Marcus Vitruvius Pollio

[thumb|Ilustrácia Vitruvia z roku 1684 (vpravo) ako prezentuje svoje dielo ''De Architectura'' [Augustus|Augustovi.]]
**Marcus Vitruvius Pollio** (* 80/70 pred Kr. – † po 15 pred Kr.) bol starorímsky technik, architekt a autor diela *De architectura* (O architektúre), v ktorom sa dochovali cenné vedomosti o rímskom staviteľstve a technických objavoch. 

Vitruvius pôsobil v Caesarovom vojsku ako veliteľ stavebných inžinierov (*praefectus fabrum*) a v mierovom období ako civilný architekt. Za vlády Augusta ho práve jeho rozsiahle skúsenosti v oblasti staviteľstva viedli k tomu, aby svoje poznatky spísal v desiatich knihách, ku ktorým boli priložené aj nákresy.

Vitruviov praenomen Marcus nie je doložený a ide iba o predpokladané meno. Tak isto ani jeho cognomen Pollio nie je istý. Objavuje sa síce pod týmto menom vo výťahu Cetia Faventina (*Vitruvius Polio aliique auctores*), ale tento úsek sa dá čítať dvojako: ako “Vitruvius Pollio a iní” alebo “Vitruvius, (Asinius) Pollio a iní”.

## Život
Podľa vlastných slov sa Vitruvius narodil ako slobodný občan a slúžil vo vojsku Julia Caesara v Hispánii, Galii, Akvitánii a Ponte. V Caesarovom vojsku zastával presnú pozíciu veliteľa technickej jednotky zodpovednej za konštrukciu a údržbu obliehacích strojov – balíst, škorpiónov a ďalších metacích zariadení. Je pravdepodobné, že sa Pollio zúčastnil tak dôležitých vojenských operácii ako obliehania Massilie (49 pred Kr.), bitky pri Alesii a Gregovii a obliehania Avarica v Galii (52 pred Kr.). 

O Vitruviovej civilnej kariére je len niekoľko málo zmienok pochádzajúcich z jeho pera. Hoci sa podieľal veľmi pravdepodobne na navrhovaní a konštrukcii viacerých stavieb, sám spomína iba jednu – verejnú budovu (''basilica'') v meste Fanum (dnes Fano) dokončenú roku 19 pred Kr. Po tejto stavbe dnes nezostáva ani stopa, aj keď je možné, že, v súlade s kresťanským zvykom, bola premenená na cirkevnú budovu a teraz tvorí súčasť katedrály v tomto meste.

V starobe si za svoje životné zásluhy a za napísanie *De architectura* vyslúžil Vitruvius Pollio priazeň cisára Augusta, ktorý ho štedro podporoval. Jeho presný dátum smrti nie je známy, predpokladá sa ale, že k nej došlo až po roku 15 pred Kr.

## ''De architectura''
[náhľad|Exemplár talianskeho prekladu knihy ''De architectura'' z roku [1521.]]
[thumb| <center>''[vitruviánsky muž* od [[Leonardo da Vinci|Leonarda da Vinci]], je kresba ľudského tela uprostred kružnice a štvorca odvodená z časti Vitruviusových písomností, ktoré sa zaoberajú geometriou a ľudskou proporciou.</center>]]
*De architectura* je jediné dochované klasické dielo, z ktorého si dnes môžeme urobiť predstavu o rímskom staviteľstve a jeho možnostiach. Dielo bolo napísané približne v roku [[20 pred Kr.]]. Skladá sa z 10 kníh, jednotlivé knihy diela sú venované:

# základy [[urbanistika|urbanistiky]] a plánovania miest, [[krajinná architektúra]], potrebná kvalifikácia [[architekt]]a, alebo presnejšie stavebného inžiniera
# [[stavebné materiály]]
# [[chrám]]y a stĺpový rád
# *pokračovanie 3. knihy*
# verejné budovy, divadlá, kúpele, zápasiská, fórum
# súkromné budovy, [[grécky dom]]
# vnútorné dekoratívne omietky, vnútorné zariadenia, farby
# vodné zdoje, akvadukty, studne a cisterny [[hydraulika]]
# meranie, [[geometria]], [[astronómia]] (obsahuje popis [[slnečné hodiny|slnečných hodín]])
# stavebné a vojenské stroje (obliehacie stroje, mlyn, zdviháky,...)

*De architectura* je dielo významné nielen ako súbor staviteľských poznatkov, ale i ako práca, ktorá o [[architektúra|architektúre]] a staviteľstve pojednáva z [[filozofia|filozofického]] a [[estetika|estetického]] hľadiska. Podobne ako [[Marcus Tullius Cicero|Cicero]] v spise *De oratore* (O rečníkovi) požaduje od [[rečník]]a dokonalé a všestranné [[vzdelanie|vzdelania]], i Vitruvius žiada, aby staviteľ mal znalosti plynúce zo všetkých oborov (Cicero bol pre Vitruvia literárnou predlohou). *De architectura* sa pridržiava [[Aristoteles|aristotelovského]] [[teleológia|teleologického]] pohľadu na podstatu staviteľstva. Všetky stavby by mali vychádzať z [[príroda|prírody]] a jej bezmedznej účelovosti. Tri vývojové stupne gréckej architektúry – známe ako [[dórsky sloh|dórsky]], [[iónsky sloh|iónsky]] a [[korintský sloh|korintský]] sloh – sa podľa Vitruvia pridržiavajú Aristotelovho modelu.

Vrcholom staviteľského umenia prírody, ktoré sa pokúša [[architekt]] pochopiť, je konštrukcia samotného [[ľudské telo|ľudského tela]]. Vitruvius je tvorcom [[koncept]]u označovaného ako *homo vitruvius* ([[vitruviánsky muž]]), teda človeka, ktorého proporcie sú vpísané do kružnice a štvorca, dvoch základných geometrických tvarov. Podobu takéhoto ideálneho človeka nakreslil humanista [[Leonardo da Vinci]].

Vitruvius stanovuje v *De architectura* tri kritéria, ktoré má akákoľvek stavba spĺňať – *firmitas, utilitas, venustas* (trvácnosť, užitočnosť, krása).

=== Znovuobjavenie ===
Tak ako ostatné diela o rímskej architektúre, o existencii ktorých máme doklady, až do [[Renesancia|renesancie]] bola aj Vitruviova *De architectura* považovaná za stratenú. Roku [[1414]] ju objavil [[Florencia|florentský]] [[humanizmus|humanista]] [[Poggio Bracciolini]]. Práca antického architekta poslúžila [[Leon Battista Alberti|Leonovi Battistovi Albertimu]] ako hlavný zdroj pre jeho spis *De re aedificatoria'' (1450). Prvé kritické vydanie Vitruvia sa objavilo roku 1486 a bolo dielom Fra Giovanniho Sulpitia. Skoro nato nasledoval preklad do taliančiny (1521), francúzštiny (1547), angličtiny, nemčiny (1543) a španielčiny. Roku 1511 vytvoril pravdepodobne Fra Giovanni Giocondo drevoryty, ktoré nahradili stratené pôvodné ilustrácie.

Objav Vitruviovho spisu poskytol humanistickým staviteľom možnosť pochopiť a následne aplikovať princípy starovekej architektúry. Výsledky ich snaženia sa ukazujú v staviteľstve renesancie, baroka aj neoklasicizmu.

## Referencie

## Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* www.vitruvius.be   úryvky z diela De architectura 

Kategória:Narodenia v 1. storočí pred Kr.
Kategória:Úmrtia v 1. storočí pred Kr.
Kategória:Spisovatelia starovekého Ríma
Kategória:Architektonickí teoretici
Kategória:Architekti starovekého Ríma