Cunami

[thumb|Cunami na pobreží [Thajsko|Thajska spôsobené zemetrasením v Indickom oceáne, 26. december 2004]]
[thumb|''"[Veľká vlna pri Kanagawe"* alebo cunami, ako ho zvečnil slávny japonský výtvarník [[Kacušika Hokusai]] na obraze z cyklu *"36 pohľadov na horu Fudži"* z 20. rokov 19. storočia]]
[[Súbor:Tsunami-kueste.01.vm.jpg|thumb|Vznik cunami]]
*'Cunami** (-tvar kodifikovaný od roku 2020) alebo staršie **tsunami*' (v anglickom prepise *tsunami*; z [[japončina|japonského]] 津波 znamenajúce *prístavná vlna*) je jedna alebo niekoľko po sebe idúcich vĺn na hladine [[more|mora]], ktoré vznikajú pri silnom [[zemetrasenie|zemetrasení]] pod hladinou mora, podmorskom [[podmorský zosuv|zosuve]] alebo po dopade [[meteorit]]u do mora alebo jeho blízkosti. Namiesto *cunami* sa niekedy nesprávne používa termín *prílivová vlna*, ale z vedeckého pohľadu ide o rôzne deje.

== Fyzika cunami ==
[[Energia]] cunami je konštantná a závisí od jeho [[Rýchlosť (fyzikálna veličina)|rýchlosti]] a štvorca (druhej mocniny) jeho výšky. Keď vlna dorazí k pobrežiu, jej výška rastie a rýchlosť klesá. [[Vlnová dĺžka]] cunami je veľmi veľká, v ráde stoviek kilometrov, čo určuje jeho správanie. Vlna s takou veľkou vlnovou dĺžkou sa správa aj na voľnom [[oceán (časť svetového oceánu)|oceáne]] ako v plytkej vode. Pretože rýchlosť vlny je všeobecne v plytkých vodách určená vzťahom <math>{\sqrt{g d}}</math>, kde <math>g</math> je [[gravitačné zrýchlenie]] a <math>d</math> hĺbka, cunami získa na hlbokom mori rýchlosť až 700&nbsp;km&nbsp;h<sup>-1</sup>. Pri pobreží sa ale vlna značne spomalí. Kým na hlbokom mori je cunami ťažko pozorovateľné (zvyčajne má výšku v&nbsp;cm až desiatkach&nbsp;cm), pri pobreží nahromadená energia zdvíha vlnu až do výšky 30 [[meter|metrov]] a viac. Vďaka veľmi veľkej vlnovej dĺžke na hlbokom mori môže cunami putovať tisíce kilometrov bez väčších strát energie.

Z pohľadu pozorovateľa na brehu, skôr než o vodnú stenu, ako je často vyobrazovaná, ide o náhlu záplavu. Aj keď vlna pri pobreží spomalí až stokrát, stále má vlnovú dĺžku v ráde kilometrov. Počas niekoľkých minút stúpne hladina mora až o desiatky metrov a po niekoľkých minútach voda zase opadne. V niektorých miestach sa vďaka zlému odtoku môže udržať aj dlhší čas. Ohromné množstvo prúdiacej vody pochopiteľne pácha rozsiahle škody. Pri prenikaní cez prekážky vytvára dojem silných vĺn. Čelo vlny býva z brehu viditeľné. Jeho výška je ale len predzvesťou toho, čo príde počas nasledujúcich minút.

== Varovné systémy ==
Veľa miest na pobreží [[Tichý oceán|Tichého oceánu]], hlavne v [[Japonsko|Japonsku]], [[Spojené štáty|USA]] a [[Kanada|Kanade]], má výstražný systém a pripravené evakuačné plány pre prípad vážnej vlny cunami. Cunami sa dajú predpovedať vďaka [[Seizmológia|seizmologickým observatóriám]] rozmiestneným po celom svete a ich vývoj sledovať pomocou [[družica|satelitov]] z [[obežná dráha|obežnej dráhy]].

Hoci je cunami zničujúca pohroma, na prechod cez Tichý oceán z Japonska na západné pobrežie [[Spojené štáty|USA]] by potrebovalo okolo 18&nbsp;hodín, takže obyvateľstvo môže byť varované s dostatočným predstihom, ak je cunami zaznamenané.

Jeden z varovných systémov je projekt CREST (angl. *Consolidated Reporting of Earthquakes and Tsunamis'') na západnom pobreží Severnej Ameriky a na Havaji. Náhle cunami ale nemožno predpovedať žiadnym podobným systémom.

## Katastrofické cunami v dejinách
thumb|Animácia cunami z roku 2004 v Indickom oceáne
* Tisícky Portugalcov, ktorí prežili veľké lisabonské zemetrasenie v roku 1755, zomreli krátko potom, ako dorazilo cunami. Keď voda ustúpila, v prístave ostali len vraky lodí.
* V roku 1883 explodoval sopečný ostrov Krakatoa v Indonézii. Séria veľkých cunami o výške cez 40&nbsp;m (pri pobreží) sa šírila celým svetom. Cunami boli pozorované v Indickom, Tichom aj Atlantickom oceáne. Pozorovateľné boli dokonca aj v prielive La Manche.
* 15. júna 1896 zasiahlo japonský ostrov Honšú obrovské cunami. Rybári, ktorí boli sotva 30&nbsp;km od pobrežia, ho vôbec nezaznamenali, ale na ostrove zabilo 28&nbsp;000&nbsp;ľudí a zničilo 275&nbsp;km pobrežia.
* Silné zemetrasenie o sile 9,6&nbsp;stupňa Richterovej stupnice v Čile 22. mája 1960 vyvolalo cunami, ktoré spôsobilo rozsiahle škody na Havaji a zasiahlo aj 16&nbsp;800&nbsp;km vzdialené Japonsko, kde zabilo stovky ľudí.
* Ničivé cunami, ktoré bolo dôsledkom zemetrasenia 12. júla 1993 o sile 7,8&nbsp;zabilo na malom japonskom ostrove Okuširi blízko ostrova Hokkaidó 202&nbsp;ľudí a stovky ďalších zranilo.
* Ďalšie náhle cunami zasiahlo pobrežie juhovýchodnej Ázie (Indie, Srí Lanky, Maledív, Bangladéša, Mjanmarska, Thajska, Malajzie a Indonézie) ráno 26. decembra 2004. Neskôr zasiahlo aj ďalšie ostrovy v Indickom oceáne (Madagaskar, Seychely, Réunion a Maurícius) a takisto východné pobrežie Afriky (Somálsko, Tanzánia a Keňa). Zabilo vyše dvestotisíc ľudí a postihlo ďalšie milióny. Na tisícoch kilometrov pobrežia spôsobilo rozsiahle škody. Pochádzalo z podmorského zemetrasenia o sile 8,9 stupňov Richterovej stupnice pri severnom cípe ostrova Sumatra.
* 11. marca 2011 zasiahlo Japonsko silné zemetrasenie s magnitúdom 9,0 a vyvolalo ničivé cunami s výškou 10 metrov. Cunami zničilo prímorské obydlia a poškodilo aj dve jadrové elektrárne, pričom v elektrárni Fukušima 1 nastala havária úrovne 6 zo 7 podľa stupnice INES.

## Referencie


## Iné projekty

## Zdroj

Kategória:Prírodné katastrofy
Kategória:Seizmológia
Kategória:Geohazardy