Hrady
* Zemplínsky hrad
* Jasenovský hrad
* Michalovský hrad
* Stropkovský hrad
* Tibavský hrad
* Bačkovský hrad
* Brekovský hrad
* Čičava
* Parič
* Viniansky hrad

### Vodné plochy
* Zemplínska šírava
* Vinianske jazero
* Morské oko (Vihorlat)
* Starina
* Senianske rybníky
* Veľká Domaša

### Turistika
* Vihorlatské vrchy (Chránená krajinná oblasť Vihorlat)
* Bukovské vrchy (Národný park Poloniny)

## Kultúra
[náhľad|[Humenský zámok|Humenský zámok, sídlo Vihorlatského múzea]]

* Zemplínske múzeum v Michalovciach
* Vihorlatské múzeum v Humennom
* Vlastivedné múzeum v Trebišove
* Múzeum moderného umenia Andyho Warhola v Medzilaborciach
* Medzinárodná galéria MIRO v Snine

## Galéria
*Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.*

Morské oko (v auguste) 001.jpg|Morské oko
Sninský kameň (v zime) 025.jpg|Morské oko (pohľad zo Sninského kameňa)
Vihorlat (v zime) 046.jpg|Vihorlat
Sninský kameň (v máji) 015.jpg|Sninský kameň
Vihorlatské vrchy - Zemplínska šírava 001.jpg|Zemplínska šírava s Vihorlatskými vrchmi
Vinianskejazero13Slovakia3.JPG|Vinianske jazero
Biokúpalisko Sninské rybníky 011.jpg|Biokúpalisko Sninské rybníky
Riaba skala 03.JPG|Bukovské vrchy, Národný park Poloniny
Pohľad na Brekovský hrad.jpg|Brekovský hrad
Jasenovský hrad 006.JPG|Jasenovský hrad
Hrad Čičva 029.jpg|Hrad Čičva
Hrad vinné.jpg|Viniansky hrad


## Externé odkazy
* o Zemplíne v diele : TAJOVSKÝ, Jozef Gregor. ''Malý kultúrny zemepis východného Slovenska : Stolice spišská, šarišská, zemplínska, užhorodská a abanovozámska''. V Jekaterinburgu: Československá tlačová kancelária v Rusku, 1919. Knižnica Slovenských hlasov, č. 6. 32 s. – dostupné v Digitálnej knižnici UKB

## Referencie



Kategória:Regióny na Slovensku