open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Važecká jaskyňa

**Važecká jaskyňa** je kvapľová jaskyňa v Liptovskej kotline pri Važci.

Nachádza sa v doline Bieleho Váhu na severnom okraji Nízkych Tatier v pohorí Kozie chrbty, pri JZ okraji obce Važec, vo výške  Jaskyňu objavil študent Ondrej Húska v roku 1922 a o šesť rokov ju provizórne sprístupnili. Neskôr jaskyniari objavili ďalšie priestory v podzemí a v roku 1954 ju sprístupnili už definitívne. Celková dĺžka jaskyne je , z čoho je sprístupnených  pohodlnou prehliadkovou trasou. V roku 1968 bola jaskyňa vyhlásená za chránený prírodný výtvor. Važecká jaskyňa je vytvorená v zaujímavom type kotlinového krasu v šedomodrých vápencoch stredného triasu, ktoré sa striedajú so svetlými dolomitmi.

Podzemné priestory vznikli v pleistocéne erozívnou a korozívnou činnosťou vôd Bieleho Váhu, ktoré vnikali pod povrch tektonických puklín hlavne na vrstvových plochách vápencov. Preto majú priestory jaskyne tvar nízkych priestranných sál, sčasti vyplnených riečnymi nánosmi. Podzemné priestory zahŕňajú chodby, dómy a siene, ktoré vznikali na miestach tektonických puklín a mnohé majú rútivý charakter. Priestory jaskyne skrášľuje pestrofarebná, sklovito-modrá, modro-biela alebo voskovo žltá sintrová výplň. Zo stropu visia tenké brčká, stalaktity, záclony, na podlahe sú hrubšie stalagmity a podlahové náteky. Nájdeme tu zátišia bohato zdobené sintrovými nátekmi a mladými kvapľami rôznych tvarov a farieb.

Medzi najpozoruhodnejšie patrí  vysoký a  široký kvapľový stĺp a Biele záclony v Húskovej sieni, Koralové jazierko v Jazierkovej sieni, Galéria a Zbojnícka komora. Jaskyňa je do značnej výšky vyplnená riečnymi usadeninami (Kostnica, Hlinená chodba, Čarovná záhradka), v ktorých sa zachovali kosti medveďa jaskynného (*Ursus spelaeus*). 

Važecká jaskyňa je staticko-dynamickým typom jaskyne s priemernou teplotou 7,1°C a vlhkosťou 94%. Z recentných živočíchov sa tu vyskytuje podkovár malý (*Rhinolophus hipposideros*), v sintrových jazierkach žijú chvostoskoky (*Collembola*).

## Iné projekty

## Externé odkazy
*
* 
* Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
* Važecká jaskyňa - foto

## Zdroj
* 

Kategória:Jaskyne na Slovensku
Kategória:Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Kategória:Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Važec
Kategória:Chránené územia bez príslušnosti k VCHÚ
Kloakovce (Monotremata)

**Kloakovce** (iné názvy: **vtákozobce**, **vajcorodce**, **vajcorodé**, **vtákopyskotvaré**, **vajconosce**, zriedkavo **kloačnaté** ; lat. Monotremata) je taxón (presnejšie: rad alebo nejaká nadradová kategória) cicavcov. Do kloakovcov patrí najmä  vtákopysk divný a ježury.

## Systematika
### Zaradenie v systéme
Taxón kloakovce patrí v závislosti od použitého systému:
* buď do taxónu vajcorodé [v širšom zmysle] (Prototheria), pričom v niektorých systémoch sú kloakovce jediným radom taxónu Prototheria;  
* alebo do taxónu Australosphenida.

### Vnútorná systematika
kloakovce (Monotremata):
* incertae sedis:
** rod †Kryoryctes - možno patrí do čeľade Kollikodontidae
** rod †Stirtodon - možno patrí do čeľade Teinolophidae
* čeľaď †Kollikodontidae 
* čeľaď †Teinolophidae - na začiatku 21. storočia bol tento taxón niekedy považovaný za súčasť čeľade Steropodontidae alebo čeľade Ornithorhynchidae
* čeľaď †Steropodontidae - staršie bol tento taxón niekedy považovaný za súčasť čeľade Ornithorhynchidae
* čeľaď vtákopyskovité (Ornithorhynchidae) 
* čeľaď ježurovité (Tachyglossidae; =staršie: Echidnidae) 

Staršie sa kloakovce niekedy delili na dva rady (prípadne podrady): 
*Platypoda - t.j. "vtákopysk(y)", patrili sem dnešné čeľade Ornithorhynchidae a Steropodontidae
*Tachyglossa (staršie: Echidnida) - t.j. "ježury", patrila sem dnešná čeľaď Tachyglossidae
Ostatné vyššie uvedené taxóny (Teinolophidae, Kollikodontidae a spomenuté incertae sedis) vtedy ešte neboli známe.

Zdroje Vnútornej systematiky (ak vyššie nie je uvedené inak):  

## Charakteristika
Vajcorodce sú jediné cicavce, ktoré kladú vajcia.

## Iné projekty

## Zdroje
Kryštálová jaskyňa v Malom Rozsutci

**Kryštálová jaskyňa v Malom Rozsutci** je verejnosti neprístupná jaskyňa v Malej Fatre pod Malým Rozsutcom.

Z mineralogického hľadiska je veľmi významná. Je zaujímavá zo stránky vedeckej, so zreteľom na genézu, je unikátna svojím výskytom, ojedinelým typom kalcitovej výzdoby, ale možno hovoriť aj o jej ohrození, najmä ľudskou činnosťou. Z hľadiska genézy vlastných priestorov možno ich klasifikovať ako typ vrstevnokorozívny.

Vytvorila sa v tmavosivých reiflingských vápencoch patriacich chočskému príkrovu. Otázka vzniku kalcitovej výzdoby je značne zložitá. Pôvodne vyslovený názor o hydrotermálnej výplni puklín sa ukazuje menej pravdepodobný, pretože hĺbková kontinuita s prívodnými cestami hydrotermu je ťažko preukázateľná. Pokus interpretácie vzniku v dôsledku anomálnych hodnôt rádioaktívnych prvkov (žiarenia) publikoval V. Bukinovský (1971). Zdá sa priveľmi voľne interpretovaný a v práci J. Tulisa (1974) je vyvrátený, aj keď autor v závere pripomína, že tým nechce diskutovať o vplyve rádioaktívnych prvkov na kryštalizačné procesy. K meraniam rádioaktivity v Kryštálovej jaskyni J. Tulis (1974) pripomína, že prirodzená rádioaktivita vápencov je nižšia ako okolitého ovzdušia a namerané hodnoty všeobecne nepresahujú klarkové hodnoty karbonátových hornín.

Tieto okolnosti svedčia o tom, že kľúč ku genetickým riešeniam treba hľadať v podiele mikrochemických komponentov, v špeciálnych geochemických podmienkach vzniku, podrobnom kryštalografickom rozbore tvarov, prípadne aj v mikroklimatických podmienkach lokality. Orientačné spektrochemické analýzy ukázali, že prítomnosť mikrochemických komponentov v kalcitoch jaskyne vcelku zodpovedá zloženiu okolitej materskej horniny, z ktorej vznikli vylúhovaním pripovrchovou cirkuláciou vody a v špeciálnych podmienkach v priestoroch jaskyne vykryštalizovali. Rozbory sekundárnej výplne odhalili podstatne širšiu škálu prvkov, čo zrejme súvisí s vlastnosťou ílovitých substancií viazať prvky výplne.

Dĺžka jaskyne je 26 metrov. Dno je intenzívne zasunuté množstvom kalcitových drúz. Keďže aj povrch stien je takmer súvislo pokrytý drúzovým kalcitom, je pravdepodobné, že aj miesta, na ktoré padli odtrhnuté drúzy, boli znovu pokryté kryštálmi. Aj v Kryštálovej jaskyni možno pozorovať, že veľkosť vrcholových kryštálov súvisí s hrúbkou podložky, čo poukazuje na podobné skúsenosti SEKANINU (1962) pri výskume exogénnych kalcitov na Štramberku.

Ojedinelosť výskytu tohto typu jaskynnej výzdoby, aj napriek nešetrným ľudským zásahom (v roku 2002 poškodil(i) neznámy vandal(i) najmä úvodnú časť), predstavuje mineralogické nálezisko mimoriadneho významu.

Torzovité nálezy kostí, najmä v tzv. „cintoríne a v líščej komore", sa zatiaľ podrobne nespracovali. Lokalita je toho času zatvorená. Z ďalších mineralogických nálezov sa v literatúre uvádzajú pyrity ako fysilizačný element v sedimentoch krížňanského príkrovu na Medziholí, hoci ako mineralogické nálezisko nemajú väčší význam.

## Externé odkazy

* Fotografie z Kryštálovej jaskyne pod Malých Rozsutcom

## Zdroje

Kategória:Krivánska Fatra
Kategória:Jaskyne na Slovensku
RSS

**RSS** je môže byť skratka pre:
*v politike:
**rado sa stalo
**Roľnícka strana Slovenska
**Rashtriya Swayamsevak Sangh, hinduistická nacionalistická strana v Indii
*v informatike:
** RSS (formát súboru) alebo „RSS-Feed“, technológia na obnovanie obsahov webových stránok, rodina formátov súboru založených na XML, používaná primárne na blogoch, pri podcastingu a na webových stránkach so správami ("news sites"); v rôznych technických špecifikáciách skratka zodpovedá týmto rôznym úplným názvom:
*** Rich Site Summary alebo RSS 0.9x
*** RDF Site Summary alebo RSS 1.0 alebo RSS 1.x (založený na krátko existujúcom RSS 0.90 od Netscapu, ktorý používal Resource Description Framework Standard W3C)
*** Really Simple Syndication alebo RSS 2.x 
**nesprávne: označenie pre web syndication všeobecne alebo pre alternatívne syndikačné protokoly (štandardy) ako je napríklad Atom
**Radio Service Software, autorizovaný súbor programov (proprietary suite of programs) predávaná Motorolou na použitie v jej transceiveroch
*v medicíne:
**Repetitive stress syndrome (syndróm opakovaného stresu)
**v imunologickej genetike: recombination signal sequences, sekvencie, ktoré riadia somatickú rekombináciu génových segmentov, čo spôsobuje rôznorodosť protilátok 
* v štatistike: 
**Residual sum of squares v regresných modeloch 
**britskú Royal Statistical Society 
*vo vojenstve a kozmonautike:
**úrad Recruiting Sub-Station, v USA pobočka hlavnej vojenskej rekrutačnej stanice
**štruktúru Rotating Service Structure, používanú v programe Space Shuttle
** *Republic of Singapore Ship* (loď Singapurskej republiky) v Námorníctve Singapurskej republiky
* Reduced Space Symbology (tiež „RSS-14“), špeciálny typ čiarových kódov
* Ribbed Smoked Sheet, formu gumy
* metro Rochester Subway (Rochesterské metro), ktoré malo AAR značku *RSS*
* železnicu Rockdale, Sandow and Southern Railroad, ktorá má v súčasnosti AAR značku *RSS*
* Resident set size
* Remote Subscriber Stage, názov druhu účastníckej fázy (stage) na pevnú linku firmy Ericssson
Havrania skala (vrch v Spišsko-gemerskom krase)

náhľad|Slovenský raj z Havranej skaly, v pozadí Dedinky

**Havrania skala** () je vrch v pohorí Spišsko-gemerský kras, krajinnom celku Slovenského rudohoria. Leží nad obcou Stratená, približne  severne od Dobšinej.

## Poloha
Nachádza sa v severovýchodnej časti Spišsko-gemerského krasu, v centre geomorfologického podcelku Slovenský raj. Leží v Košickom kraji, v okrese Rožňava a na katastrálnom území obce Stratená. Najbližším sídlom je južne situovaná Stratená, západne sa nachádza Dobšinská Ľadová Jaskyňa, severozápadne Vernár, severovýchodne Hrabušice a juhovýchodne Dedinky. Vrch je súčasťou Národného parku Slovenský raj.

## Opis
Havrania skala leží na rozsiahlej planine v centrálnej časti Slovenského raja. Na východe sa nachádza Gačovská skala (), Suchý vrch (), Červená skala () a Bykárka (), severne leží Cigánka () a Lipovec (), západne Vahan (), Štrbáková () a Remiaška () a južne Duča (), Marčeková () a Skala (). Na východnom úpätí sa nachádza Krčmársky potok, jediný významnejší a stabilný vodný tok, smerujúci do rieky Hnilec. Na vrchol vedie značená turistická trasa. 
 
V okolí Havranej skaly je niekoľko menších jaskynných priestorov, niektoré z nich sú prístupné aj z turistických chodníkov.

### Výhľady
Časť vrcholu pokrýva súvislý lesný porast, časť bralo s nízkou vegetáciou, ktorá umožňuje obmedzený rozhľad. Z vhodných miest je možné pozorovať okolité vrchy Spišsko-gemerského krasu a blízkych Volovských vrchov, no tiež Branisko, Levočské vrchy, Vysoké Tatry, východnú časť Nízkych Tatier s Kráľovou hoľou, Stolické vrchy a Revúcku vrchovinu.

## Prístup
* po  žltej turistickej trase:
** od juhozápadu z lokality Stratenský kaňon
** od juhovýchodu z rázc. Veľké a Malé Zajfy
* po  zelenej turistickej trase:
** od juhu z obce Stratená cez rázc. Občasný prameň
** od juhovýchodu z lokality Stratenská píla cez rázc. Veľké a Malé Zajfy

## Referencie

## Pozri aj
* Spišsko-gemerský kras
* Slovenský raj (geomorfologický podcelok)
* Národný park Slovenský raj
* Zoznam vrcholov v Spišsko-gemerskom krase

## Iné projekty

## Externé odkazy
* Poloha na turistickej mape
* Havrania skala

Kategória:Vrchy v Spišsko-gemerskom krase
Kategória:Vrchy v Slovenskom raji
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Rožňava
Kategória:Stratená
Nižná

**Nižná** môže byť:
* obec v okrese Piešťany, pozri Nižná (okres Piešťany)
* obec v okrese Tvrdošín, pozri Nižná (okres Tvrdošín)

## Pozri aj
* Nižná Myšľa
* Nižná Pisaná
* Nižná Kamenica
* Nižná Sitnica
* Nižná Slaná
* Nižná Rybnica
Ľudovít XII.

**Ľudovít XII.** (* 27. jún 1462, Blois, Francúzsko – † 1. január 1515, Paríž), bol francúzsky kráľ v rokoch 14981515. Bol z dynastie Valoisovcov, presnejšie z Orleánskej dynastie. Generálne stavy ho prezývali *Оtec ľudu*.

Ľud ho miloval, bol dobrý hospodár, dbal o právny poriadok.

Dal sa rozviesť s Janou, sestrou Karla VIII. a oženil sa Annou Bretónskou, vdovou po Karlovi VIII., aby bolo k francúzskej korune pripojené Bretónsko, ktoré bolo posledným samostatným krajom dnešného Francúzska. 

Keďže po praslici pochádzal z rodu Visconti, nárokoval si aj Milánsko a napadol preto Itáliu, kde sa potom v rokoch 1499 až 1513 odohrávali boje (tzv. druhá až štvrtá Vojna o panstvo v Itálii). Po dobytí Milána roku 1499/1500 sa Ľudovít dohodol so španielskym Ferdinandom Aragónskym a obsadil Neapolsko. Ferdinand Aragónsky sa však nato obrátil proti Ľudovítovi a sám dobyl Neapolsko. Nasledovali roky komplikovaných španielsko-francúzskych bojov o Itáliu. Roku 1504 uznalo Francúzsko španielsku nadvládu v Neapolsku, ale ponechalo si Milánsko.

Roku 1511 sa proti Ľudovítovi XII. postavila Cambraiská liga (založená pôvodne 1507 pápežom, rímsko-nemeckým cisárom a Ľudovítom XII. proti Benátkam) spolu s pápežom naverbovanými Švajčiarmi a po ostrých súbojoch medzi Francúzmi a ostatnými v rokoch 1512 a 1513 sú Francúzi úplne vytlačení z Itálie za Alpy. Milánsko pripadlo Švajčiarom.

Po smrti Ľudovíta XII., ktorý nemal deti, sa v roku 1515 stal kráľom Francúzska syn jeho bratanca a zať František I. (1515 – 1547).

## Deti
8. septembra 1476 sa oženil s Janou Francúzskou, sestrou svojho predchodcu Karola VIII., s ktorou sa po svojom nástupe na trón v roku 1498 rozviedol.

8. januára 1499 sa oženil s Annou Bretónskou (14771514), vdovou po Karolovi VIII. Mali spolu nasledujúce deti:
* Klaudia Francúzska (13. október 1499 – 20. júl 1524) ∞ 1514 bratanec František Orleánsky, od roku 1515 kráľ František I. (Francúzsko)    
* syn (*/† 21. január 1503)
* syn (*/† 21. január 1508)
* Renáta Francúzska (1510 – 1575) ∞ 1528 ∞ Ercole II. d’Este, syn Lucrezie Borgia
* syn (*/† 21. január 1512)

Jeho treťou manželkou sa 11. októbra 1514 stala Mária Tudorová (14961533), len 18-ročná sestra Henricha VIII. Anglického, ale Ľudovít zomrel len tri mesiace po svadbe, a manželstvo bolo bezdetné.
 
Mal aj nemanželského syna Michala (* 1485 – † 1511), arcibiskupa v Bourges.

## Iné projekty

Kategória:Králi Francúzska
Kategória:Valoisovci
Kategória:Následníci trónu
Kategória:Pochovaní v bazilike Saint-Denis
Roľnícka strana Slovenska

**Roľnícka strana Slovenska** bola jednou z množstva politických strán, ktoré vznikli na Slovensku po nežnej revolúcii a pôsobili na slovenskej politickej scéne v 90. rokoch 20. storočia.

Roľnícka strana Slovenska sa zásluhou utvorenia predvolebnej koalície s Hnutím za demokratické Slovensko (HZDS) v parlamentných voľbách v roku 1994 dostala do NR SR. Bola súčasťou víťaznej koalície, ktorá zvíťazila so ziskom 34,93% hlasov a získala 61 poslaneckých kresiel v Národnej rade SR, aj keď v koalícii nebola HZDS rovnocenným partnerom. Po víťazných voľbách utvorila spolu s  HZDS, Združením robotníkov Slovenska a Slovenskou národnou stranou koaličnú vládu.

Predsedom RSS bol Pavel Delinga, podpredsedom Miroslav Maxon.

V roku 1997 sa preferencie RSS pohybovali medzi 1 až 2 %. V novembri 1997 strana zanikla zlúčením s Hnutím poľnohospodárov SR (HP SR) a vytvorením novej politickej strany pod názvom Nová agrárna strana (NAS). Predsedom tohto nového politického subjektu sa stal predseda RSS Pavel Delinga.

## Politici Roľníckej strany Slovenska
Články o politikoch Roľníckej strany Slovenska sú uvedené v kategórii Politici RSS.


Kategória:Zaniknuté politické strany na Slovensku
Kategória:Agrárne strany na Slovensku
Karol VIII. (Francúzsko)

**Karol VIII.** (* 30. jún 1470, Amboise, Francúzsko† 7. apríl 1498, Amboise), bol francúzsky kráľ v rokoch 14831498.

## Pôvod
Narodil sa ako tretí syn Ľudovíta XI. a Šarloty Savojskej.

## Vláda
Na trón nastúpil po smrti svojho otca roku 1483 a hneď nato vypukol ostrý spor medzi jeho sestrou Annou z Beaujeu a Ľudovítom Orleánskym o poručníctvo a regentstvo. 

Karol bol slabý kráľ. Svojim sobášom s Annou, dedičkou Bretónska, získal túto krajinu pre francúzsku korunu. Ako dedič práv Anjouovcov na Neapolsko podnikol roku 1494 vojenskú výpravu do Itálie, kde v roku 1495 dobyl Neapolsko. Koalícia pápeža so Španielskom, Milánskom a Benátkami ho však z Itálie znova vypudila.

Zomrel len 27-ročný, 7. apríla 1498, pri nešťastí, keď sa hlavou udrel do nízkeho dreveného trámu. 
Jeho smrťou vyhynula staršia vetva rodu Valois. Jeho nástupcom bol Ľudovít XII., pravnuk Karola V.

## Rodina
6. decembra 1491 si vzal Annu Bretónsku, s ktorou mal tieto deti:
* Karol Roland (* 10. október 1492 – † 6. december 1495)
* Karol (* 8. september 1496 – † 2. október 1496)
* František (* júl 1497 – † 1498)
* Anna (*/† 20. marec 1498)

## Iné projekty

Kategória:Králi Francúzska
Kategória:Valoisovci
Kategória:Následníci trónu
Kategória:Pochovaní v bazilike Saint-Denis
Zoznam vládcov Belgicka

## Králi "Belgičanov"
:Leopold I. (1831-1865)
:Leopold II. (1865-1909)
:Albert I. (1909-1934)
:Leopold III. (1934-1951)
:Baudouin I. (1951-1993)
:Albert II. (1993-2013)
:Filip I. (2013- )

## Zoznam predsedov vlády

Belgický predseda vlády sa volá *Premier Ministre* po francúzsky, *Eerste Minister* po holandsky a *Premierminister* po nemecky.

Hoci vedúci predstavitelia vlády boli menovaní už od nezávislosti krajiny, predsedal až do roku 1918 Rade ministrov často kráľ Belgičanov, takže moderná éra predsedov vlád začína po prvej svetovej vojne. 

### Pred rokom 1918
*24/07/1831 Felix de Muelenaere
*20/10/1832 Charles Rogier 
*04/08/1834 B.-T. de Theux de Meylandt 
*18/04/1840 Joseph Lebeau 
*13/04/1841 Jean-Baptiste Nothomb  
*30/07/1845 Sylvain Van de Weyer 
*31/03/1846 B.-T. de Theux de Meylandt  
*12/08/1847 Charles Rogier
*31/10/1852 Henri de Brouckère  
*30/03/1855 Pieter Dedecker 
*09/11/1857 Charles Rogier 
*03/01/1868 H.-J.-W. Frère-Orban 
*02/07/1870 Jules Joseph d'Anethan 
*07/12/1871 Jules Malou 
*19/06/1878 H.-J.-W. Frère-Orban 
*16/06/1884 Jules Malou 
*26/10/1884 August Beernaert 
*26/03/1894 Jules de Burlet 
*25/02/1896 Paul de Smet de Naeyer 
*24/01/1899 Jules Vandenpeereboom 
*05/08/1899 Paul de Smet de Naeyer 
*02/05/1907 Jules De Trooz 
*09/01/1908 François Schollaert 
*17/06/1911 Charles de Broqueville 
*01/06/1918 Gérard Cooreman

### Po roku 1918

Belgicko
Kategória:Vládcovia Belgicka
Kategória:Predsedovia vlády Belgicka
Henrich II. (Francúzsko)

**Henrich II.** (* 31. marec 1519, Saint-Germain-en-Laye, Francúzsko – † 10. júl 1559, Paríž) bol francúzsky kráľ od 31. júla 1547 do svojej smrti.

## Vláda
Vo Francúzsku prenasledoval kalvinistov, ale v zahraničí sa neváhal spolčovať s protestantmi (z politických dôvodov). 

Francúzsky boj proti cisárovi Karolovi V. za jeho vlády znova vypukol, pretože nemecké opozičné kniežatá prenechali Henrichovi II. zmluvou zo Chambord (1552) ríšsky vikariát nad biskupstvami Toul, Metz a Verdun. 

Roku 1556 sa potom, ako sa Karol V. (španielsky kráľ a zároveň rímsko-nemecký cisár) vzdal svojich trónov, nemecko-francúzska vojna zmenila na francúzsko-španielsku vojnu (Henrich II. vs. Filip II.). Táto sa skončila roku 1559 mierom v Cateau-Cambrésis, podľa ktorého Francúzsko stratilo Artois, Flámsko, Franche-Comté, Savojsko a Piemont, ale získalo Calais a biskupstvá z roku 1552. 

Ovdovený Filip II. si vzal Alžbetu, dcéru Henricha II. Henrich II. usporiadal na počesť tejto svadby turnaj (mimochodom posledný historicky známy turnaj), kde bol však pri súboji smrteľne zranený (kolba ho nešťastne zasiahla do hlavy a trafila ho do oka, následkom čoho zomrel).

## Rodina
28. októbra 1533 si zobral za manželku Katarínu Medicejskú (* 1519 – † 1589). Mali spolu desať detí: 
* František II. (* 19. január 1544 – † 5. december 1560) ∞ 1558 škótska kráľovná Mária I. (* 1542 – † 1587)
* Alžbeta (* 2. apríl 1545 – † 3. október 1568) ∞ 1559 španielsky kráľ Filip II. (* 1527 – † 1598)
* Klaudia (* 12. november 1547 – † 21. február 1575) ∞ 1559 lotrinský vojvoda Karol III. (* 1543 – † 1608)
* Ľudovít (* 3. február 1549 – † október 1549)
* Karol IX. (* 27. jún 1550 – † 30. máj 1574) ∞ 1570 rakúska arcivojvodkyňa Alžbeta Habsburská (* 1554 – † 1592)
* Henrich III. (* 19. september 1551 – † 2. august 1589) ∞ 1575 princezná Lujza Lotrinská  (* 1553 – † 1601)
* Margaréta (* 14. máj 1553 – † 27. marec 1615) ∞ 1572 navarrský kráľ Henrich IV. (* 1553 – † 1610), rozvod 1599     
* František (* 18. marec 1555 – † 10. jún 1584) , vojvoda z Alençonu a Anjou
* Jeanne (*/† 24. jún 1556)
* Victoire (* 24. jún 1556 – † august 1556) 

## Iné projekty

Kategória:Králi Francúzska
Kategória:Následníci trónu
Kategória:Osobnosti zo Saint-Germain-en-Laye
Kategória:Pochovaní v bazilike Saint-Denis
Kategória:Rytieri Podväzkového rádu
Kotešová

**Kotešová** je obec na Slovensku v okrese Bytča.

## Kultúra a zaujímavosti
### Pamiatky
* Kúria, dvojpodlažná bloková pôvodne gotická stavba s nárožnou vežou, z tretej tretiny 15. storočia. Na konci 16. storočia prešla renesančnými úpravami. Časť objektu bola v druhej polovici 19. storočia zbúraná a novo postavená. V interiéri sa nachádzajú valené klenby s lunetami a hrebienkami. Na poschodí je dochovaný renesančný portál s profilovanou rímsou a kozub. V podveží kruhovej veže je dochovaný gotický sedlový portál. Fasády kúrie sú členené renesančnými oknami s osteniami, kúria má sedlovú strechu. 

* Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová renesančná stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z obdobia okolo roku 1592. V roku 1641 bola pristavaná mohutná veža. Vybudoval ju staviteľ J. Nicolini. Donátormi kostola bol miestny rod Hrabovských, ktorých pripomína tabuľa s reliéfnym erbom nad portálom vpodveží. Obnovou prešiel v roku 2002. Interiér je plochostropý. Nachádza sa tu klasicistická kazateľnica a krstiteľnica z prvej polovice 19. storočia. Fasády sú členené segmentovo ukončenými oknami a opornými piliermi. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. Nachádzajú sa tu zvony z roku 1589 a 1821.

Súbor:Erb velky detail.jpg|Erb Hrabovských nad portálom kostola


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Bytča
Kategória:Sídla na Váhu
Hlboké nad Váhom

**Hlboké nad Váhom** je obec na Slovensku v okrese Bytča. Do roku 1998 bola mestskou časťou Bytče.

## Polohopis
Obec leží na západnom okraji centrálnej časti Manínskej vrchoviny, podcelku Súľovských vrchov. Rozkladá sa v údolí Hlbockého potoka a jeho prítokov. Prístupná je cestou III. triedy, napojenej západne od obce na cestu I/61 (Považská Bystrica – Žilina). 

Okresné mesto sa nachádza  západným smerom, krajské mesto Žilina je vzdialené  východne. 

## Turizmus
Okrajom obce prechádza hranica Chránenej krajinnej oblasti Strážovské vrchy a južná časť chotára patrí do Národnej prírodnej rezervácie Súľovské skaly. Juhovýchodne od obce sa nachádza 14 metrov vysoký Hlbocký vodopád. Obcou vedie  zeleno značený turistický chodník, pokračujúci Hlbockou dolinou popri vodopádu na rázcestie *Pod Roháčom*, kde sa pripája na hlavnú magistrálu pohoria. Z lokality sa dá pokračovať na Súľovský, Hričovský a Lietavský hrad, no tiež do Súľova či k jaskyni Šarkania diera.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Bytča
Kategória:Sídla na Váhu
Kategória:Pomenovania podľa Váhu
Hvozdnica

**Hvozdnica** je obec na Slovensku v okrese Bytča.

## Polohopis
Hvozdnica sa rozkladá v Bytčianskej kotline v blízkosti Javorníkov. Z južnej strany je obtekaná riekou Váh. Preteká ňou potok Štiavnik, ktorý ústi do vodného diela Mikšová, ktoré je viditeľné pri vstupe do obce cez most.

Okrem južnej časti obce je tvorená Podjavorínckou vrchovinou v rozsahu od 310 do 600 m n. v. 

Chotár obce hraničí od severovýchodu smerom k juhu s mestskými časťami Bytče – Malou Bytčou, Mikšovou a Beňovom; na východ je medzi územia Malej Bytče a Mikšovej vklinené územie obce Predmier. Od juhu smerom na západ susedí Hvozdnica s obcami považskobystrického okresu – Podvážie, Jasenica, Stupné a Brvnište. Zo severnej strany susedí s obcou Štiavnik. 

## Názov
**Vývin názvu obce**
Obec mala v minulosti tieto názvy: 
* 1773 – *Hvoznicza*, *Huoznicza*, *Huoznica*
* 1786 – *Huosznicza* 
* 1808 – *Husznicza*, *Husnica*, *Hwozdnica*
* 1863–1902 – *Hvoznic*
* 1907–1913 – *Fürészfalu*
* 1920 – *Hvozdnica*

## Kultúra a zaujímavosti
### Zaujímavosti
Príbehy najstarších obyvateľov obce Hvozdnica a Štiavnik zachytil vo filme ''Ako to dokázali?'' režisér Juraj Jakubík.

## Rodáci
Gašpar Rovňan (* 8. január 1870, Hvozdnica – † 1. november 1944, Zlaté Moravce) bol slovenský verejný činiteľ, úradník.

Milan Rovňan (1929 Hvozdnica – 24. října 1995 Žilina) byl slovenský fotbalový útočník a trenér.

## Školstvo
Obec Hvozdnica zriaďuje Základnú školu s materskou školou a centrum voľného času, obe sú zaradené do siete škôl a školských zariadení ministerstva školstva. 

Základná škola je určená pre primárne vzdelávanie (1. – 4. ročník) a nie je plne organizovaná, vďaka tomu je v triedach menší počet žiakov na učiteľa. V posledných rokoch bola v škole zrealizovaná rekonštrukcia priestorov a vybavenia. 

Obec prispieva na prevádzku školských zariadení, pretože plnia aj kultúrno spoločenskú funkciu, v roku 2016 to bolo na CVČ sumou dve tisíc eur mesačne.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Cesta bolesťami a radosťami Panny Márie - Pútnické miesto
* Festival folklórnych skupín z dolín Javorníkov
* FSk Javorníček 


Kategória:Obce okresu Bytča
Mojš

**Mojš** je obec na Slovensku v Žilinskom kraji v okrese Žilina. V obci sa narodil otec prvého česko-slovenského kozmonauta Vladimíra Remeka.

## Poloha
Obec sa nachádza vo východnej, rovinatej časti Žilinskej kotliny, asi 6 km východne od centra Žiliny. V tesnej blízkosti na juh sa nachádza Vodné dielo Žilina, ktoré je premostené lávkou pre chodcov a cyklistov s mestskou časťou Mojšova Lúčka. Severne od intravilánu prechádza železničná trať Žilina – Košice, za ktorou je výrobný závod Kia Slovakia. Prístup do obce vedie z cesty II/583 (Žilina - Terchová).

## Dejiny
Spomína sa v roku 1419 ako *Vasarfalva*, v roku 1438 už ako *Majosfalva*. Obec patrila zemianskym rodinám Mojšovskovcov a Záborskovcov. Istý čas patrila hradnému panstvu Strečno. V roku 1598 mala obec 8 domov, v roku 1720 9 daňovníkov, v roku 1787 pri prvom sčítaní ľudu 26 domov, 33 rodín a 189 obyvateľov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom, chovom dobytka, chodili na sezónne práce a pltníčili. V obci je klasicistická kúria zo začiatku 19. storočia, vybudovaná na staršom základe a gotická kaplnka sv. Anny z roku 1923. V roku 1925 bola v Mojši založená obecná knižnica. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Kategória:Sídla na Váhu
Dolná Tižina

**Dolná Tižina** je obec na Slovensku v okrese Žilina.

## Poloha
Obec leží v severovýchodnej časti Žilinskej kotliny, v regióne Horného Považia asi 15 km východne od Žiliny. Východne sa dvíhajú končiare Malej Fatry, západne od obce preteká rieka Varínka. Obcou preteká Tižinský potok, ktorý na okraji Stráže ústi do potoka Kúr. 

Nachádza sa medzi Varínom a Belou, v tesnom susedstve obce Stráža, cez ktorú má cestou II/583 spojenie na Žilinu i Terchovú.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Jasenové

**Jasenové** je obec na Slovensku v okrese Žilina.

## Poloha
Obec leží v Rajeckej kotline, asi 1 km severne od mesta Rajec v smere k Žiline. Východným okrajom preteká rieka Rajčanka, ktorá Jasenové oddeľuje od susedných Kľačí. 

## Dejiny
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1407. V obci sa nachádzal rímskokatolícky kostol zo 14. storočia, postavený v gotickom slohu, a neskôr dvakrát prestavaný: v období baroka a napokon v roku 1882 v neorománskom štýle. Ďalej sa v Jasenovom nachádza rímskokatolícky Kostol Božského Srdca Ježišovho, ktorý bol budovaný od roku 1998 a posvätený v roku 2000. Z roku 1924 je Kaplnka Božského Srdca Ježišovho. Sú tu aj dve kúrie z 19. storočia.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Horný Hričov

**Horný Hričov** je obec na Slovensku v okrese Žilina.

## Polohopis
Obec leží na severnom okraji Bytčianskej kotliny, z juhu tiesnená Súľovskými vrchmi a zo severu a západu korytom Váhu. Východne od obce sa nachádza vodná nádrž Hričov, juhozápadne stojí žilinské letisko. Južným okrajom obce vedie železničná trať Bratislava – Žilina, no tiež diaľnica D1 a cesta I/61. 

Žilina je vzdialená  východne, Bytča  juhozápadne.

## Dejiny
Najstaršia písomná zmienka o obci “superior herichou”, patriacej pod správu hričovského panstva (hrad Hričov), sa zachovala z roku 1282, na súdnej listine Vacovského súdneho dvora. Poloha popri starej hradskej ceste,tiahnúcej sa Považím už v dávnej minulosti, však predpokladá jej staršie osídlenie, čo potvrdzuje aj existencia neďalekého hradu [hrad Hričov]. Od roku 1254 patrilo tunajšie panstvo magistrovi Tolušovi (Bartolomej). Od roku 1265 patril „castrum Hrichou“ Mikulášovi z rodiny Beychovcov, od roku 1424 prešiel do majetku kráľovny Barbory, manželky Žigmunda Luxemburského. V polovici 15. storočia hrad i panstvo ovládli Husiti, po roku 1469 sa jeho majiteľom stal Blažej Podmanický. Po roku 1563 sa správcom majetkov stal František I. Turzo, následne boli obce hričovského panstva, vrátane Horného Hričova, pripojené k bytčianskemu panstvu. 

Obyvatelia sa v minulosti zaoberali predovšetkým poľnohospodárstvom, chovom oviec a prácou v okolitých lesoch, ale súčasťou osadenstva boli v prvpočiatkoch existencie dediny tiež rybári, či panský včelár. Počas sčítania ľudu v roku 1784 mal Horný Hričov 63 domov, v ktorých žilo 374 obyvateľov, v roku 1828 sa ich počet zvýšil na 487. Poľnohospodársky ráz si obec udržala aj po vzniku Prvej republiky, kedy sa tu okrem ľanového plátna tkali aj koberce, no tiež fungovala píla a dve tehelne. V rokoch 1920 a 1924 Horný Hričov vyhorel, priehradu dokončili v roku 1962, kedy bola zaplavená časť chotára. 

Od roku 1960 patrí do okresu Žilina.

## Osobnosti
* Dr.h.c. Prof. Ing. Ivan Hričovský, DrSc.
* Vendelín Štefan Plátek

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

## Zdroj
* Oficiálna stránka


Kategória:Obce okresu Žilina
Kategória:Sídla na Váhu
Dlhé Pole

**Dlhé Pole** je obec na Slovensku v okrese Žilina.
## Dejiny
Počas Slovenského národného povstania vznikla v obci základňa partizánskeho oddielu Za Vlasť, oddiel pôsobil v obci a okolí až do mája 1945.
## Osobnosti
### Rodáci
* Juraj Čajda - redaktor, spisovateľ a vydavateľ
* Ľudovít Gašpar (Zaosek) - spisovateľ
* Juraj Haščík - národovec, významný legionár - príslušník Československých légií v zahraničí
* Štefan Haššík - významný československý a slovenský politik, minister Národnej obrany Slovenskej republiky, poslanec Slovenského snemu, súčasne župan Šarišsko-zemplínsky, neskôr župan Nitriansky, veliteľ Domobrany Slovenskej republiky
* Jozef Haščík - právnik, slovenský politik
* Juraj Kuzmík - prvý slovenský kinopodnikateľ
* Jozef Holánik-Bakeľ - umelecký výrobca (veľké ovocné misy, podnosy, kazety na cigarety)
* Andrej Majer - Dlhomír Poľský - básnik
* Martin Mičura - právnik a politik
* Ľudovít Mikolášik - profesor a drevársky výskumník
* Jozef Tulis - predstaviteľ uhoľného baníctva
* Jozef Kuzmík - kultúrny historik a bibliograf
* Štefan Špecík - banský predstaviteľ
* Martin Kadorík - plukovník a docent

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Neoficiálna stránka obce zameraná na prírodu a turistiku 
* Neoficiálna stránka obce na Facebooku https://www.facebook.com/obecdlhepole 


Kategória:Obce okresu Žilina
Kotrčiná Lúčka

**Kotrčiná Lúčka** je obec na Slovensku v okrese Žilina. Nachádza sa 4km od obce Nededza.

## Poloha
Obec sa nachádza na Hornom Považí, asi 10 km severovýchodne od Žiliny. Leží v malej kotline v južnej časti Kysuckej vrchoviny, prístupnej úzkym údolím potoka Kotrčiná. Juhozápadne od obce sa nachádza vrch Straník ().

## Dejiny
Obec  leží v severnej časti bývalej Trenčianskej stolice. Toto územie bolo podľa archeológov osídlené už v mladšej dobe kamennej. Svedčia o tom aj archeologické nálezy v okolitých obciach.  Na rozsiahlom lužickom hradisku, ktoré bolo na Straníku, sú stopy o. Vrch Straník tvorí hranicu chotára našej obce z južnej strany. Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1439. V listine z roku 1439 sa obec spomínala ako Kothorchyna Luchka. Zakladateľom a dedičným richtárom bol žilinský mešťan Kotrč. Od roku 1469 mala obec názov Luczka a mala 11 domov. V roku 1720 mala obec 9 daňovníkov a od roku 1773 sa volala Kotrčiná Lúčka. V roku 1798 sa uvádza že v obci žilo 239 obyvateľov. Z roku 1824 pochádza aj Lúčanska pečať.  Až v roku 1933 sa začalo s vedením obecnej kroniky, ktorá nám bližšie dokumentuje udalosti v našej obci. Prvý kronikár (Jakub Milo) uvádza, že v roku 1933 mala obec 64 domov s 396-timi obyvateľmi.  Prevažná väčšina domov bola drevených, so šindľovými alebo slamenými strechami.  Dedina sa rozkladala popri potoku Lúčanka, ktorý vyviera pod Páleniskom, západne od obce. Druhá svetová vojna neobišla ani našu obec. Front prechádzal obcou od 25. Apríla do 30. Apríla. 

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Kunerad

**Kunerad** je obec na Slovensku v okrese Žilina. Obec leží na juhovýchodnom okraji Rajeckej doliny, na úpätí Lúčanskej Fatry, 5 km na juhovýchod od Rajeckých Teplíc a 20 km na juh od Žiliny.

## Dejiny
Obec pod názvom Hunyarad sa spomína pomerne neskoro, až 1490. Obec vznikla v údolí potoka Bystrička ako zemianska obec. Patrila k zemianskym rodinám Práznovských a Athalmyovcov. V roku 1990 tu bol dobudovaný Kostol Povýšenia svätého Kríža.  V roku 2019 bola obec Kunerad zapísaná do zoznamu vypálených obcí na základe nového výskumu a požiadaviek zástupcov obcí a Slovenského zväzu protifašistických bojovníkov (SZPB).  

## Kuneradský zámok

V Kunerade sa nachádza zámok postavený v r. 1916 v secesnom štýle podľa vzoru francúzskej architektúry. Zámok, je ozdobený vežami, arkádami, terasami a vonkajšími schodiskami. V minulosti slúžil ako príležitostné sídlo grófskej rodiny Ballestrémovcov. Počas SNP v Kuneradskom zámku sídlil štáb druhej partizánskej brigády Milana Rastislava Štefánika a nemeckí fašisti 25. septembra 1944 kaštieľ vypálili. Renovovali ho v roku 1974.

Po rekonštrukcii kaštieľ slúžil ako liečebný ústav. Po roku 1989 bol kaštieľ sprivatizovaný. Počas rekonštrukčných prác v roku 2010 bola strecha zničená požiarom a zámok poškodený vodou pri hasení a odvtedy je zámok opustený. Strecha bola  opravená len provizórne až po roku  a aj v roku 2017 kaštieľ stále chátra, oprava sa odkladá pre nedostatok financií a kvôli legislatívnym sporom medzi vlastníkom Z. Miškolcim a pamiatkovým úradom.

## Ocenenia

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku
Stránske

**Stránske** je obec na Slovensku v okrese Žilina. 

## Poloha
Obec leží v severnej časti Rajeckej kotliny, asi 1 km východne od mesta Rajecké Teplice. Preteká ňou Stránsky potok a stavebne je prepojená s Poluvsím. 

## Dejiny
Po prvýkrát sa spomína pri prestavbe kostola z 13. storočia v roku 1368. Ten bol 15. januára 1858 vážne poškodený pri zemetrasení. Jeho pôsobivá zrúcanina s priľahlým cintorínom tu stojí dodnes. V roku 1995 bol postavený nový kostol, ktorý je zasvätený svätej Helene.

## Základné informácie o obci Stránske
Rozloha intravilánu obce: **1875 ha**

Počet rodinných domov:  **226** (stav k 31.12.2014)

Priemerný vek obyvateľov obce je **38,12 rokov** (stav k 31.12.2014)

Narodení v období od 1.1.2014 do 31.12.2014: **12**

Zosnulí v období od 1.1.2014 do 31.12.2014:  **5**

Prisťahovaní do obce v období od 1.1.2014 do 31.12.2014: **24**

Odsťahovaní z obce v období od 1.1.2014 do 31.12.2014:  **16**

Počet obyvateľov  obce k 31.12.2014:  **791**

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* www.apsida.sk - profil gotického kostola
* Stránske - ruina kostola sv. Heleny (www.ohrozenekostoly.sk) 


Kategória:Obce okresu Žilina
Hričovské Podhradie

**Hričovské Podhradie** je obec na Slovensku v okrese Žilina.

Obec leží pod Hričovským hradom v Strážovských vrchoch v doline Závadského potoka. V minulosti patrila do Hričovského panstva spolu s obcami Dolný a Horný Hričov, Ovčiarsko, Peklina, Hlboká, Závadka, Veľká Kotešová, Dlhé Pole. Neskôr hrad spustol a celé hričovské panstvo prešlo v 16.storočí pod Bytčianske panstvo.

V katastrálnom území obce sa nachádzajú prírodné pamiatky  Hričovská skalná ihla a  Hričovské rífy.

## Symboly obce
Erb obce má v zelenom štíte po striebornej ľavošikmej mreži ponad strieborný vyrastajúci trs trávy skáčuci zlatý obrátený jeleň v striebornej zbroji, vľavo strieborný vyrastajúci vysoký prehnutý výhonok.
Vlajka obce pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej (1/9), bielej (2/9), žltej (2/9), zelenej (2/9) a bielej (1/9).

## Referencie

## Pozri aj
* Hričovský hrad
* Hričovská skalná ihla
* Hričovské rífy

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Konská (okres Žilina)

**Konská** je obec na Slovensku v okrese Žilina.

## Poloha
Nachádza sa v strednej časti Rajeckej kotliny, v tesnom susedstve Rajeckých Teplíc. Severne sa dvíhajú Skalky, geomorfologický podcelok Súľovských vrchov, južný obzor patrí Lúčanskej Malej Fatre. Obcou preteká Porubský potok, ktorý tu priberá Rybnícky potok a menší potok spod vrchu Rybníky.

Severným okrajom Konskej vedie cesta I/64 zo Žiliny do Prievidze. V jej blízkosti vedie aj železničná trať Žilina – Rajec, ktorá tu má nákladnú stanicu. Od Žiliny je obec vzdialená  severne, Rajec leží  juhozápadne.

## Dejiny obce
Nad tehelňou v Konskej sa našli kamenné nástroje z mladšieho eneolitu už na rozhraní staršej doby bronzovej. Najstaršia písomná zmienka, viažúca sa k výstavbe miestneho kostola, sa nachádza v cirkevných prameňoch z roku 1228. Túto časť územia daroval kráľ Ondrej ostrihomskej kapitule a v tom období bola osada v lokalite Predovsie. Kapitula v roku 1287 vymenila tento majetok s Kazimírom z veľmožského rodu Hunt-Poznanovcov, no už okolo roku 1297 územie celej Rajeckej kotliny ovládal Matúš Čák Trenčiansky. Po jeho smrti sa v roku 1321 celé rajecké panstvo stalo kráľovým majetkom, od 14. storočia už územie spravoval Lietavský hrad. 

V roku 1350 pôsobil v Konskej (villa Kunzka) šoltýs (dedične richtár) Tylov syn Mikuláš, ktorý richtárstvo odkúpil od Tomáša, držiteľa kráľovského hradu v Žiline. Súčasťou bolo aj právo na mäsiarske, obuvnícke, pekárske a kováčske remeslo, ako aj právo na mlyn. Kolonizáciu územia uskutočňovali Nemci zo Sliezska, no príchodzími osadníkmi boli Slováci. Koncom 14. storočia načas prevzalo správu územia Strečnianske panstvo, no územie Rajeckej kotliny sa opäť dostalo pod správu Lietavy. V roku 1543 bolo v Konskej 15 roľníckych usadlostí, 8 želiarov a 1 richtár. Po roku 1556 panstvo vlastnili Turzovci, v roku 1628 sa ich majetok delil medzi 4 dedičov. V tomto období vlastnil miestny richtár mlyn a pílu a v obci žilo 11 sedliakov a 8 želiarov, v roku 1707 to bolo 10 sedliakov a 21 podželiarov, no mnohé usadlosti boli opustené. Postupné hospodárske oživenie v tereziánskej dobe zvýšilo počet usadlostí v obci na 17, sedliakov bolo už 107, želiarov 10 a podželiari 2. Dedením sa neustále zvyšoval počet podielnikov majetku a pôda sa drobila na malé parcely. Keď sa v rokoch 1870 – 1873 likvidovalo lietavské panstvo, veľkú časť kúpil barón Leopold Popper, jeho dediči majetok v roku 1895 odpredali grófovi Františkovi Ballestrémovi a Samuelovi Hahnovi. Po roku 1945 boli aj tieto veľkostatky zoštátnené. 

Oživenie hospodárstva pre obec prinieslo sprevádzkovanie železnice zo Žiliny v roku 1899. Sprístupnili sa tým blízke kúpele v Rajeckých Tepliciach, kde našlo prácu mnoho obyvateľov Konskej. Obec bola v 20. storočí istý čas miestnou časťou kúpeľného mesta.

## Organizácie
* ZŠ s MŠ Konská
* Dobrovoľný hasičský zbor
* TJ VTJ Rajecké Teplice-Konská
* Klub seniorov
* Konšťanský turista
* OZ Ľudovka

## Referencie

## Literatúra
* 

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* Neoficiálna stránka obce

## Zdroj
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Belá (okres Žilina)

**Belá** je obec na Slovensku v okrese Žilina.

## Poloha
Belá leží v severovýchodnej časti Žilinskej kotliny, v údolí Varínky a Belianskeho potoka, ktorý vytvára Beliansku dolinu. Západne od obce sa nachádza Kysucká vrchovina, vo východnej časti sa dvíhajú výbežky Krivánskej Fatry.

Obec sa nachádza na ceste II/583, ktorá spája Žilinu s Oravou. K obci patrí aj osada Zlieň, miestna časť Nižné Kamence, rekreačná oblasť Bránica a autokemping Belá – Nižné Kamence.

## Dejiny
### Pred vznikom obce
Prvé dôkazy osídlenia pochádzajú z mladšej doby kamennej. Blízko obce (Lysica) sa našlo sídlisko ľudu lužickej kultúry. V mladšej dobe železnej sídlili v tejto oblasti ľudia púchovskej kultúry (vrch Hrádok v osade Zlieň). Slovanské osídlenie potvrdili nálezy keramiky v Belej z 8. a 9. storočia.

## Pamiatky
V obci sa nachádza ranogotický Kostol sv. Márie Magdalény z poslednej tretiny 13. storočia, renesančne upravený v roku 1683. Hlavný oltár barokového typu pochádza z 2. polovice 17. storočia.

## Referencie

## Pozri aj
* Beliansky potok
* Belianska dolina (Malá Fatra)

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Nezbudská Lúčka

**Nezbudská Lúčka** je obec na Slovensku v okrese Žilina.&nbsp;

## Poloha
Obec Nezbudská Lúčka leží na okraji pohoria Malá Fatra, s obcou Strečno na druhom brehu rieky Váh ju spája železničný most, most pre peších a kompa.

## Názov obce

Obec Nezbudská Lúčka sa spomína po prvýkrát v roku 1439 ako *VAPENA LUCSKA* a v roku 1511 ako *POCCESSIA LWCHA*. Vznik obce bol spätý s výrobou vápna na stavebné účely Starého hradu i Strečna, panských, cirkevných, neskôr i meštianskych murovaných objektov v blízkom i vzdialenejšom okolí. Preto sa v roku 1439 uvádza s prívlastkom Vápenná. Aj dnes je v chotári obce názov *Za vápenye*, kde sa pálilo vápno.

## Dejiny
Archeologické nálezy dokázali stopy po osídlení človeka v obci už v mladšej dobe železnej – staršej rímskej dobe. V Nezbudskej Lúčke sa nachádzajú zvláštne výrobné objekty zo staršej doby rímskej pri starom ihrisku – zvyšky železnej trosky, prepálenej zeminy i črepy púchovskej kultúry.

Z obdobia slovanského osídlenia nie je v obci známy žiadny archeologický nález, ale je pravdepodobné, že Slovania sa v tomto priestore usadzovali od 8. – 9. storočia. Zo začiatku stredoveku pochádza pravdepodobne malé opevnenie. Z obdobia feudalizmu je známe, že v roku 1397 správca Starého hradu Peter Wangel dal na príkaz kráľa Žigmunda Pavlovi Bolešovi do dedičného richtárstva majetok Lúčku a Rozbehy (Rozbehom). Pavol Boleš okrem slobôd, aké poskytovalo žilinské právo, dostal aj ojedinelú fojtovskú výsadu – slobodne pltničiť na Váhu. Na základe uvedenej listiny sa nedá vysvetliť vznik a vývoj oboch osád pred ich spustením, ktoré sa spomína v roku 1397. Je však pravdepodobné, že Lúčka (Nezbudská) bola podhradskou dedinou Starého hradu už v prvej polovici 13. storočia. Roku 1439 kráľ Albrecht daroval svojej manželke Alžbete viaceré mestá a panstvá v Trenčianskej stolici. Medzi inými to boli strečnianske a starohradské panstvá, pod ktoré spadali aj Vápenná (Nezbudská) Lúčka a ostatné obce.

Pôvodná jednoradová cestná forma bola diktovaná ľavobrežnou líniou Váhu. Drevené domy boli orientované užšou stranou (priečelím) k ceste kopírujúcej breh Váhu. Domy niesli znaky bývania roľníckych rodín, pltníkov, želiarov a sociálne príbuzných skupín obyvateľstva. Obyvatelia sa venovali poľnohospodárstvu, práci s drevom a pltníctvu. Dominantou obce je Starý hrad.

Obec zasiahla 2. svetová vojna. V neďalekej Strečnianskej úžine sa viedli počas SNP prudké boje medzi povstaleckými jednotkami ustupujúcimi zo Žiliny a nemeckými okupačnými jednotkami. Ozbrojené stretnutie je známe ako bitka v Strečnianskej tiesňave.

## Galéria

Obrázok:Lom nezbud2.jpg|*Lom Nezbud*, zatopený lom prírodného asfaltu
Obrázok:Nezbudská Lúčka 05.12.2011 12-42-37.jpg|Zvonica
Obrázok:Nezbudská Lúčka 05.12.2011 12-52-02.jpg|Obec zo severo-východu


## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina
Kategória:Sídla na Váhu
Nededza

**Nededza** je obec na Slovensku v okrese Žilina. 

## Poloha
Obec sa nachádza na južnom okraji Kysuckej vrchoviny, v severovýchodnej časti Žilinskej kotliny, asi 6 km východne od centra Žiliny. Nededza je zasadená v údolí potoka Kotrčiná, ktorý preteká obcou, južne situovaným areálom výrobného závodu Kia Motors Slovakia a Mobis a následne ústí do Gbelianskeho potoka. Prístup do obce vedie z cesty II/583 (Žilina - Terchová), na ktorú sa na okraji obce pripája cesta do Kotrčinej Lúčky, vedúca stredom obce.

## Dejiny
Najstaršia písomná zmienka o obci *Nededz* sa zachovala v kráľovskej listine z roku 1384, ktorou kráľovná Mária potvrdila právo na majetok pre rodiny Nedeckých. Obec vlastnili bratia Ladislav, Peter a Ján, ktorí majetok dostali za „ich oddanosť a služby“. V listine z roku 1483 sa obec nazýva Nedecza, v roku 1598 už v súčasnej podobe Nededza a v čase maďarizácie od 1906 do 1915 Vágnedecz. V roku 1598 žilo v obci 422 obyvateľov v 32 domoch. 

V obci žili na konci feudalizmu v polovici 19. storočia grófske rodiny Pongrácovcov a Nyáryovcov, niekoľko zemanov a desiatky chudobných roľníckych rodín. Miestni sa živili poľnohospodárstvom a chovom dobytka. 

## Pamiatky

V obci bol v polovici 16. storočia postavený kostolík a poschodový zámocký kaštieľ s vežou a ochranným kamenným múrom. V historickom múzeu vo Viedni sa nachádza model kaštieľa, z ktorého sa zachovala už len západná časť. Patril rodine grófa Štefana Pongráca, neskôr, v prvej polovici 19. storočia, si v Nededzi postavila kaštieľ aj rodina Nyáryovcov. V tejto budove sa v súčasnosti nachádza predajňa potravín a pohostinstvo. Ďalšou historickou budovou, vybudovanou rovnako v 19. storočí, je klasicistická kúria v hornej časti obce.

Pri kaštieli na dolnom konci sa nachádza socha sv. Jána Nepomuckého z druhej polovice 18. storočia.

## Šport
Nededza má vlastný futbalový klub - OŠK Nededza, no tradíciu má aj hra stolného tenisu a šachu.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

## Zdroj
* Stránky obce


Kategória:Obce okresu Žilina
Veľká Čierna

**Veľká Čierna** je obec na Slovensku v okrese Žilina.

## Polohopis
Obec leží v južnej časti žilinského okresu, asi  západne od Rajca, v geomorfologickom podcelku Domanižská kotlina. Obkolesujú ju Súľovské vrchy a obcou preteká potok Čierňanka, ktorá tu priberá niekoľko ďalších prítokov. Prístup do Veľkej Čiernej je odbočkou z cesty II/517 (Považská Bystrica – Rajec), ktorá vedie východným okrajom obce. Rajec je vzdialený , Žilina  a Považská Bystrica .

## Dejiny
V blízkom okolí sa našla osada a priamo v chotári pohrebisko lužickej kultúry, viaceré sídliská a opevnenia púchovskej kultúry z prelomu letopočtu. Najstaršia zachovaná písomná zmienka o osade Nagh Cherna pochádza z roku 1361, v roku 1477 sa objavuje názov Cherna a v roku 1773 ako Welka Černa. Od roku 1927 sa používa súčasný názov. 

Obec počas svojej existencie viackrát nepatrila pod žiadny z okolitých hradov (Lietava, Rajec, Považská Bystrica), ale bola v správe miestneho zemianskeho rodu Čerňanských. V roku 1598 mala 24 domov, v roku 1720 mala 10 daňovníkov, v roku 1784 mala 43 domov, 43 rodín a 252 obyvateľov, väčšinou zemanov. Počas sčítania v roku 1828 mala 14 domov a 249 obyvateľov, ktorí sa zaoberali prácou v lesoch a poľnohospodárstvom. Po II. svetovej vojne začala väčšina obyvateľov dochádzať za prácou do miest. 

Kostol sv. Cyrila a Metoda bol postavený v rokoch 1969 - 1974. Podnetom na jeho výstavbu bolo výročie smrti sv. Cyrila. Obec patrí do farnosti Rajec.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 

## Zdroj
* Oficiálna stránka


Kategória:Obce okresu Žilina
Zbyňov

**Zbyňov** je obec na Slovensku v okrese Žilina. Doložená roku 1407.

## Poloha
Nachádza sa v Rajeckej doline medzi mestom Rajec a kúpeľným mestom Rajecké Teplice. Obklopená je horami, preteká ňou rieka Rajčianka. Nachádzajú sa tu rekreačné zariadenia - chatky, kam sa chodí táboriť.Ale už to nefunguje 

## Dejiny
Prvá písomná zmienka je z roku 1407. Zbyňov podliehal panstvu hradu Lietava, listinách z roku 1545 je spomínaný tunajší opevnený kaštieľ. Malá zvonička bola postavená v prvej tretine 19. storočia, kaplnka na cintoríne bola takisto postavená v 19. storočí.

## Referencie

## Pozri aj
* Stratený budzogáň

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 
* travel-to-zilina


Kategória:Obce okresu Žilina
Paština Závada

**Paština Závada** je obec na Slovensku v okrese Žilina.

## Poloha
Obec sa nachádza v Súľovských vrchoch, v údolí Závadského potoka, asi 12 km západne od Žiliny. V blízkosti sa nachádza CHKO Strážovské vrchy a severné výbežky Súľovských skál, ktoré vytvárajú jedinečnú siluetu Hričovskému hradu.

## Referencie

## Iné projekty

## Externé odkazy
* 


Kategória:Obce okresu Žilina