Košice – mestská časť Krásna

**Košice – mestská časť Krásna** (iné názvy: **Košice-Krásna, Krásna**; v minulosti *Krásna nad Hornádom* a *Opátska (Opácka)*, ) je mestská časť Košíc, súčasť okresu Košice IV.

Prvá písomná zmienka o obci Krásna pochádza z roku 1143. Po druhej svetovej vojne sa stala súčasťou mesta Košice. V Krásnej žije okolo 5 600 obyvateľov a dodnes si sčasti udržiava vidiecky charakter.

## Symboly obce
Mestské zastupiteľstvo v Košiciach uznesením č. 84/2007 na svojom IV. rokovaní dňa 26. a 27. apríla 2007 v súlade so zákonom o obecnom zriadení schválilo Všeobecne záväzné nariadenie mesta Košice č. 90 o erbe a vlajke mestskej časti Košice-Krásna.

### Erb
V modrom štíte vpravo na striebornom kamennom stĺpe strieborné osemspicové koleso, vľavo zlatý lev v rovnakej zbroji, v labách so striebornou tŕňovou bezlistou vetvičkou ukončenou tromi červenými zlatostrednými a striebrokalíšnymi ružami.http://www.kosice.sk/docuStore_getByID.asp?id=5340 

### Vlajka
Vlajka má podobu v jednej štvrti od žrde štiepeného listu, ktorého žrďová časť je žlto – modro delená, vejúca časť pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov bieleho, modrého, bieleho, modrého, červeného, žltého a červeného. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu. http://www.kosice.sk/docuStore_getByID.asp?id=5342 

## Polohopis
### Vodné toky
* Rieka Hornád

### Vodné plochy
* Štrkovisko Krásna

### Ulice
1. mája; Adamova; Baničova; Beniaková; Bezručova; Edisonova; Feketeova pažiť; Goldírova; Golianova; Harčarova; Horná; K majeru; Keldišova; Kertésova; K Hutke;  Kladenská; Konopná; Krajná; Križinova; Lackova; Minská; Mozartova; Na pažiti; Na prednom Záhumní; Nábrežná; Ortoviska,Opátska; Orná; Pasienková; Piesočná; Pollova; Prašná; Pri Hornáde; Rehoľná; Rybárska; Smutná; Sv. Gorazda, Štrková; Tatarkova; Ukrajinská (prechádza Krásnou ako pokračovanie Slaneckej cesty z časti Nad Jazerom);Urbárska, Vyšný dvor; Zelená; Žiacka.

## Názov
**Vývin názvu obce**
* 1219 – *abbas de Zebloc* (po latinsky)
* 1255 – *Sceplok*
* 1280 – *monast. Zceplak*
* 1288 – *villa Zeplak*
* 1327 – *poss. Zyplok*
* 1328 – *Zeplak*
* 1335 – *poss. Sceplok*, *Sceplak*
* 1337 – *Zeplak*
* 1808 – *Széplak* (po maďarsky)  
* 1906 – *Siplak*
* 1918 – *Krásna nad Hornádom* (po slovensky)

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Benediktínske opátstvo, archeologická lokalita zaniknutého kláštora založeného v 40. rokoch 13. storočia.

* Kaštieľ Meškovcov, jednopodlažná pôvodne renesančná dvojtraktová stavba so stredným a bočnými rizalitmi, z druhej polovice 16. storočia. Primárna stavba mala dve kruhové nárožné bašty. V prvej tretine 17. storočia bol obnovený. Od roku 1717 patrí kaštieľ Meškovcom. Jozef I. Meško nechal kaštieľ rozšíriť na konci 18. storočia, keď boli nárožné bašty upravené na rizality a vznikol stredný rizalit s portikom. Po roku 1789 bol rozšírený na dvojtrakt. Západné krídlo bolo pristavané v roku 1828, koncom 19. storočia severné krídlo. V roku 1892 kaštieľ modernizoval Rudolf Zichy. V druhej polovici 20. storočia tu sídlila základná škola, záhrada bola rozparcelovaná a zastavaná. Po roku 1989 kaštieľ chátral. Obnovou prešiel v rokoch 2012 – 2013. Interiéry sú plochostropé. Fasády kaštieľa sú členené pásovou rustikou a oknami so šambránami a nadokennými rímsami, nad ktorými sú umiestnené portrétne medailóny lemované vencami. Vstupný portikus je trojosový, tvorený zdvojenými polostĺpmi. Ukončený je trojuholníkovým štítom s tympanónom.

Súbor:Kaštieľ - panoramio (1).jpg|Kaštieľ Meškovcov
Súbor:Krasná, kaštieľ Meškovcov.jpg|Kaštieľ pred obnovou


* Kúria, jednopodlažná dvojtraktová neskorobaroková stavba na pôdoryse písmena U, z roku 1773. V roku 1973 boli asanované hospodárske budovy kúrie. Necitlivou obnovou prešla v roku 2009, ktorá spôsobila zničenie barokového tvaroslovia fasád. V interiéri sa nachádzajú pruské klenby. Fasády sú hladké, strecha je valbová. 

* Kúria, jednopodlažná dvojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika s dvoma krajnými rizalitmi, z obdobia pred rokom 1782. V roku 1977 prešla necitlivou úpravou, keď bola prefasádovaná, boli upravené okná a zlikvidované tvaroslovie fasády. V interiéri sa nachádzajú pruské klenby. Stredný úsek fasády medzi rizalitmi je tvorený presklenou arkádou.

* Náhrobok baróna Jozefa Meška, klasicistická architektúra z roku 1789. V roku 2018 prešiel reštaurovaním. Tvorí ho kamenný sarkofág umiestnený na dvoch stupňoch. Kratšie strany bloku sú ukončené trojuholníkovými štítmi s tympanónmi, a nárožiach sú umiestnené akrotérie. Nachádza sa na miestnom cintoríne.

* Kaplnka utrpenia Krista, jednopriestorová murovaná stavba na pôdoryse štvorca so stanovou strechou, z roku 1791. Donátorom kaplnky bol barón Jakub Meško. Na tri strany ju tvoria segmentovo ukončené arkády, z ktorých je len predná otvorená. Nárožia tvoria polostĺpy. V interiéri sa nachádza socha bolestného Krista lemovaná sochami sv. Jána Nepomuckého a sv. Antona.

* Rímskokatolícky Kostol  Cyrila a Metoda, trojloďová neorománska stavba so segmentovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1934 – 1935. Autorom projektu kostola je architekt Milan Michal Harminc. Hlavná loď je plochostropá s kazetovým stropom, bočné lode majú pruské klenby. Zariadenie kostola pochádza z rokov 1940 – 1950. Fasády sú členené nárožnou rustikou z travertínových kvádrov, ktorý je použitý aj na sokel a frontóny okien s klenákmi. Okná sú polkruhovo ukončené. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

Súbor:Krasná, kostol svätých Cyrila a Metoda.jpg|Kostol sv. Cyrila a Metoda
Súbor:Slovakia Kosice 40.JPG
Súbor:Slovakia Kosice 41.JPG|Detail priečelia
Súbor:Slovakia Kosice 39.JPG|Detail veže
Súbor:Slovakia Kosice 42.JPG|Interiér kostola


## Hospodárstvo a infraštruktúra
### Doprava
**Autobusová**: linky , 

## Referencie

## Externé odkazy
* Oficiálna stránka mestskej časti
* Územný plán mestskej časti

Krásna