Prírodný park Strážnické Pomoraví

**Prírodný park Strážnické Pomoraví** je chránené územie v Juhomoravskom kraji rozkladajúce sa okolo rieky Moravy na severozápad od mesta Strážnice.

## Lokalita
náhľad|Orchidea

Strážnické Pomoraví bolo zriadené vyhláškou hodonínskeho Okresného úradu v roku 1993 za účelom ochrany krajinného rázu údolnej nivy rieky Moravy. Svojou rozlohou 31 km2 zaberá širokú oblasť toku rieky Moravy a jej prítoku Veličky, vrátane priľahlých slepých ramien, lužného lesa a záplavových lúk. Oblasť bola vyhlásená vtáčou oblasťou v rámci sústavy Natura 2000 a je jedným z významných vtáčích území v rámci programu BirdLife International. Podnebie Parku je výrazne teplé, ročné priemerné teploty sa pohybujú okolo 9-9,5° C, ročné úhrny zrážok medzi 585 a 600mm. Typické sú prízemné teplotné inverzie. Oblasť je nazývaná tiež "Moravskou Amazóniou" vďaka nepriepustným a zaplavovaným pôdam s lužnými lesmi a meandrujúcim tokom rieky Moravy. Ďalej od koryta rieky sa nachádzajú záplavové lúky, ktoré sú oddelené od lužného lesa ochrannou protipovodňovou hrádzou. Táto hrádza má priepust a je možné vodu z jarných záplav regulovane vypúšťať na územie lúk a tým ich zavlažovať.

## Prírodné podmienky

### Geológia
Park sa nachádza na hlinitoílovitých naplaveninách nivy rieky Moravy. Geologickým podložím sú štvrťohorné sedimenty, ktoré ležia na staršom treťohornom ílovitom a piesočnom podklade z pliocénneho obdobia. Mladšie štvrťohorné sedimenty tvoria riečne uloženiny a viate piesky, po ktorých je pomenovaná miestna rovnomenná chránená oblasť Váté písky. Vrstva týchto sedimentov, ktoré boli nahromadené počas poslednej doby ľadovej, dosahuje hrúbku 6-9 m. Geologicky najmladšími sedimentami sú povodňové hliny, uložené v časoch medzi 12. a 13. storočím, ktoré vznikali v súvislosti s odlesňovaním povodí, a so vzrastajúcou intenzitou pokračuje tento proces dodnes. Na rozhraní rieky a viatymi pieskami dochádza k značnej erózii vedúcej k niekoľkometrovým posunom koryta za rok.

náhľad|Sútok Veličky s Moravou

Veľkou zaujímavosťou sú petrifikované fosílne zvyšky stromov, ktoré sa uchovali v riečnych sedimentoch a vďaka zmenám toku sa po tisícoch rokov znovu dostali na zemský povrch. Na pravom brehu Moravy pri Strážnici bolo nájdené drevo datované do doby pred 44 tisíc rokmi. Z oblasti Bzenca-Přívoz bolo datovaný vek dubového kmeňa na 1940 rokov. Zriedkavo sú v oblasti k nájdené tiež zuby či kosti väčších cicavcov.

### Flóra
Pôvodnou flórou tunajšieho tvrdého luhu sú predovšetkým duby (*Quercus*), brest väzový (*Ulmus laevis*) a jaseň úzkolistý (*Fraxinus angustifolia Vahl*), ktoré sú významne vytláčané druhmi invaznými, ako sú javor jaseňolistý (*Acer negundo*), orech čierny (*Juglans nigra*) a topoľ čierny (*Populus nigra*).

vľavo|náhľad|Peň topoľa čierneho na lokalite

V blízkosti meandrov sa darí najmä vlhkomilným druhom, bylinný podrast je najvýraznejší na jar, kedy kvitne chochlačka dutá *(Corydalis cava)*, cesnak medvedí *(Allium ursinum)* alebo krivec žltý (*Gagea lutea*). V lete prevláda žihľava dvojdomá (*Urtica dioica*a). Medzi významné pôvodné rastliny patria rôzne orchidey (*Orchidaceae Juss.*) alebo kosatce (*Iridaceae*). 

### Fauna
Strážnické Pomoraví je vďaka dlhoročným stromom významnou hniezdnou oblasťou bociana bieleho (*Ciconia ciconia*), volavky popolavej (*Ardea cinerea*) a haje tmavej *( Milvus migrans*). Na podmáčaných lúkach hniezdi bežne cíbik chochlatý (*Vanellus vanellus*), nepravidelne kalužiak červenonohý (*Tringa totanus*) a diskutabilne aj náš najväčší bahniak hvizdák veľký (*Numenius arquata*), ktorý tu má jedno z dvoch posledných hniezdisk v rámci celej Moravy. Na nivných lúkach žije prepelica poľná (*Coturnix coturnix*), jarabica poľná (*Perdix perdix*), chrapkáč poľný (*Crex crex*), trasochvost žltý *(Motacilla flava*), pŕhľaviar červenkastý (*Saxicola rubetra*) a strnádka lúčna (*miliaria Calandra*). Piesčité a štrkové pláže pri koryte rieky osídľujú kulík riečny (*Charadrius dubius*), kalužiačik malý (*Actitis hypoleucos*), brehuľa hnedá (*Riparia riparia*) a rybárik riečny (*Alcedo atthis*). Druhy tiahnúce a zimujúce sú kormorán veľký (*Phalacrocorax Carba*), beluša veľká (*Casmerodius albumu*), husi (*Anser sp*.), kaňa sivá (*Circus cyaneus*) a orliak morský *(haliaetus albicilla*).  a súčasne je jedným z významných vtáčích území vyhlásených v rámci programu BirdLife International

vľavo|náhľad|Ohryzy stromov ako dôkaz prítomnosti bobra európskeho na lokalite

Z vodných živočíchov a obojživelníkov menujme hrúza bieloplutvého (*Gobio albipinnatus*), slíža severného (*Noemacheilus barbatulus*), skokana zeleného (*Rana esculenta*) a vzácneho skokana ostropyského (*Rana arvalis*), ktorý sa tu pravidelne rozmnožuje.

Z hmyzej ríše sú to zástupcovia ako roháč veľký *(Lucanus cervus*), fuzáč veľký *(Cerambyx cerdo)*, krasoň borovicový *(Chalcophora mariana*), potápnik rebierkový (*acilius sulcatus*) a splošťula bahenná *(Nepa cinerea*).

Všadeprítomné ohryzy na stromoch dokazujú tiež prítomnosť bobra európskeho (*Castor fiber*), ktorý bol už začiatkom 18. storočia úplne vyhubený a znova bol do Strážnického Pomoraví reintrodukovaný z Poľska.

## Vtáčia oblasť
Lokalita Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví je významným hniezdiskom mnohých druhov vtákov. Preto bola táto oblasť (celkovo o rozlohe 11 725 ha) vyhlásená nariadením vlády č. 21/2005 vtáčou oblasťou v rámci sústavy Natura 2000 a rovnako je jedným z Významných vtáčích území vyhlásených v rámci programu BirdLife International. Návrh chráneného územia, ktoré má svojou rozlohou zabezpečiť stabilitu a priaznivý rozvoj vtáčích populácií, pripravila na základe daných ornitologických kritérií Česká spoločnosť ornitologická v spolupráci s Agentúrou ochrany prírody a krajiny.

Na tomto území je chránených šesť vtáčích druhov: bocian biely (*Ciconia ciconia*), kaňa močiarna (*Circus aeruginosus*), lelek lesný (*Caprimulgus europaeus*), ďateľ prostredný (*Dendrocopos medius*), ďateľ hnedkavý (*Dendrocopos syriacus*) a škovránik stromový (*Lullula arborea*) .

V oblasti bolo zistených celkovo 238 druhov vtákov. Hniezdi ich tu viac ako polovica a to celkom 148.

## Ohrozenie
náhľad|Hrádza
Pôvodná vegetácia v parku je ohrozená mnohými inváznymi druhmi, ako sú javor jaseňolistý, orech čierny, topoľ čierny, kalina a krídlatka. Tieto rastliny spravidla v krátkej dobe prerastajú pôvodnú rovnako starú vegetáciu, čím jej silno konkurujú a obmedzujú ju v príjme zdrojov. Najviac prítomný je orech čierny, ktorý je inváznym druhom z USA. Dnes sa na podporu pôvodného tvrdého luhu vysádzajú duby, ktoré sú vzhľadom k svojmu pomalšiemu rastu silne znevýhodnené rýchlo rastúcimi inváznymi stromami.

Ďalším ohrozením celého Strážnického Pomoravia je plánovaná výstavba diaľnice D55 Břeclav-Olomouc v dĺžke 12 km. V súčasnosti je v Bruselskej európskej komisii prejednávaná sťažnosť proti plánovanej výstavbe, ktorú spoločne podali organizácie Deti Zeme a Česká spoločnosť ornitologická. V sťažnosti navrhujú aj alternatívne vedenie novej rýchlostnej cesty. Ekologický expert Ekologického právneho servisu Jiří Hummel upresňuje, že: "V úseku Rohatec - Uherské Hradiště by oficiálny variant D55 mal znížiť dopravnú intenzity na existujúcej ceste I / 55 v priemere o 50-70% a alternatívna trasa dokonca až o 55-80%" .

## Referencie




## Pozri aj
* Zoznam chránených území v okrese Hodonín

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Na stránke Východní morava.cz 

## Zdroj


Strážnické Pomoraví
Kategória:Povodie Moravy
Kategória:Chránené územia v okrese Hodonín
Kategória:Strážnice (okres Hodonín)