open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Modlivky

**Modlivky** (*Mantodea*) je rad ortopteroidného hmyzu. Rody z tohto radu, pokiaľ vôbec majú slovenské meno, sa po slovensky volajú **modlivka**.

## Opis
Modlivka je štíhly hmyz väčších rozmerov, silno adaptovaný na predáciu.

Na veľmi pohyblivej hlave sú silné hryzadlá a dosť veľké zložené oči. 

Nápadne predĺžená predohruď nesie jeden pár nôh, ktoré sú premenené na účinné loviace zariadenie. Majú predĺžené panvičky a ozubené stehná, do ktorých na princípe zatváracieho noža zapadajú ozubené holene. 

Predné krídla sú trochu viac chitinizované a pigmentované (najmä u tropických druhov), zadné krídla sú jemné, blanité, vejárovito zložené pod prednými. Oba páry krídel majú veľmi hustú sieťovitú žilnatinu. Na konci bruška sú krátke článkované cerkusy, podobne ako u švábov.

Lovia hlavne hmyz, ale ázijský druh *[[Hierodula tenuidentata]]* loví aj ryby.

## Rozmnožovanie
Pred kopuláciou sa samec opatrne (často celé hodiny) približuje k samici a po kopulácii sa snaží veľmi rýchlo vzdialiť, no aj tak sa niekedy stáva korisťou väčšej samice. Niekedy však samec zožerie samicu.

Svaly vykonávajúce kopulačné pohyby však nie sú inervované z hlavy, ale z bruškového ganglia – kopulácia sa preto úspešne ukončí i v tom prípade, keď má samec už odhryznutú hlavu.

## Výskyt
Poznáme asi 1 800 druhov modliviek, z nich veľká väčšina žije v trópoch. Na svetlých biotopoch mimo súvislého lesa sa u nás miestami hojne vyskytuje *Mantis religiosa* (modlivka zelená). V južnej Európe už môžeme vidieť ďalších 5 – 6 druhov, napríklad nápadnú a bizarnú modlivku *[[Empusa pennata]]* s vykrajovaným okrajom abdómenu.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Praying mantids and their relatives
Pošvatky

**Pošvatky** (lat. *Plecoptera*) sú rad ortopteroidného hmyzu (v starších systémoch zároveň kohorta *Perlodea*). Slovenský názov rodov z tohto radu, pokiaľ vôbec majú slovenské meno, znie **pošvatka**.

## Charakteristika
Štíhly hmyz malých až stredne veľkých rozmerov s pomerne málo chitinizovaným telom. 

Na hlave sú nitkovité mnohočlánkové tykadlá a hryzavé ústne ústroje, ktoré však môžu by. zakrpatené. 

Ektoskelet hrudných somitov tvorí viac ešte nezrastených skleritov, čo dokazuje fylogenetickú starobylosť a primitívnosť tohto hmyzu – permské druhy sa príliš nelíšili od dnešných. 

Bruško má 10 somitov, 11-ty je rudimentálny a nesie nitkovité mnohočlánkové cerkusy. 

Krídla sú blanité s hustou primitívnou žilnatinou, zadné krídla majú už náznak vejárovitého skladania. Vývin je typická archimetabolia s veľkým počtom  instarov (20 až 30!); a aj tu platí zásada, že u najád veľkých druhov a za zlých potravných podmienok sa počet instarov zvyšuje. Na svete žije vyše 2&nbsp;000 druhov pošvatiek, u nás asi 100 druhov. 

Z taxónov tohto radu sú najznámejšie:
**Euholognatha* (*Filipalpia*) - majú funkčné ústne orgány s nitkovitými hmatadlami (palpi maxillares sú až 5-článkové). Najády sú herbivorné. Sú to menšie druhy, z nich často sa vyskytuje napr. *Leuctra fusca* (pošvatka zimná), lieta koncom vegetačnej sezóny.
**Systellognatha* (*Setipalpia*, *Subulipalpia*) – ústne orgány sú zakrpatené a imága vôbec neprijímajú potravu, nanajvýš len vodu a kvapôčky rastlinných štiav; hmatadlá sú štetinkovité. Najády žijú dravo. K hojnejším druhom patrí *Isoperla grammatica* (pošvatka žltozelená) a *Perla marginata* (p. hnedopása). Najväčším druhom na Slovensku je *[[Dinocras cephalotes]]*. Má až 3&nbsp;cm a žije pri čistých podhorských potokoch.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
*www.insecta.bio.pu.ru: table-''Plecoptera''
*www.insecta.bio.pu.ru: ''Plecoptera''
*www.helsinki.fi
*tolweb.org (starší systém)
*web.natur.cuni.cz
Tabuľa

**Tabuľa** môže byť:
* všeobecne: predmet v tvare dosky či platne, napr. školská tabuľa, vývesná tabuľa, pamätná tabuľa, okenná tabuľa
* väčší jedálenský stôl slúžiaci na hostiny, resp. takýto stôl aj s pohostením
* tabla (veľká plocha pôdy)
* v geológii: 
** stabilizovaná časť kontinentálnej zemskej kôry, pozri tabuľa (geológia)
** útvar, ktorý vznikol na vodorovne uložených vrstvách alebo na lávových príkrovoch, pozri tabuľa (horizontálna štruktúra)
Včelárska paseka

**Včelárska paseka** je jedno z najznámejších včelárskych kultúrno-osvetových centier slovenských včelárov. 

## Vznik
Zariadenie bolo otvorené v roku 1932, ako včelárske učilište v Kráľovej pri Senci. Myšlienka vytvorenia tejto inštitúcie slovenských včelárov sa zjavila už v programe národného buditeľa a kňaza Štefana Závodníka (1813-1885), rodáka z Pružiny v okrese Považská Bystrica. Zakladateľmi včelárskej paseky sa okrem iných stali hlavne:
*predseda Zemského ústredia včelárov na Slovensku JUDr. Ján Gašperík a 
*Štefan Hagara, ktorý bol poverený prípravnými prácami na projekte. 

## Objekty
Na výstavbe Paseky sa podieľali murárski, tesárski a stolárski majstri z Kráľovej a Krmeša. Vedením prác bol poverený staviteľ Michal Patterman. K areálu Včelárskej paseky okrem budovy včelína patrí cca 10 hektárová záhrada s pokusnou stanicou a medonosnými rastlinami. Drevorezbárske práce na objektoch vyhotovil Štefan Hagara. Dňa 15. augusta roku 1932 bola Včelárska paseka slávnostne odovzdaná Krajinskému ústrediu včelárskych spolkov na Slovensku. Vo veľkom murovanom včelíne je t.č. múzeum včelárskych pomôcok a zariadení. Od roku 1961 sa začalo budovanie včelárskeho skanzenu, ktorý bol verejnosti sprístupnený v roku 1975. V expozícii múzea sú vystavené unikátne zbierky úľov, ktoré sa používali už v sedemnástom storočí, debničkové úle z osemnásteho storočia, ktorých hlavným propagátorom na Slovensku bol Juraj Fándly (1750 - 1811). Skanzen dotvárajú i ďalšie typy úľov používaných vo včelárstve od devätnásteho storočia až po súčasnosť. V hlavnej budove veľkého včelína sú umiestnené medomety, lisy na medzistienky a rôzne včelárske pomôcky a potreby z rozličných období vývoja slovenského včelárstva. Expozíciu múzea vhodne dopĺňa výstava rôznej včelárskej literatúry od domácich, ale aj zahraničných autorov, viacero odborných včelárskych časopisov a ukážky výrobkov zo včelích produktov.
Produkcia filmu Juraja Jakubiska Tisícročná včela mala pri nakrúcaní zapožičané viaceré exempláre zo Včelárskej paseky, za čo dostala Včelárska paseka originál nadrozmernej, tisícročnej včely použitej pri nakrúcaní. Táto gigantická včela je umiestnená na priečelí jednej budov.  

Kategória:Včelárstvo na Slovensku
William Alfred Fowler

**William Alfred Fowler** (* 9. august 1911, Pittsburgh, Pensylvánia, USA – † 14. marec 1995, Pasadena, Kalifornia) bol americký fyzik a astrofyzik. 

Vo svojich prácach sa zaoberal vývojom chemických prvkov vo vesmíre.

Od roku 1956 bol členom National Academy of Sciences (v rokoch 1971 - 1974 predseda fyzikálnej sekcie) a od roku 1946 člen American Physical Society, ktorej bol v roku 1976 prezidentom.

V roku 1983 mu bola udelená Nobelova cena za fyziku.

## Ocenenia
* 1963: Henry Norris Russell Lectureship udelená Americkou astronomickou spoločnosťou
* 1965: Barnard-Medaille
* 1974: National Medal of Science
* 1978: Eddington Medal
* 1979: Medaila Catherine Bruceovej
* 1983: Nobelova cena za fyziku

## Publikácie
* Burbidge, E. M.; Burbidge, G. R.; Fowler, W. A.; Hoyle, F. (1957). "Synthesis of the Elements in Stars". Reviews of Modern Physics 29 (4): 547–650. Bibcode:1957RvMP...29..547B. doi:10.1103/RevModPhys.29.547.
* Fowler, W. A. (1958). Temperature and Density Conditions for Nucleogenesis by Fusion Processes in Stars. W. K. Kellogg Radiation Laboratory. OSTI 4308210.
* Seeger, P. A.; Fowler, W. A. (1965). "Integrated Flux Distributions in Neutron Capture in Stars". Astrophysical Journal (Los Alamos Scientific Lab) 144: 822. Bibcode:1966ApJ...144..822S. doi:10.1086/148662. OSTI 4533940.
* Colgate, S. A.; Audouze, J.; Fowler, W. A. (1977). Helium (3) Rich Solar Flares. Los Alamos Scientific Laboratory. OSTI 7284990.

## Literatúra
* Lubomír Sodomka, Magdalena Sodomková, Nobelovy ceny za fyziku, Praha : SET OUT, 1997. ISBN 80-902058-5-2

## Externé odkazy
* Nobelova cena
* CalTech 
* Biografia 
* Objavy W.A. Fowlera v Astrophysics Data System
* W.A. Fowler v Astrophysics Data System

## Zdroj

Kategória:Fyzici USA
Kategória:Astrofyzici USA
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny za fyziku
Kategória:Nositelia Nobelovej ceny z USA
Kategória:Absolventi California Institute of Technology 
Kategória:Osobnosti z Pittsburghu
Borovica ostitá

**Borovica ostitá** (staršie: **borovica ostnatá**, **borovica ostnitá**, **borovica osinatá**; lat. *Pinus aristata*) je strom z rodu borovica (*Pinus*).

Pochádza zo Severnej Ameriky kde rastie v Skalnatých vrchoch v štáte Colorado a na severe štátu Nové Mexiko. Izolovaná populácia rastie na v štáte Arizona.

Je to dlhoveký druh. Vek najstaršieho jedinca bol odhadnutý na 2435 rokov, aj keď väčšina stromov sa dožíva okolo 1 500 rokov. Rekord však drží príbuzný druh borovica dlhoveká (*Pinus longaeva*), ktorého najstarší jedinec nazývaný *Methuselah* má viac ako 4 800 rokov.

## Referencie

## Iné projekty

Kategória:Borovicovité
Kategória:Ihličnaté stromy
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Chránený strom

**Chránený strom** (ChS) je kategória chránených prírodných objektov. Za chránené stromy sa vyhlasujú kultúrne, vedecky, ekologicky, krajinotvorne alebo esteticky mimoriadne významné stromy, alebo ich skupiny, vrátane stromoradí. Za chránené stromy možno vyhlásiť aj stromy rastúce na lesnom pôdnom fonde. Lesy Slovenskej republiky majú vo svojej správe celkovo 133 chránených stromov. 

## Pozri aj
thumb|chránený strom
* Zoznam chránených stromov na Slovensku

## Referencie

Kategória:Ochrana prírody
Zoznam vodných tokov v povodí Turca

**Zoznam vodných tokov v povodí Turca** obsahuje abecedne zoradený zoznam všetkých oficiálne pomenovaných vodných tokov v povodí rieky Turiec. 

Kategória:Povodie Turca
Turiec
Kazanská ulica (Bratislava)

**Kazanská ulica** (nesprávne *Kazaňská*) je ulica a pomerne dôležitá štvorpruhová dopravná komunikácia v Bratislave v okrese Bratislava II prechádzajúca katastrálnym územím dvoch mestských častí, Vrakuňa a Podunajské Biskupice. Na západe je napojená na ulicu Slovnaftská, na východe je ohraničená ulicou Dvojkrížna a železničnou traťou, ktorá zároveň ohraničuje aj celé zastavané územie okresu Bratislava II.

Ulica je tvorená predovšetkým pomerne novou a modernou bytovou nízkopodlažnou zástavbou, ktorej súčasťou je občianska vybavenosť.

## Dopravné spojenie

## Referencie

## Externé odkazy
* Kazanská ulica na mape Bratislavy

Kategória:Ulice vo Vrakuni
Kategória:Ulice v Podunajských Biskupiciach
Žabokrecký potok

**Žabokrecký potok** môže byť:

*prítok Nitry pri Partizánskom, pozri Žabokrecký potok (prítok Nitry)
*prítok Turca pri Martine, pozri Žabokrecký potok (prítok Turca)
Alelopatia

**Alelopatia** (tiež **allelopatia**, **amenzalizmus**, **antibióza** či **antagonizmus**) je jeden zo základných typov biologických interakcií medzi dvoma či viacerými organizmami. Jeden organizmus (**inhibítor**) ovplyvňuje negatívne druhý organizmus (**amenzál**) svojimi chemickými látkami, ktoré vypúšťa do prostredia. Môže ísť o jednu, alebo niekoľko látok. Amenzál pritom na inhibítora nepôsobí nijak, teda ani kladne ani záporne.

## Alelopatické látky

Alelopatické látky, sú zlúčeniny produkované inhibítorovými organizmami, majú značný význam v lekárstve. Ide najmä o:

* antibiotika – produkovaná mikroorganizmami (spravidla hubami), inhibujú rast iných mikroorganizmov. Používajú sa pri potlačovaní bakteriálnych infekcií;
* fytoncidy – produkované vyššími rastlinami, inhibujú rast baktérií a prvokov (liečivé rastliny používané v ľudovom liečiteľstve obsahujú práve tieto látky);
* jedy – jedovaté látky produkované baktériami alebo sinicami, pôsobí na vyššie rastliny a živočíchy.

## Príklady

* *[[Clostridium tetani]]* – parazitická baktéria (kombinácia parazitizmu a amensalizmu) produkujúci toxín tetanospazmin, ktorý ochromuje nervovú sústavu, spôsobuje kŕče svalstva.
* *[[Clostridium botulinum]]* – baktéria produkujúca botulotoxín, veľmi účinný toxín, ktorý sa vytvára v skazených potravinách (konzervách).
* *[[Penicillium]]* notatum - bráni rastu grampozitívnych a gramnegatívnych baktérií a taktiež anaeróbnych organizmov
* Sinice – produkujú toxíny, ktoré môžu u človeka vyvolať kožné vyrážky, zápal spojiviek a v prípade vypitia aj otravu.
* Juglans nigra a Agát biely (*Robinia pseudacacia*). Ich korene vylučujú jedovaté látky (napr. juglon), ktorý pôsobí toxicky na okolité rastliny. Z toho však majú nepatrný úžitok.

Príkladom je napríklad pôsobenie antibiotik na niektoré mikroorganizmy alebo agátu na iné rastliny.

## Referencie

Kategória:Botanika
Opatovské jazierko

**Opatovské jazierko** je prírodná rezervácia v katastrálnom území obce Medveďov v okrese Dunajská Streda. Nachádza sa na Podunajskej rovine, má rozlohu , bola vyhlásená v roku 1993 a zaradená do 5. stupňa ochrany. 

Predmetom ochrany je lužným vŕbovo-topoľovým porastom obklopené jazierko s výskytom chránených druhov rastlín a živočíchov. Je súčasťou územia európskeho významu Kľúčovské rameno.

## Referencie

## Externé odkazy
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
* Poloha na turistickej mape

Kategória:Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Kategória:Medveďov
Kategória:Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Marcus Valerius Probus

**Marcus Valerius Probus** (1. storočie po Kr.) bol rímsky gramatik a filológ pôsobiaci za vlády cisára Nerona. Pochádzal z Berytu (dnes Bejrút, Libanon).

## Editorská činnosť
Valerius Probus bol významný zástupca filológie alexandrijskej školy, ktorá sa zaoberala textovou kritikou a editáciou významných textov antiky, v rímskom prostredí. On sám podľa alexandrijského prístupu vytvoril poznámkový aparát k viacerým významným rímskym autorom – Horatiovi, Lucretiovi, Terentiovi a Persiovi. Nám známe životopisné údaje o poslednom menovanom pochádzajú práve z pera Valeria Proba, pravdepodobne zamýšľaného ako úvod k jeho kritickému vydaniu satirikových básní.
Probus sa ale najväčšmi preslávil ako znalec Vergília. Hoci jeho pôvodný komentár veľkého básnika sa nám nedochoval, máme poznámky z jeho prednášok, ktoré zachytili jeho žiaci. Jeho práca môže byť navyše čiastočne zachovaná v nám známych komentároch Bukolík a Georgík, ktoré sú označované jeho menom.
Z menších Probových dielok sa nám dochoval spis *De notis* (O značkách), v ktorom Probus uvádza zoznam skratiek používaných v oficiálnych a právnych dokumentoch, vo verejných vyhláškach, súdnych pojednaniach aj v historických dielach.

## Diela mylne pripisované Valeriovi Probovi
* *Catholica Probi* – gramatické dielo zaoberajúce sa morfológiou slovných druhov. Dnes je považované za prácu gramatika Maria Plotia Sacerdota z 3. storočia.
* *Institutio artium* (Základ vied) – dielo pojednávajúce o ôsmich slovných druhoch nazývané tiež *Ars vaticana* podľa toho, že bolo objavené vo vatikánskom rukopise. Podľa zmienky o Diokleciánových kúpeľoch je zrejmé, že nemôže pochádzať spred 4. storočia. Ako o autorovi sa uvažuje o nejakom Probovi žijúcom v tomto období, ktorého existencia zostáva spochybňovaná.
* *Appendix Probi* (Dodatok k Probovi) – gramatická príručka, ktorá sa zaoberá správnym pravopisom a výslovnosťou latinského jazyka v značne poklasickom období, kedy v latinčine dochádzalo k početným zmenám smerujúcim k románskym jazykom. Už len podľa tohto nemožno spájať túto príručku s Valeriom Probom a je zjavne neskoršieho pôvodu.
* *De nomine excerpta* (Výber o mene) – zborník rôznych gramatických diel.

## Literatúra
* 

 

Kategória:Vedci starovekého Ríma
Gaius Sulpicius Apollinaris

**Gaius Sulpicius Apollinaris** bol rímsky gramatik pôsobiaci počas 2. storočia v Kartágu. Bol učiteľom cisára Pertinaxa, ktorý bol sám gramatikom predtým, než sa stal cisárom, a spisovateľa Aula Gellia. Napísal viacero diel, ktoré sa týkali dramatických textov Terentia a Plauta. Zlomky sa dochovali len z jeho predhovoru k Eneide. 

## Literatúra
* 

Kategória:Spisovatelia starovekého Ríma
Coolus (prilba)

náhľad|Coolus.
**Coolus** bola rímska prilba, časť rímskej uniformy v 1 stor. pred Kr. - 1. stor. po Kr. 

Coolus, tak ako aj do vtedy používaná legionárska prilba Montefortino, mala keltský pôvod. Do rímskej armády sa dostala pravdepodobne počas Caesarovych galských vojen. Coolus sa vyrábal aj zo železa. Ako aj u iných legionárskych prilieb, aj u Coolusu rozoznávame viac typov, ktoré pomenúvame písmenami. Coolus mal tvarované lícnice, šilt a výraznejší chránič krku, ktorý v niektorých prípadoch je mierne horizontálnym smerom. Coolus bol efektívnejší ako Montefortino, avšak nikdy ho nenahradil. Na vrchu prilby bola tuľajka na volný konský chochol. Montefortino a Coolus nahradili koncom Augustovej doby slávne cisárske galské prilby, Galey, ktoré boli vylepšením typu Coolus. 

Kategória:Vojenstvo v starovekom Ríme
Kategória:Vybavenie rímskeho vojaka
Kategória:Brnenie
Publius Annius Florus

**Publius Annius Florus** bol rímsky rečník, autor dielka *Vergilius orator an poeta?* (Vergílius – rečník alebo básnik?), typického príkladu úpadkového rečníctva. Tento rečník býva stotožňovaný s Anniom Florom, priateľom cisára Hadriána, s ktorým si vymieňal verše podľa vzoru hnutia *[[poeta novelli]]*.

## Florus – básnik
Podľa vlastných slov sa Annius Florus narodil v provincií Africa a zúčastnil sa už ako mladík literárnej súťaže v Ríme za vlády cisára Domiciána. Keď nedosiahol kvôli svojmu provinčnému pôvodu víťazstvo, opustil zo znechutenia Rím a usadil sa ako učiteľ rečníctva v meste Tarraco. Neskôr sa vrátil do Ríma. Práve z tohto obdobia pochádza poézia, ktorú adresoval cisárovi Hadriánovi. Aelius Spartianus, jeden z autorov diela *[[Historia Augusta]]*, uvádza Florove verše spolu s cisárovými odpoveďami. Anniovi Florovi sa tiež pripisujú básne *De qualitate vitae* (O podstate života) a *De rosis* (O ružiach).

Florova tvorba je významná v dvoch ohľadoch. V prvom rade dokazuje rastúci vplyv provinčných autorov na rímsku literatúru. Súčasne je jedným z prvých náznakov literárneho smeru nazývaného *poeta novelli*, teda čiastočného oživenia neóterickej poézie v cisárskom období.

## Florus – historik
Annius Florus býva považovaný tiež za (Lucia Annaea) Flora, autora dvoj- alebo štvorzväzkového historického diela *Epitoma de Tito Livio bellorum omnium annorum DCC* (Výťah z Tita Livia o všetkých vojnách vedených za 700 rokov rímskych dejín). Názov diela pochádza z neskoršieho obdobia a nezodpovedá presne jeho obsahu. Titus Livius predstavuje síce hlavný zdroj Florovej historiografickej tvorby, nie však jediný. Badať i vplyv Caesara, Sallustia, Vergília a Lucana. Mimo to popisuje Florus i udalosti presahujúce Liviov rozsah.

Florove historické dielo je významným príkladom biologického modelu dejín, podľa ktorého sa história národa podobá rastu a dospievaniu jedinca, v tomto prípade kolektívneho rímskeho ľudu. Jeho detstvo predstavuje doba kráľovská, mladosť republika a vrchol existencie i dejín inštitúcia cisárstva. Záver diela je výslovne chválorečou na cisára Trajána, za ktorého dosahuje rímsky ľud, v tej dobe v skutočnosti oklieštený o pôvodné právomoci, údajnej novej mladosti vďaka prezieravému riadeniu vládcu.

## Referencie

## Literatúra
* 

Kategória:Historici starovekého Ríma
Foolk

**Foolk** vlastným menom **Dušan Vančo** je slovenský hudobník a DJ. Žánrovo sa pohybuje na pomedzí acid jazzu a IDM. Na živé vystúpenia používa nástroj Monome s laptopom a softvérovou platformou Max/MSP.
 
Zahral v Rádiu_FM, v televíznej relácii Metro Slovenskej televízie, na festivaloch Pohoda, Wilsonic, Barbakan Festival, Nu Jazz Dayz, Tri-Groove Zona 9 Miláno či Spring Eight Festival Graz a podobne. Jeho skladby predstavila v britskom éteri (XFM) legendárna DJka Mary Anne Hobbs.

## Diskografia
### Albumy
**[[Red Pills For Daddy]]* (Deadred Records/Starcastic, 2008)
**[[Millions Of]]* (Deadred Records/Starcastic, 2013)

### Single a EP
**Something Like Jazz EP* (Node Records, 2005)
**Bar* (Different Listening 3 Compilation, 2006)
**Kubko EP* (Surreal Madrid) 2007
**Bleep Bleep EP* (Try Music NetLabel) 2007
**Lush Hour EP* (56STUFF Records) 2009
**Light Bulb EP* (56STUFF Records) 2011
**Mighty Woman* (56STUFF Records) 2011
**Oak Tree* (Deadred Records) 2011
**Broken Mirror* (Mad-Hop) 2012
**Dawn To Come* (56STUFF Records) 2012
**CMYK / Nuts* (Bandcamp / Spotify / iTunes) 2015
**Automatic Happiness* (Bandcamp / Spotify / iTunes) 2015
**You (So Not Chill)* (Deadred Records / Bandcamp / Spotify / iTunes) 2016
*Tangram Animals 2019
*Upstairs Cabaret 2021

### Remixy
**Mango Molas - Plaváreň* (Plavaren EP) (2004)
**B3 - Zimná* (2005)
**Hudba z marsu - Fialový kvet* (2006)
**Peťo Tázok - Správa* (Surreal Madrid) (2006)
**Ear Drum Kru - EDK Calls U.F.O.* (Schyzo Recordings) (2008)
**Longital - Drzka* (Slnko Records) (2009)
**Vec & Pio Squad - Turista* (EMI Escape) (2009)
**Peťo Tázok a Karaoke Tundra - Fašiangy* (Starcastic / Deadred Records) (2009)
**Karaoke Tundra - Netvor* (Mad-Hop) (2013)
**Bulp - Far Light* (Deadred Records) (2015)

## Externé odkazy
* Bandcamp

Kategória:Slovenskí hudobníci
Mokša (rieka)

**Mokša** (rus. *Мокша*) je rieka v Rusku, pravý prítok Oky. Je dlhá 656&nbsp;km. Plocha povodia meria . Na rieke sa nachádza viacero hydroelektrární, je nesplavná.

Prítoky: Siviň, Satis, Ermiš (pravé); Vad, Cna (ľavé)

Mestá: Temnikov, Krasnoslobodsk

Okrem miest na rieke leží Roždestvo-Bogorodičij Sanaksarskij monastier.

Kategória:Rieky v Rusku
Ptolemaios

**Ptolemaios** ( – *Ptolemaios*; ) môže byť:

* meno gréckeho pôvodu, pozri Ptolemaios (meno)

## Osobnosti
### Panovníci z dynastie Ptolemaiovcov (Egypt)
* zakladateľ ríše a generál Alexandra Veľkého, pozri Ptolemaios I. Sótér
* syn Ptolemaia I., pozri Ptolemaios II. Filadelfos
* syn Ptolemaia II., pozri Ptolemaios III. Euergetés
* syn Ptolemaia III., pozri Ptolemaios IV. Filopatór
* syn Ptolemaia IV., pozri Ptolemaios V. Epifanes
* kráľ v 2. stor. pred Kr., pozri Ptolemaios VI. Filométór
* syn Ptolemaia VI., pozri Ptolemaios VII. Neos Filopatór
* brat Ptolemaia VI., pozri Ptolemaios VIII. Euergetés II.
* syn Ptolemaia VIII., pozri Ptolemaios IX. Sótér II.
* syn Ptolemaia VIII., pozri Ptolemaios X. Alexandros I.
* syn Ptolemaia X., pozri Ptolemaios XI. Alexandros II.
* nelegitímny syn Ptolemaia IX., pozri Ptolemaios XII. Neos Dionýzos
* syn Ptolemaia XII., pozri Ptolemaios XIII. Theos Filopatór
* mladší syn Ptolemaia XII., pozri Ptolemaios XIV.
* posledný kráľ Egypta a syn Kleopatry VII., pozri Ptolemaios XV. Kaisarion

### Iní panovníci a členovia dynastie
* kráľ Macedónie v 3. stor. pred Kr., pozri Ptolemaios Keraunos
* posledný kráľ Kyrenaiky, pozri Ptolemaios Apión
* kráľ Cypru v 1. stor. pred Kr., pozri Ptolemaios (Cyprus)
* kráľ Mauretánie v 1. stor. po Kr., pozri Ptolemaios (Mauretánia)
* kráľ Kommagéné v 2. stor. pred Kr., pozri Ptolemaios (Kommagéné)
* kráľ Epiru v 3. stor. pred Kr., pozri Ptolemaios (Epiros)
* nelegitímny syn Ptolemaia II., pozri Ptolemaios Andromachou
* spoluvládca Ptolemaia II., pozri Ptolemaios (syn Ptolemaia II.)
* ptolemaiovský princ, syn Ptolemaia VIII., pozri Ptolemaios Memfites
* syn Marca Antonia a Kleopatry VII., pozri Ptolemaios Filadelfos (syn Kleopatry)
 
### Ostatné historické postavy
* ptolemaiovský veliteľ (falangy) v bitke pri Rafii (217 pred Kr.), neskôr seleukovský miestodržiteľ Koilé Syrie, pozri Ptolemaios (syn Thrasea)
* ptolemaiovský dvoran, vyslanec v Ríme (204 pred Kr.) a autor životopisu Ptolemaia IV., pozri Ptolemaios z Megalopolisu
* grécky matematik, astronóm a geograf v 2. stor. po Kr., pozri Klaudios Ptolemaios
* macedónsky somatofylax Alexandra Veľkého, pozri Ptolemaios (syn Seleuka)
* macedónsky generál a synovec Antigona I., pozri Ptolemaios (generál)
* ptolemaiovský úradník a stratég na Cypre, pozri Ptolemaios Makrón
* gnostický teológ v 2. stor. po Kr., pozri Ptolemaios Gnosticus (alebo Ptolemaios (gnostik))
* spisovateľ a mythograf v 1. – 2. stor. po Kr., pozri Ptolemaios Chennos
* taliansky teológ a historik (13. stor.), pozri Ptolemaios z Luccy

### Grécka mytológia
* mýtický kráľ Téb, pozri Ptolemaios (Téby)
* otec vozataja Eurymedonta, pozri Ptolemaios (syn Peiraia)

## Geografia a astronómia
* kráter na Mesiaci, pozri Ptolemaeus (Mesiac)
* kráter na Marse, pozri Ptolemaeus (Mars)
* planétka, pozri 4001 Ptolemaeus
* vrch v Antarktíde, pozri Mount Ptolemy (Antarktída)
* vrch v Kanade, pozri Mount Ptolemy (Kanada)

## Kultúra a hudba
* opera G. F. Händela z roku 1728, pozri Tolomeo
* skladba od Aphex Twin z albumu *Selected Ambient Works 85–92*, pozri Ptolemy (skladba)
* experimentálny hudobný nástroj Harryho Partcha, pozri The Ptolemy

## Referencie
Daniël Stalpaert

**Daniël Stalpaert** (tiež **Daniel Stalpert**) (* 1615, Amsterdam, Holandsko – † pochovaný 3. decembra 1676, Amsterdam, Holandsko) bol holandský barokový architekt, ktorý je autorom novej radnice v Amsterdame (teraz Kráľovský palác).

V roku 1648 bol vymenovaný za mestského architekta. Súčasťou jeho práce bolo i dokončenie radnice na Dam Square v Amsterdame, ktorú navrhol Jacob van Campen. Stalpaert taktiež hral hlavnú rolu pri vytvorení nového urbanistického plánu na rozšírenie mesta v roku 1663. Navrhol mestské brány, a medzi ďalšie jeho práce patrí komplex budov, známych ako Lands Zeemagazijn (1656) a taktiež Oosterkerk (1669 – 1671).

## Externé odkazy
*Daniël Stalpaert na stránkach Holandského inštitútu pre dejiny umenia
*Daniël Stalpaert na stránkach Amterdam Heritage 

Kategória:Narodenia v 1615
Kategória:Úmrtia v 1676
Kategória:Holandskí architekti
Kategória:Barokoví architekti
Kategória:Osobnosti z Amsterdamu
Hmyzožravec

**Hmyzožravec** môže byť:
*živočích živiaci sa (najmä) hmyzom, pozri pod mäsožravosť
*príslušník radu hmyzožravce
Philips Vingboons

**Philips Vingboons** (tiež **Vinckboons**, **Vinckeboons**, **Vinckbooms**) (* asi 1607, Amsterdam, Holandsko – † pochovaný 2. október 1678, Amsterdam]) bol holandský barokový architekt. Patril ku škole Jacoba van Campena.

Narodil sa v rodine holandského maliara Davida Vinckboonsa, ktorý utiekol z Antwerp do Amsterdamu počas holandského povstania. Mal deväť súrodencov, z ktorých jeho brat Johannes Vingboons bol maliarom a brat Justus Vingboons bol tiež architektom. Svoju kariéru začal ako maliar v rodinnej firme spolu s otcom a súrodencami, kde sa tiež učil kartografiu, matematiku, architektúru a klasické diela. Neskôr sa stal architektom a bol študentom Jacoba van Campena. 

## Tvorba

Na rozdiel od Jacoba van Campena Vingboons vedel, ako využiť v klasicizme tvorivosť pri typických úzkych mestských domoch v Amsterdame. Známym sa stal vďaka vynálezca amsterdamského halsgevelského typu priečelia, ktoré navrhoval od roku 1638, a ktoré je niekedy nazývané podľa neho ako "Vingboonsgevel". Tieto fasády sa vo veľkej miere napodobovali počas celého holandského klasického obdobia (1640 - 1665). Na jednoduchších budovách sa prejavovali ako jednoduché tehlové pilastrové priečelia, s malými a zdržanlivými ornamentmi - tieto typy priečelí sa nazývajú tiež "Vingboons-imitatie" (Vingboonsove imitácie). Iným typom návrhov bol napr. Kloveniersburgwal z roku 1642, jeden z najjemnejšie proporcionálne vyvážených mestských palácov celej holandskej klasickej školy. 

## Diela

*Herengracht 168 (1638)
*Singel 282-286 (1639)
*Keizersgracht 319 (1639)
*Singel 548 (1639/1642),
*Rokin 145-147  (1641/1643)
*Kloveniersburgwal 95 (1642)
*Huurhuizen van het Sint Pietersgasthuis (1643/1645)
*Rokin 95 (1646)
*Kloveniersburgwal 77 (Huis Bambeeck, 1650)
*Oudezijds Voorburgwal 316 (1655)
*Herengracht 364-370 (1660/1662)
*Singel 460 (1662)
*Herengracht 450 (Huis Deutz, 1663)
*Herengracht 386 (1663/1665)
*Keizersgracht 577 (1664/1665)
*Herengracht 412 (1664/1667)
*Herengracht 466 (1669)
*Wevershuizen Noortsche Bos (1670/1671)
* Schuilkerk (1671/1672)

## Externé odkazy
*Bureau Monumentenzorg Amsterdam 

## Literatúra

*Koen Ottenheym, *Philips Vingboons (1607-1678), architect*, Zutphen, 1989, ISBN 9060116267
*Jacobine E. Huisken, Friso Lammertse, *Het kunstbedrijf van de familie Vingboons. Schilders, architecten en kaartmakers in de gouden eeuw*, Maarssen, 1989, ISBN 9061790735
*Jacqueline Heijenbrok, Guido Steenmeijer, *Een stadswandeling langs de huizen van Philips en Justus Vingboons*, Den Haag/Amsterdam, 1989, ISBN 9061790778

## Iné projekty

Kategória:Narodenia v 17. storočí
Kategória:Úmrtia v 1678
Kategória:Holandskí architekti
Kategória:Barokoví architekti
Kategória:Osobnosti z Amsterdamu
Justus Vingboons

**Justus Vingboons** (alebo *Vinckboons*, *Vinckeboons*) (* asi 1620 – † asi 1698) bol holandský barokový architekt; brat architekta Phillipa Vingboonsa.  

Jeho najdôležitejším dielom je dom na Kloveniersburgwal 29 (Trippenhuis), ktorý je postavený v najčistejšej forme holandskej klasickej architektúry. Celý vstup z pieskovca mal veľmi detailne vypracovanú výzdobu a osem obrovských korintských pilastrov. Ďalšími z príkladov jeho tvorby sú domy na ulici Herengracht 257 (1661) a Herengracht 390 – 392 (1665).

## Literatúra
*Jacobine E. Huisken, Friso Lammertse, *Het kunstbedrijf van de familie Vingboons. Schilders, architecten en kaartmakers in de gouden eeuw*, Maarssen, 1989, ISBN 9061790735
*Jacqueline Heijenbrok, Guido Steenmeijer, *Een stadswandeling langs de huizen van Philips en Justus Vingboons*, Den Haag/Amsterdam, 1989, ISBN 9061790778

## Externé odkazy
*Bureau Monumentenzorg Amsterdam

Kategória:Narodenia v 1620
Kategória:Úmrtia v 1698
Kategória:Holandskí architekti
Kategória:Barokoví architekti
Kobylka

**Kobylka** môže byť:
*malá kobyla, pozri kobyla (samica)
*slovenský názov rodov z čeľade kobylkovité (okrem rodov Saga, Ephippiger, Metrioptera a Platycleis), pozri kobylkovité
*hovorovo: koník sťahovavý
*príslušník taxónu kobylky - pozri nižšie
*v hudbe: súčasť (sláčikových) hudobných nástrojov podopierajúca struny, pozri kobylka (hudba)

**Kobylky** môže byť
*množné číslo slova kobylka - pozri vyššie
*slovenský názov:
**podradu Ensifera, pozri kobylky (podrad)
**nadčeľade Tettigonioidea, pozri kobylky (nadčeľaď)
**podčeľade Tettigoniinae, pozri pod kobylky (podčeľaď)

## Pozri aj
* Kobyłka, mesto v Poľsku
Mystérium

**Mystérium** môže byť:
*tajuplná záhada, hlboké tajomstvo
*mystickosť
*v teológii a filozofii: 
**tajomstvo viery, nadrozumová vyššia pravda poznateľná len prostredníctvom zjavenia, pozri mystérium (teológia)
**tajný kult (obrady) pestovaný v staroveku v Grécku a na Prednom Východe, pri ktorom mali účastníci extatický zážitok posvätného a nadprirodzeného sprostredkovaný zasvätencami, pozri mystérium (kult)
*v divadle:
**druh predstavenia s náboženskou tématikou
**žáner stredovekého náboženského divadla, pozri mystérium (stredoveké divadlo)
Svrčkovité

**Svrčkovité** (*Gryllidae*) je čeľaď hmyzu.

## Taxóny
Zahŕňa viaceré taxóny, *v užšom zmysle* spravidla tieto http://osf2x.orthoptera.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=69761  a *v širšom zmysle* tieto taxóny http://osf2x.orthoptera.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=1616  (svrčkovité v užšom zmysle tu zodpovedajú "skupine podčeľadí Gryllinae").

## Charakteristika  vybraných taxónov
Svrčkovité v užšom zmysle sú všeobecne známy a populárny hmyz. Na suchších lúkach a medziach (mimo intenzívne obhospodarované plochy) je miestami hojný svrček poľný (*Gryllus campestris*), v teplých svetlých listnatých lesoch žije svrček dúbravový (*Nemobius sylvestris*). Synantropným druhom svrček domový (*Acheta domestica*, staršie syn. *Gryllulus domesticus*). Zdržuje sa v teplých skladoch, pekárňach a pod.

Do svrčkovitých v širšom zmysle patria aj jasienky (*Oecanthinae*), resp. jasienkovité (*Oecanthidae*). Sú to jemné štíhle rovnokrídlovce, dlhé asi 15 mm. Tvoria prechod medzi kobylkami a svrčkami, čo dokazujú 4-článkové zadné chodidlá (na ostatných nohách majú 3 články). V lesostepiach je často hojná jasienka spevavá (''Oecanthus pellucens').

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/protostoma/arthropoda/insecta/orthopterodea/orthoptera.html#Gryllidae (svrčkovité v širšom zmysle a svrčkovité v užšom zmysle)
* http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=102281 (svrčkovité v užšom zmysle)
* http://osf2x.orthoptera.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=1616  (svrčkovité v širšom zmysle; svrčkovité v užšom zmysle zodpovedajú "skupine podčeľadí Gryllinae")
Svrčíkovité

**Svrčíkovité** (lat. Myrmecophilidae) je čeľaď podradu kobylky, nadčeľade svrčky.

## Charakteristika
Táto výnimočná čeľaď svrčkov dokazuje, k akým regresívnym
zmenám môže dôjsť v dôsledku adaptácie na trvalú symbiózu. Sú malé len 3 mm, slepé a aptérne. Žijú u rôznych mravcov (Lasius, Myrmica, Tetramorium), ktorým pomáhajú pri čistení. Živia sa drobnými roztočmi v mravenisku, no sú aj mravcami kŕmené. U nás sa vyskytuje len vzácny druh Myrmecophila acervorum (svrčík mraveniskový).

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
*http://osf2x.orthoptera.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=9537
Kobylky (podrad)

**Kobylky** (*Ensifera*) je podrad rovnokrídlovcov (v niektorých starších systémoch samostatný rad).

Príslušníci tohto podradu sú (na rozdiel od rastlinožravých príslušníkov podradu koníky) dravce alebo všežravce.

## Systematika
*čeľaď † Raphoglidae
*čeľaď † Vitimiidae (Vitamidae)
*čeľaď † Phasmomimidae (nadčeľaď Phasmomidoidea)
*čeľaď † Gryllavidae (nadčeľaď Gryllavoidea)
*kobylky (Tettigonioidea) v širšom zmysle
**čeľaď kobylkovcovité (Raphidophoridae; nadčeľaď kobylkovce [v užšom zmysle] (Rhaphidophoroidea))
**nadčeľaď Stenopelmatoidea (Gryllacridoidea)
*** čeľaď Anostostomatidae
*** čeľaď †Brauckmanniidae
*** čeľaď Cooloolidae
*** čeľaď Gryllacrididae
*** čeľaď Stenopelmatidae
**nadčeľaď kobylky (Tettigonioidea) v užšom zmysle
*** čeľaď kobylkovité (Tettigoniidae)
*** čeľaď †Haglotettigoniidae
**nadčeľaď Hagloidea
***čeľaď †Haglidae
***čeľaď †Hagloedischiidae
***čeľaď †Tuphellidae
***čeľaď Prophalangopsidae
***čeľaď †Prezottophlebiidae 
*nadčeľaď svrčky (Grylloidea, Grillidea, Grylloides)
**čeľaď † Baissogryllidae
**čeľaď svrčkovité (Gryllidae) v širšom zmysle - podrobnosti pozri v článku
**čeľaď krtonôžkovité/medvedíkovité (Gryllotalpoidea)
**čeľaď Mogoplistidae
**čeľaď Myrmecophilidae
**čeľaď †Protogryllidae
*infrarad † Elcanidea - zaraďované aj priamo pod Orthoptera
**nadčeľaď † Elcanoidea
***čeľaď †Elcanidae
***čeľaď †Permelcanidae
**nadčeľaď † Permoraphidioidea - zaraďované aj mimo Elcanidea
***čeľaď †Permoraphidiidae
***čeľaď †Pseudelcanidae
***čeľaď †Thueringoedischiidae
*infrarad † Oedischiidea -  zaraďované aj priamo pod Orthoptera
**nadčeľaď †Oedischioidea
***čeľaď †Anelcanidae
***čeľaď †Bintoniellidae 
***čeľaď †Mesoedischiidae
***čeľaď †Oedischiidae 
***čeľaď †Proparagryllacrididae
***čeľaď †Pruvostitidae 
***čeľaď †Tcholmanvissidae
**nadčeľaď †Triassomanteoidea
***čeľaď † Adumbratomorphidae
***čeľaď † Triassomanteidae
**čeľaď † Xenopteridae (nadčeľaď Xenopteroidea)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* http://orthoptera.speciesfile.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=4
* http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/protostoma/arthropoda/insecta/orthopterodea/orthoptera.html#Myrmecophilidae
* http://www.orthoptera.sk/sk/index.php
Ensifera

**Ensifera** môže byť:
*kobylky (podrad)
*rod kolibríkov, po slovensky dlhozobec alebo kolibrík, pozri dlhozobec
Kobylkovité

[thumb|''[Isophya dochia*]]
*'Kobylkovité** (lat. Tettigoniidae) je čeľaď podradu [[kobylky]].

== Charakteristika významných taxónov ==

Podčeľaď Tettigoniinae: krídlaté i brachyptérne kobylky s mečovitým, na konci ostrým znášadlom. Z krídlatých
druhov sú známejšie Decticus verrucivorus (k. hryzavá), Tettigonia viridissima (k. zelená) a T. cantans (k. svrčivá, ktorá má v porovnaní s predchádzajúcim druhom zreteľne kratšie krídla – u samíc znášadlo nápadne presahuje dĺžku krídel); z brachyptérnych druhov je častá napr. Pholidoptera griseoaptera (k. hnedastá).

Podčeľaď Phaneropterinae: väčšinou brachyptérne kobylky, napr. horský druh Barbitistes constrictus (k. smreková). Výnimkou je Phaneroptera falcata (k. krovinová) s krídlami a nápadne tenkými nohami.

Skupina [[sedlovky]] (Ephippigerini): na [[Slovensko|Slovensku]] žije v lesostepiach dosť vzácne Ephippiger ephippiger (sedlovka bronzová).

== Systematika ==
* rod† [[Arctolocusta]]
* rod† [[Lithymnetes]]
* rod† [[Triassophyllum]]
* ?rod [[Hermoniana]]
* ?podčeľaď [[Acridoxeninae]] Zeuner, 1936
* podčeľaď [[Austrosaginae]] Rentz, D.C.F., 1993
* podčeľaď [[Bradyporinae]] Thomas, C., 1872 - vrátane sedloviek (Ephippigerini) staršie zaraďovaných ako samostatná podčeľaď Ephippigerinae či čeľaď sedlovkovité (Ephippigeridae)
* podčeľaď [[Conocephalinae]] Thomas, C., 1872
* podčelaď [[Hetrodinae]] Brunner von Wattenwyl, 1878
* podčelaď [[Lipotactinae]] Ingrisch, 1995
* podčelaď [[Listroscelidinae]] Redtenbacher, 1891
* podčelaď [[Meconematinae]] Karsch, 1891
* podčelaď [[Mecopodinae]] Karsch, 1891
* podčelaď [[Microtettigoniinae]] Rentz, D.C.F., 1979
* podčelaď [[Phaneropterinae]] Burmeister, 1838
* podčelaď [[Phasmodinae]] Caudell, 1912
* podčelaď [[Phyllophorinae]] Brunner von Wattenwyl, 1898
* podčelaď [[Pseudophyllinae]] Burmeister, 1840
* ?podčelaď† [[Pseudotettigoniinae]] Sharov, 1962 
* podčelaď [[Saginae]] Brunner von Wattenwyl, 1878
* podčelaď [[kobylky (podčeľaď)|kobylky]] (Tettigoniinae) Stoll, C., 1787
* podčelaď [[Tympanophorinae]] Kirby, W.F., 1906
* podčelaď [[Zaprochilinae]] Rentz, D.C.F. & Clyne, 1983

V niektorých starších systémoch sa vyššie uvedené podčeľade zaraďovali ako samostatné čeľade (napr. namiesto Saginae bola čeľaď Sagidae, namiesto Phasmodinae čeľaď Phasmodidae atď.); **kobylkovité (v užšom zmysle)''' (Tettigonidae) potom v takomto systéme zodpovedajú vyššie uvedenej podčeľadi Tettigoniinae.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
* http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/protostoma/arthropoda/insecta/orthopterodea/orthoptera/tettigoniidae/Tettigoniidae.html
* http://tolweb.org/Tettigoniidae/13298
* http://osf2x.orthoptera.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=11 
* http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=102232
Koník

**Koník** môže byť:
* malý kôň
* slovenský názov rodov z čeľade koníkovité
* slovenský názov niektorých rodov z čeľade ihlovité (Hippocampus, Phyllopteryx a pod.), synonymum: morský koník
* skrátene: koník morský (Hippocampus hippocampus)
* v kožušníctve: koža či kožušina z chrbáta koňa domáceho, pozri koník (koža)
* na sústruhu: zariadenie sústruhov nesúce hrot (a podobne) na upnutie obrobku či nástroja (vrtáku), pozri koník (sústruh)
* skrátene vŕtací koník
* na železničnom voze: skrátene koník pružnice
*Koník (súhvezdie)
* priezvisko, pozri Koník (priezvisko)

**Koníky** môže byť slovenské označenie pre:
*v oblasti hmyzu:
**podrad Caelifera, pozri koníky (podrad)
**nadčeľaď/skupinu čeľadí/podrad Acrid(i)oidea, pozri koníky (Acridoidea)
**podčeľaď Acridinae, pozri koníky (podčeľaď)
**skupinu Acridini, pozri koníky (tribus)
*v oblasti rýb: podčeľad Hippocampinae, pozri pod ihlovité
Koníkovité

[thumb|''[Kosciuscola tristis*]]
[[Súbor:Psophus stridulus in pine tree.JPG|thumb|*Psophus stridulus* (koník červenokrídly)]]

*'Koníkovité*' () je [[čeľaď (taxonómia)|čeľaď]] podradu [[Koníky (podrad)|koníky]].

Na území Slovenska žije asi 45 [[druh (taxonómia)|druhov]], z nich sú ľahko poznateľné *Oedipoda coerulescens* (koník modrokrídly) a *Psophus stridulus* (koník červenokrídly), ktorý za letu vydáva vržavý zvuk. Na najteplejších lokalitách s piesčitým substrátom žije veľmi vzácne *Acrida hungarica*  (koník stepný). Na slnečných stráňach v horách žije *Arcyptera fusca* (koník pestrý, vhodnejší názov by bol však koník sivokrídly). Na xerotermných stráňach žije lokálne *Calliptamus italicus* (koník ružovokrídly)...

Zo subtropických druhov sem patrí povestná *Locusta migratoria'' (saranča sťahovavá/koník sťahovavý, nesprávne nazývaná „kobylka“), ktorá pri premnožení môže spôsobiť holožery vegetácie. Najväčším škodcom je však Schistocerca gregaria.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
*Orthoptera Species File
Nicholas Hawksmoor

**Nicholas Hawksmoor** (* asi 1661 – † 25. marec 1736) bol anglický barokový architekt.

V rokoch 1684 – 1700 pracoval so svojim učiteľom Christopherom Wrenom na projektoch, ako boli napr. nemocnica v Chelsea, katedrála sv. Pavla v Londýne, palác Hampton Court a nemocnica v Greenwich. Vďaka vplyvu Wrena bol skromný a odlišný Hawksmoor vymenovaný za stavebného dozorcu na stavbe Keningstonského paláca (1689) a zástupca dozorcu na stavbe v Greenwich (1705). V roku 1718, keď bol Wren nahradený novým, laickým dozorcom Williamom Bensonom, bol Hawksmoor zbavený oboch postov, aby tak uvoľnil miesto Bensonovmu bratovi. Potom istý čas pracoval pre Johna Vanbrugha, ktorému pomáhal pri stavbe paláca Blenheim, kde sa zaviazal po Vanbrughovej smrti dokončiť dielo a tiež hrad Howard. Niet pochybností, že Hawksmoor priniesol do skvelého amatérstva profesionálne základy, ktoré prijal od Wrena.

V roku 1702 projektoval barokový vidiecky dom Easton Neston v Northamptonshire. Toto je jediný vidiecky dom, ktorý mal len jediného architekta, aj keď bol značne prestavaný (a teraz viac-menej zničený). Možno šťastnou náhodou nebol Easton Neston dokončený ako bolo zamýšľané, čiže v štýle Johna Vanbrugha. Medzi jeho ďalšie diela patrí aj šesť londýnskych kostolov:

*St. Alfege's Church, Greenwich
*St. George's Church, Bloomsbury
*Christ Church, Spitalfields
*St. George in the East, Wapping
*St. Mary Woolnoth
*St. Anne's Limehouse

## Externé odkazy
*Chronológia Hawksmoorovho života 
*Kostol Bloomsbury

Kategória:Narodenia v 17. storočí
Kategória:Úmrtia v 1736
Kategória:Anglickí architekti
Kategória:Barokoví architekti
Majstrovstvá Európy družstiev v bridži

**Majstrovstvá Európy družstiev v bridži** sa poriadajú raz za dva roky, od roku 2002 sa konajú v párnych rokoch. Súťaží sa v troch kategóriách: open, ženy a seniori.

Prvé ME družstiev sa konali v roku 1932 v Scheveningene v Holadnsku iba v kategórii open, v roku 1935 pribudla kategória žien, v roku 1995 kategória seniori.

Najčastejšie ME vyhrali
* open: Taliansko 19, Francúzsko 8, Anglicko 7
* ženy: Anglicko 13, Francúzsko 12, Dánsko 6
* seniori: Francúzsko 3, Poľsko 2, Dánsko 1.

V roku 2008 sa konali 49. majstrovstvá Európy družstiev v bridži v Pau, na ktorých sa prvýkrát zúčastnilo družstvo Slovenska.

## Víťazi

## Referencie

## Externé odkazy
*Zdroj údajov 

Kategória:Bridžové súťaže
Bridž
Koníky (podrad)

**Koníky** (*Caelifera*) je podrad rovnokrídlovcov (v niektorých starších systémoch samostatný rad).

Príslušníci tohto podradu sú (na rozdiel od všežravých a dravých príslušníkov podradu kobylky) bylinožravce.

## Iné projekty

## Externé odkazy
*http://orthoptera.speciesfile.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=3
*http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/protostoma/arthropoda/insecta/orthopterodea/orthoptera.html#Myrmecophilidae
*http://tolweb.org/tree?group=Caelifera (starší systém)
*http://www.orthoptera.sk/sk/index.php
Thomas Archer

**Thomas Archer** (* 1668, Tanworth-en-Arden, Warwickshire, Anglicko – † 1743) bol anglický barokový architekt.

Jeho práce sú trochu zatienené dielami architekta Johna Vanbrugha a tiež Nicholasa Hawksmoora. Archer študoval na univerzite v Oxforde, po štúdiu sa vybral na cesty po Európe a bol ovplyvnený dielami Giana Lorenza Bernini and Francesca Borrominiho. 

## Dielo

*Chatsworth House, Derbyshire, asi 1705
*Heythrop Hall, Oxfordshire, asi 1705
*St Philip's, Birmingham, 1708 - 1715
*záhradný pavilón vo Wrest Park, Bedfordshire, 1709 - 1711
*Roehampton House, Surrey, 1712
*Cliveden House, Buckinghamshire
*Hurstbourne Priors, Hampshire, 1712
*St John’s, Smith Square, Londýn, 1713 - 1728
*St. Paul's, 1712 - 1730
*Hale Park, Hampshire, 1715
*St Mary’s Church, Hale, Hampshire, 1717
*Harcourt House, Cavendish Square, Londýn, 1722

## Literatúra
* Whiffen, Marcus:*Thomas Archer: Architect of the English Baroque*, Hennessey & Ingalls, Santa Monica 1973, ISBN 0912158239

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Thomas Archer

Kategória:Narodenia v 1668
Kategória:Úmrtia v 1743
Kategória:Anglickí architekti
Kategória:Barokoví architekti
John Vanbrugh

Sir **John Vanbrugh** (výslovnosť "Van'-bru") (* 24. január 1664, Londýn, Anglicko – † 26. marec 1726, Londýn, Anglicko) bol anglický barokový architekt a dramatik, najznámejší pravdepodobne ako autor návrhu Blenheim Palace. 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Hrad Howard
* Palác Blenheim
* Seaton Delaval Hall
* Hrad Vanbrugh

Kategória:Anglickí architekti
Kategória:Barokoví architekti
Kategória:Anglickí dramatici
Polsat

náhľad
**Polsat** je poľská tretia najsledovanejšia televízna stanica, ktorú v 5. decembra 1992 založil Zygmunt Solorz-Żak. 

Polsat patrí do skupiny Polsat Group, ktoré zahŕňajú:
*Polsat 2 (skôr Polsat 2 International)
*Polsat Cafe (skôr polsat zdrowie i Uroda)
*Polsat News
*Muzo.fm (skôr Radio PIN)
*Polsat Sport Extra HD (skôr Polsat Futbol)
*Polsat Sport
*Polsat Sport HD
*Polsat Sport Extra
*Polsat News 2 (skôr TV Biznes, Polsat Biznes a Polsat News +)
*Polsat PLAY (skôr Playboy Polska play tv)
*wydarzenia 24 (skôr superstacja)
*TV4 (skôr nasza tv)
*Polsat Seriale (skôr polsat romans)

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka televízie

Kategória:Televízne stanice v Poľsku
Zygmunt Solorz-Żak

**Zygmunt Józef Solorz-Żak** (známy aj ako *Zygmunt Krok*, *Piotr Krok* či *Piotr Podgórski*) (* 4. august 1956, Radom, Poľsko) je poľský podnikateľ a najbohatší Poliak. 

Založil súkromnú televíznu stanicu Polsat. Od 8. apríla 2009 je majiteľom futbalového klubu Śląsk Wrocław.

## Referencie


## Externé odkazy
* Krátka biogtrafia 2011 v *Ludzie.Wprost.pl*  

Kategória:Poľskí podnikatelia
Kategória:Poľskí manažéri
Krátky slovník slovenského jazyka

**Krátky slovník slovenského jazyka** (skr. KSSJ) je jednozväzkový výkladový slovník spisovnej slovenčiny; jedna zo štyroch záväzných kodifikačných príručiek slovenčiny. 

Nachádzajú sa tu údaje o význame zachytených slov, o slovotvorných, synonymických, antonymických a homonymických vzťahoch medzi slovami. Obsahuje informácie o približne 60-tisíc slovách.

## Vydania
# vydanie. Bratislava: Veda, 1987.
# opravené vydanie. Bratislava: Veda, 1989.
# doplnené a prepracované. vydanie Bratislava: Veda, 1997.
# doplnené a upravené vydanie. Bratislava: Veda, 2003. dostupné online (pozri externé odkazy)
# doplnené a upravené vydanie. Martin: Matica slovenská, 2020.

Slovník vychádza zo staršieho *[[Slovník slovenského jazyka (Peciar)|Slovníka slovenského jazyka]]*. Pravopisne posledné vydanie vychádza z najnovších *[[Pravidlá slovenského pravopisu|Pravidiel slovenského pravopisu]]*.

## Externé odkazy
* KSSJ z roku 2003 na internete: http://slovnik.juls.savba.sk/?w=&s=exact&c=qc55&d=kssj4&ie=utf-8&oe=utf-8# + http://slovnik.juls.savba.sk/kssj-uvod.pdf (Upozornenie: Nejde o aktuálne vydanie z roku 2020, ale o vydanie predposledné)

Kategória:Slovenčina
Kategória:Slovníky
Kategória:Publikácie Slovenskej akadémie vied
Kategória:Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied
Lori trojfarebný

::*Lori trojfarebný je aj starší názov lori rubínového, pozri [[lori rubínový]].*

**Lori trojfarebný** alebo **lori päťfarebný** (lat. *Lorius lory*) je druh z rodu *[[Lorius]]* z podčeľade loriorodých. V prírode sa vyskytuje od  Jávy po Novú Guineu. 

Tento lori najčastejšie obýva lesy a okraje lesov v nižších nadmorských výškach do 1&nbsp;000&nbsp;metrov, výnimočne do 1&nbsp;750&nbsp;metrov, no nie monzúnové lesy, alebo kokosovníkové plantáže. Najčastejšie žije v pároch, občas v skupinkách po 10, alebo viecej jedincov.

Lori trojfarebný sa živí tak ako väčšina loriorodých papagájov peľom, nektárom, ovocím a drobným hmyzom.

Tento pestrý loriovitý papagáj je relatívne robustný (31&nbsp;cm) a má sedem poddruhov. Všetky z nich majú zelené krídla, ktoré sú zvýraznené červenou farbou na tele pod nimi a v spodnej tvárovej časti. Na hlave má tento lori „čiernu čiapku“, nozdry sú sivočierno sfarbené, zobák je červený, nohy sivomodré. Okolo červených partií operenia a na nohách sú plochy modro sfarbeného peria, spodok krídel a chvostových pier sú žlté. 

Samica kladie dve vajcia na ktorých sedí asi 24 dní.

## Poddruhy
* L. l. *lory*
* L. l. *erythrothorax*
* L. l. *somu*
* L. l. *salvadorii*
* L. l. *viridicrissalis*
* L. l. *jobiensis*
* L. l. *cyanuchen*
Poddruh *cyanuchen* patrí so svojim počtom menej ako 5&nbsp;000 jedincov medzi ohrozené druhy.

## Referencie
* *Parrots: A Guide to Parrots of the World*; 1998, ISBN 0-300-07453-0. 

## Iné projekty

Kategória:Papagájovité