Alžírska výprava (1541)

**Alžírska výprava** roku 1541 bola ozbrojeným stretom medzi zverbovanými vojskami zo Svätej ríše rímskej a osmansko-alžírskymi armádami. Udialo sa tak práve vtedy, keď sa cisár Karol V. ako panovník Svätej ríše rímskej a španielsky kráľ pokúsili viesť obojživelný útok proti alžírskemu regentstvu. Slabé plánovanie, najmä proti nepriaznivému počasiu, viedlo napokon k zlyhaniu tejto vojenskej expedície.

## Pozadie
Alžír bol pod kontrolou osmanského cisára Sulejmana I. Veľkolepého od jeho vojenskej podpory Hajruddínovi Barbarossovi roku 1529. Barbarossa opustil Alžír v roku 1535, aby mohol dostať hodnosť vysokého admirála Osmanskej ríše v Istanbule. Následne bol tak nahradený Hasanom agom, ktorý bol známy ako sardínsky eunuch a odpadlík. Hassan mal vo svojich službách známych osmanských námorných veliteľov Dragúta, Sāliha Reïsa a Sināna pašu.

Karol V. viedol značné prípravy na vojenskú výpravu, keďže mal vo svojom vlastnom úmysle vykonať akt pomsty za predošlé Obliehanie Budína. Španielske a janovské loďstvo však búrka vážne poškodila a zároveň donútila opustiť prístav.

## Expedícia
Dňa 28. septembra roku 1541 došlo k nalodeniu cisára Karola V. Bolo to však dosť neskoro, pričom jeho zaostávajúce bojové plány zdržali politické problémy na území Nemecka a Flámska. Flotila bola vytvorená v zálive Palma na Malorke. Mala viac než 500 plachiet a 24 000 vojakov. Flotila vedená Andreou Doriou bola vyslaná s pomocou spojeneckých národov vrátane Janovskej republiky, Neapolského kráľovstva a Rádu svätého Jána Jeruzalemského, pričom išlo vtedy o prepravu jednotiek zo Španielska a Holandska.

Práve v tom čase, keď flotila vydržala daždivé počasie, dorazila pred Alžír až dňa 19. októbra, keď sa prišla búrka. Na tejto výprave sprevádzali Karola V. vysokí španielski velitelia, vrátane Hernána Cortésa, známeho ako dobyvateľa Mexika, hoci nikdy nebol pozvaný do vojnovej rady.

Vojská boli vylodené dňa 23. októbra a cisár Karol V. zriadil svoje veliteľstvo na pozemnom výbežku obklopenom nemeckými jednotkami. Nemecké, španielske a talianske jednotky,, ktoré boli vtedy sprevádzané 150 maltézskymi rytiermi, sa začali vyloďovať pri odrazení alžírskej posádky a čoskoro obkľúčili mesto okrem jeho severnej časti. Hajruddínov zástupca Hassan aga mal silnú obranu pri bráne Bab Azzoun a spôsobil vážne straty medzi maltézskymi rytiermi.

Zdalo sa, že osud mesta je už nadobro spečatený. Na druhý deň sa však počasie zhoršilo silným dažďom. Mnoho galér stratilo kotvy a 15 stroskotalo na brehu. Ďalších 33 karakov sa potopilo a mnohé ďalšie boli napokon rozprášené. Keď sa viac vojakov pokúšalo o vylodenie, Alžírčania začali podnikať výpady a útočili na tých, ktorí iba prednedávnom vstúpili na ostrov. Cisár Karol V. bol v tomto prípade už obkľúčený a zachránil ho až vojenský odpor rytierskeho rádu.

Námorný veliteľ Andrea Doria dokázala nájsť bezpečnejší prístav pre zvyšok flotily na myse Matifu a to päť míľ východne od Alžíru. Prikázal Karolovi V., aby opustil svoju pozíciu a pridal sa k nemu v Matifu, čo však Karol V. urobil iba s veľkými ťažkosťami. Odtiaľ, stále utláčaní počasím, sa zvyšné jednotky plavili do Béjaïa, v tom čase ešte španielskeho prístavu. Karol V. nemohol odplávať na otvorené more až do dňa 23. novembra. Napokon prehodil svoje vlastné kone a korunu cez palubu, opustil svoju armádu a odplával domov. Nakoniec sa dňa 3. decembra dostal do Cartageny v juhovýchodnom Španielsku.

Straty medzi inváznymi silami boli veľmi ťažké. Bolo zničených až 150 vojenských lodí a veľký počet padlých vojakov. Turecký kronikár napísal, že berberské kmene zmasakrovali dovedna až 12 000 útočníkov. Po opustení vojnového materiálu, vrátane 100 až 200 zbraní, ktoré boli nájdené pre hradby Alžíru, bola španielska armáda zajatá v takom počte, až sa povrávalo, že alžírske trhy sú plné otrokov. Hasan aga bol za svoje činy nad kresťanskými silami odmenený titulom beglerbega. 

## Chronológia
Chronológia expedície zrekonštruovaná Danielom Nordmanom.

* 18. október 1541: začiatok výpravy nalodením na ostrove Malorka;
* 19. október: príchod výpravy na dohľad od Alžíru;
* 20. október: O 7:00 flotila v prístave Alžír. O 15:00 sa more vzdúva, flotila Karola V. sa ukrýva pri myse Matifou a španielska flotila na myse Caxine;
* 21. október: flotila v kryte;
* 22. október: flotila stále v úkryte, prieskum pláže a zásob vody;
* 23. október: návrat španielskej flotily, vylodenie španielskych, následne talianskych a nemeckých jednotiek (Karol V. na brehu o 9:00). vybudovanie vojenského tábora v Hamme. Nočný útok Alžírčanov;
* 24. október: vybudovanie sídla Karola V. v Koudiat es-Saboun. Začiatok bojov. 
* 25. október: príchod búrky a alžírsky výpad, boj o Ras Tafoura. Búrka naberá na sile a ničí časť flotily s proviantom a vojnovým materiálom, zvyšok sa ukryje na myse Matifou;
* 26. október: búrka trvá, Karol V. na brehu, rozhodnutie o ústupe
* 27. október: ústup do Wadi El-Harrach;
* 28. október: prechod cez pretekajúce vádí;
* 29. október: pokračuje ústup na mys Matifou a zhromažďovanie síl;
* 30. október: rekonštitúcia síl s odpočinkom, vojnová rada a oprava flotily;
* 31. október: začiatok opätovného naloďovania talianskych jednotiek;
* 1. november: opätovné nalodenie Karola V. a nemeckých jednotiek;
* 2. novembra: opätovné nalodenie španielskych jednotiek. More sa opäť vzdúva;
* 3. november: navigovanie uprostred búrky;
* 4. november: vylodenie Karola V. v Bejaïa. Rozptýlenie zvyškov expedičnej flotily do Španielska, Malorky a Sardínie ;
* 5. novembra: príchod posledných piatich lodí do Bejaïa.

## Následky
Táto vojnová katastrofa značne oslabila Španielov, čím Hasan aga využil príležitosť a preto v júli roku 1542 zaútočil na Mers-el-Kebir, prístav španielskej základne Oran.

Charles Lamb naznačuje, že táto búrka mohla ovplyvniť Shakespearovu postavu, morskú čarodejnicu Sycorax v jeho diele *[[Búrka (Shakespeare)|Búrka]]*. Sycorax, alžírska čarodejnica, bola vyhnaná zo svojej vlasti za to, že spôsobila chaos svojím čarodejníctvom, ale bola ušetrená popravy „za jednu vec, ktorú urobila“. Táto nepolapiteľná „jedna vec“ sa nikdy neuvádza; Charles Lamb však naznačuje, že William Shakespeare čerpal z legendy o nemenovanej alžírskej čarodejnici, ktorá vyvolala divokú búrku, ktorá zničila inváznu flotilu v roku 1541, a práve tento akt obrany jej národa zabránil jej ľudu popraviť ju.

## Galéria

Súbor:Algeri._1541.jpg|náhľad| Alžírsko na kresbe z roku 1541.
Súbor:Algeri.jpg|náhľad| Alžírsko na dobovej kresbe.
Súbor:La_bataille_d'Alger_Huile_sur_toile.jpg|vpravo|náhľad|400x400bod| Vrak kresťanských lodí v Alžírskom zálive, rok 1541.
Súbor:Las_Glorias_Nacionales,_1852_1003097_(4013958546).jpg|náhľad| Maltézsky rytier vráža svoju dýku do brány Bab Azzoun od Léona Galiberta (1844).


## Pozri aj
* Osmansko-habsburské vojny

## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Bitky Španielska
Kategória:Bitky Osmansko-habsburských vojen
Kategória:Bitky v 1541
Kategória:Bitky Rímsko-nemeckej ríše
Kategória:Námorné bitky