open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Diktačálli

**Diktačálli**, **diktár** dahje **poehta** lea girječálli gii čállá divttaid.

## Dovddus sámi diktačállit
* Áillohaš
* Inger-Mari Aikio-Arianaick
* Niillas Holmberg
* Paulus Utsi

## Gáldut

Kategoriija:Diktačállit
Ulla Aartomaa

**Ulla Aartomaa** (r. 1949 Kuopio, Suopma) lea suopmelaš musea-amanuensa. Museabargui lassin son čállá dáidaga ja hábmema birra. Jagi 1977 son válmmaštuvai Jyväskylä universitehtas, mas sus lei váldoávnnasin dáiddahistorjá. Dan maŋŋá son stuđerii Alvar Aalto -musea, Gaska-Suoma museas ja Kuopio Kulturhistorjjálaš museas.

## Bálkkašumit
* 2014 &ndash; Jagi buoremus dáiddagirji -bálkkašupmi Eliel Aspelin -girjegilvvus girjjis *Julisteita Suomesta: Lahden julistemuseon kokoelmia* Kari Savolaisiiguin.

## Duodji
* *Martti Mykkänen: kirjanpäällyksiä ja kuvituksia, graafista muotoilua, julisteita*, teaksta: Ulla Aartomaa; jorgalus: Jüri Kokkonen; govat: Tapio Ruokoranta. Lahti: Studio Aartomaa, 1999 ISBN 951-98017-1-5.
* *Kulttuurihistoriallinen keittokirja*, doaibm. Ulla Aartomaa, Kirsti Grönholm, Marketta Tamminen; govat: Katja Hagelstam .... Helsset: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2001 - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0335-1768; 839.). ISBN 951-746-254-9.
* *Kimmo Pyykkö: kuvanveistäjä*, teaksta: Ulla Aartomaa; bargojoavku: Tapani Aartomaa, Kimmo Pyykkö; jorgalusat: Carla Enbom (ruoŧagillii), Ulla Shackleton (eŋgelasgillii); govat: Matti Vuorimaa ... ja eará. Helsset: K. Pyykkö, 2001 ISBN 952-91-3143-7.
* *Reino Hietanen: mielenmaisemat*, teaksta: Ulla Aartomaa, Pirjo Hämäläinen-Forslund; govat: Tapani Aartomaa ja eará. Lahti: R. Hietanen, 2002 ISBN 952-91-5133-0.
* *Kaupunkinäkymiä ja ateljeekuvia 1950-luvun Lahdesta: Risto Leppänen 1926-2001*, teaksta: Ulla Aartomaa, Riitta Niskanen; govat: Pirjo Kaarkoski, Ritva Suvanto .... Lahti: Lahden taidemuseo/julistemuseo, 2003 - (Lahden taidemuseon julkaisuja, ISSN 1236-1798.). ISBN 951-96799-7-9.
* *Joulun lapsi: länsieurooppalaista grafiikkaa 1400-luvulta 1700-luvulle Valtion Eremitaasin kokoelmista*, váldodoaimmaheaddji: Arkadi Ippolitov; suomagiel logahallama doaimmaheapmi: Ulla Aartomaa, Ilkka Karttunen, Maija-Riitta Kallio. Lahti: Lahden taidemuseo, 2003 ISBN 951-96799-8-7.
* *Naisten salonki: 1700-luvun eurooppalaisia naistaiteilijoita*, doaibm. Ulla Aartomaa. Helsset: WSOY, 2007 ISBN 978-951-0-32437-0.
* *Sulka ja kynä: Erik Bruunin julisteita ja käyttögrafiikkaa*, teaksta: Ulla Aartomaa; govvateavsttat: Erik Bruun. Helsset: Grafia, 2007 ISBN 978-952-99368-3-0.
* *Rembrandt, kuparilaatan mestari: grafiikkaa Valtion Eremitaasin Dmitri Rovinski -kokoelmasta*, publ.: Ulla Aartomaa, Ulla Huhtamäki, Heikki Torkkeli; govat: Vladimir Terebenin, Valtion taidemuseo: 2011 - (Sinebrychoffin taidemuseon julkaisuja, ISSN 1459-1197.). ISBN 978-951-53-3404-6.
* *Graphic design*, Esa Ojala; artihkkalat: Reijo Markku, Ulla Aartomaa, Heikki Nuutinen, Markku Piri; govat: Marek Sabogal. Helsset: Esa Ojala, 2013 ISBN 978-952-93-1752-3.
* *Julisteita Suomesta: Lahden Julistemuseon kokoelmia*, Ulla Aartomaa, Kari Savolainen; plakáhtaid govat: Tiina Rekola. Lahti: Lahden museot, 2013 ISBN 978-952-5749-43-4.

## Gáldut

Kategoriija:Suopmelaš diehtogirječállit
Kategoriija:Riegádeamit 1949
Helena Westermarck

**Helena Charlotta Westermarck** (skábmamánu 20. b. 1857 Helsset, Ruošša keaisárriika – guovvamánu 6. b. 1938 Helsset, Suopma) lei suomaruoŧŧelaš govvadáiddár, girječálli ja nissonáššiid áŋgirdeaddji. Su viellja lei dovddus antropologa Edvard Westermarck.

Westermarck studerii Suoma dáiddasearvvi sárgunskuvllas Helssegis jagiid 1874–1877. Dan maŋŋá son studerii govvačehppiin Adolf von Becker jagi 1880 rádjái. Jagi 1880 Westermarck fárrii Frankriikka Parisii mas son studerii Académie Colarossis jagiid 1880–1881 ja fas 1884.

Parisas Westermarck buohccái tuberkulosii iige sáhttán šat málet, vaikko dearvvašmuvaige. Dalle go son lei buozus, son čálligođii esseaid ja dáiddaárvvoštallamiid Finsk Tidskrift- áigečállagii. Maŋŋeleappos Westermarck čálii ain eanet nissoniid stáhtusa servodagas ja nissoniid historjjá birra. Son lei okta Uniovdna Nissonáššiidlihtu vuosttaš váikkuheddjiin, go lihttu vuođđuduvai jagi 1892. 

## Galeriija

Lapsia tuvassa.jpg|*Mánát stobus*, 1892
Abessinier-1880.jpg|*Abessiinnalaš *, 1880
Numerisation0003.jpg|*Sriikejeaddjit*, 1883
Bondgard i Bretagne-1884.jpg|*Bretonalaš oapmedállu*, 1884
Segelbatar fortojda vid Brunnsparken-1912.jpg|*Giddejuvvon borjjasfatnasat Gáivopárkkas*, 1912
Kenraali Albert Westermarck.jpg|*Generála Albert Westermarck* 


## Duodji
* *Ur studieboken I–II, berättelser och utkast*. 1890-1891. Noveallat ja esseat
* *Nyländska folksagor berättade för ungdom af Helena Westermarck*. 1897. Máinnasčoakkáldat.
* *Tecken och minneskrift från adertonhundratalet (I fru Ulrikas hem)*. 1900. Romána.
* *Ljud i natten*. 1903. Romána.
* *Vandrare*. 1910. Romána.
* *Adelaïde Ehrnrooth: Kvinnosprår i finländskt kulturliv.* 1928. Biografiija.
* *Mina levnadsminnen*. 1941. Postumalaččat almmustuvvon muittašangirji.

## Gáldut

## Girjjálašvuohta
* Dahlberg, Julia: Konst och vetenskap: Intellektuell gemenskap i Helena Westermarcks brev till sin bror. *Niin & näin* 2/2016. 
* Weckman, Harriet: *Kynällä vai siveltimellä: Helena Westermarck 1857–1938.* Otava, 2009. 

## Geahča maid

* Helena Westermarcka girjjit Suoma Álbmotgirjerádjosis 

Kategoriija:Suopmelaš girječállit
Kategoriija:Suomaruoŧŧelaš govvadáiddárat
Kategoriija:Suopmelaš feministtat
Kategoriija:Riegádeamit 1857
Kategoriija:Jápmimat 1938
Ursula Pohjolan-Pirhonen

**Ursula Kerttu Margareta Pohjolan-Pirhonen** (cuoŋománu 6. b. 1925 Helsset, Suopma – suoidnemánu 17. b. 1984 Sulkava, Suopma) lei suopmelaš girječálli gii váldoáššis čálii romantihkalaš historjjálaš románaid suomagillii.

## Biografiija
Pohjolan-Pirhonena váhnemat leigga dálkkasdiehtagiid ja kirurgiija doavttir Matti Iisakki Orkomies (ovddeš Wallenius) ja dán vuosttaš eamit liso Ines Maria Bergroth (j. 1931). Pohjolan-Pirhonen lei náitalan historihkkáriin ja girječálliin Helge Pohjolan-Pirhoneniin. Ursula ja Helge Pohjolan-Pirhonen jámiiga johtolatlihkohisvuođas Sulkavas suoidnemánu 1984.

## Duodji
* *Suomen herttua Juhana*, historjjálaš romána.  WSOY 1964
* *Lumikuninkaan sydän.* WSOY 1965.
* *Kuninkaan kauppamies*, historjjálaš romána,  WSOY 1966
* *Kauppamies ja kuninkaantytär*, historjjálaš romána.  WSOY 1967
* *Kauppamies Turun hovissa*, historjjálaš romána.  WSOY 1967
* *Neitsytkuningattaren rakkaus*.  WSOY 1968
* *Rautamarskin tytär*.  WSOY 1968
* *Kun muurit sortuivat*.  WSOY 1969
* *Rakkauden ja kuninkaan puolesta*.  WSOY 1969
* *Kruunu ja ylpeys*.  WSOY 1970
* *Pohjolan Aurinkokuningas*.  WSOY 1970
* *Myrsky nousee*.  WSOY 1971
* *Salama iskee*.  WSOY 1971
* *Kuninkaan perintö*.  WSOY 1972
* *Rakkautta vanhassa kartanossa*.  WSOY 1972
* *Versaillesin valtiatar*.  WSOY 1973
* *Viaporin kaunis Helena*.  WSOY 1973
* *Björkvikin kartanon kaunotar*.   WSOY 1974
* *Kuninkaan amiraali*,  WSOY 1974
* *Kapteeni ja pappilanneito*.  WSOY 1975
* *Madame de Pompadour*.  WSOY 1975
* *Keisari rakastaa*.  WSOY 1976
* *Maria, kohtaloni nainen*.  WSOY 1976 
* *Aurajoen kaunotar*, historjjálaš romána.  WSOY 1977
* *Sjundbyn kartanon valtiatar*, historjjálaš romána.  WSOY 1977
* *Tämän maailman hulluus, eli, Rakkautta rivitalossa*, romána.  WSOY 1977
* *Kuninkaan tytär*, historjjálaš romána.  WSOY 1978
* *Nokkimalla kukkokin rakastaa*, romána.  WSOY 1978
* *Tammimäen Margareta*.  WSOY 1978
* *Häät Tammimäessä*, romána.  WSOY 1979
* *Rakas painovirhe*, romána.  WSOY 1979
* *Rakkautta muurien varjossa*, historjjálaš romána.  WSOY 1979
* *Paholaisen sotapäällikkö*, historjjálaš romána.  WSOY 1980
* *Romanssi Venetsiassa, eli, Miehet ovat petollisia*.  WSOY 1980
* *Tammimäen nuori rouva*.  WSOY 1980
* *Helsingin kaunotar*, historjjálaš romána. WSOY 1981
* *Oikkupussi rakastuu*, romána. WSOY 1981
* *Rakkautta Tammimäessä*, romána. WSOY 1981
* *Häämatka Pariisiin*, romána.  WSOY 1982
* *Kartanon perijätär*.  WSOY 1982
* *Soturin sydän*.  WSOY 1982
* *Haikon kaunis Ebba*, historjjálaš romána.  WSOY 1983
* *Rakkauden timantti*, romána.  WSOY 1983
* *Kolmasti kuningas*, historjjálaš romána.  WSOY 1984
* *Takaisin Tammimäkeen*, romána.  WSOY 1984

## Gáldut

Kategoriija:Riegádeamit 1925
Kategoriija:Jápmimat 1984
Chitra Banerjee Divakaruni

**Chitra Banerjee Divakaruni** (r. suoidnemánu 29. b. 1956, Kolkata, India) lea intialaš-amerihkálaš diktačálli ja girječálli.

## Duodji
### Čáppagirjjálašvuohta
* *Arranged Marriage: Stories* (1995)
* *The Mistress of Spices* (1997)
* *Sister of My Heart* (1999)
* *The Unknown Errors of our Lives* (2001)
* *The Vine of Desire* (2002)
* *Queen of Dreams* (2004)
* *The Lives of Strangers* (2005)
* *The Palace of Illusions: A Novel* (2008)
* *One Amazing Thing* (2010)
* *Oleander Girl* (2013)
*  *Before We Visit the Goddess* (2016)

### Nuoraid- ja mánáidgirjjit
* *Neela: Victory Song* (2002)
* *The Conch Bearer* (2003)
* *The Mirror of Fire and Dreaming* (2005)
* *Shadowland* (2009)
* *Grandma and the Great Gourd* (2013)

### Divttat
* *The Reason for Nasturtiums* (1990)
* *Black Candle* (1991)
* *Leaving Yuba City* (1997)
* *Indian Movie, New Jersey*

### Čoakkáldagat
* *Multitude:Cross Cultural Readings for Writers* (1993)
* *We Too Sing America* (1997)
* *California Uncovered: Stories for the 21st Century* (2004)

Kategoriija:Amerihkálaš girječállit
Kategoriija:Amerihkálaš diktačállit
Kategoriija:Riegádeamit 1956
Ellen Swallow Richards

**Ellen Henrietta Swallow Richards** (juovlamánu 3. b. 1842 Dunstable, Massachusetts, Amerihká ovttastuvvan stáhtat – njukčamánu 30. b. 1911 Boston, Massachusetts, Amerihká ovttastuvvan stáhtat) lei amerihkálaš biraskemihkkár ja ruovttudoallooahpu vuođđudeaddji. Son lei Massachusetts Institute of Technology -allaskuvlla vuosttaš nissonstudeanta. Doppe son dutkkai biraskemiija. 

## Nuorravuohta ja oahppovázzin

Ellen Swallow riegádii Dunstables, Massachusettsis, Amerihká ovttastuvvan stáhtain jagis 1842. Son lei oahpaheaddjiguovttos Peter ja Fanny Swallow áidna mánná. Ellen váccii muhtimin ruovttuskuvlla ja muhtimin Westford Akademiijas. Su niehku lei studeret allaskuvllas ja su áhčči arvvosmahtii su dása.

Swallow-bearaš lei viehka geafi. Swallow čokkii ruđaid máŋga jági oahpahan- ja čorgenbargguin. Viimmat son lei seastán 300 dollára ja 26-jahkásažžan son almmuhii iežas Vassar Collegii. Doppe son beroštišgođii sihke nástediehtagis ja kemiijas. Jagi 1870 Swallow válmmaštuvai kemiija kandidáhttan.

## Jápmin
Richards jámii ruovttus njukčamánu 30. b. 1911 Jamaica Plainis, Bostonis, Massachusettsis. Son hávdáduvvui soga hávdeeatnamii mii lea Gardineris, Maines.

## Gáldut

Kategoriija:Amerihkálaš kemisttat ja kemihkkárat
Kategoriija:Riegádeamit 1842
Kategoriija:Jápmimat 1911
Sirkka Garam

**Sirkka Marjatta Garam** (nieidanamma ***Saarikoski***, miessemánu 4. b. 1939 Impilahti, Suopma – miessemánu 10. b. 2018 Hämeenlinna, Suopma) lei suopmelaš girječálli gii čálii diehto- ja muittašangirjjiid ja artihkkaliid. Son lei girječálli Pentti Saarikoski oabbá ja koahkka-girječálli Sami Garama eadni. Son lei náitalan Károly Garamiin.

## Duodji
* Yksin, kaksin, yhdessä 1984
* Sinä ja minä 1985
* Koira kävi taloksi 1986
* Paprikoita 1988
* Murkinoita 1988
* Veljeni Pentti (muittašangirji, 1987) ISBN 9789516075351
* Elämä pelissä 1995
* 10 hyvää syytä pysyä yhdessä (Kirjapaja Oy 2001) ISBN 9516257690
* Toivottu lapsi: adoptio ja sijaisvanhemmuus. WSOY 1988
* Rintamalla Syöpä, minä, me. Kirjapaja 2008.

## Gáldut

Kategoriija:Suopmelaš diehtogirječállit
Kategoriija:Riegádeamit 1939
Kategoriija:Jápmimat 2018
Titta Karakorpi

**Riitta Anneli ”Titta” Karakorpi** (dál **Karakorpi-Martens** dahje **von Martens**; r. golggotmánu 29. b. 1944 Oulu, Suopma) lea suopmelaš neavttár, bagadalli ja dramaturga.

Karakorpi lea bargan neavttárin ja bagadallin earret eará Svenska Teaternis. Karakorpi lea neaktán maiddái dakkár ealligovain go Risto Jarva *[[Työmiehen päiväkirja]]* ja Edvin Laine *[[Täällä Pohjantähden alla (jagi 1968 filbma)|Täällä Pohjantähden alla]]* mas son nevttii Elina Kivivuori. Son lea bagadallan máŋgga TV-filmmaid.

Karakorpi lea leamaš náitalan Jaakko Pakkasvirtain. 

## Gáldut

## Geahča maid
*Titta Karakorpi Radio- ja TV-arkiivvas

Kategoriija:Suopmelaš neavttárat
Kategoriija:Suopmelaš teáhterbagadallit
Kategoriija:Riegádeamit 1944
Katja Gauriloff

**Katja Gauriloff** (r. juovlamánu 6. b. 1972 Anár, Suopma) lea suopmelaš-nuortalaš dokumeantafilbmabagadalli, filbmabagadalli ja okta buvttadanfitnodaga *October* oamasteddjiin.

Vaikko Gauriloffa eadni lea nuortalaš, son ii leat orron nuortalaččaid guovllus dahje oahppan nuortalašgiela. Mánnávuođaáigge son orui Roavvenjárggas. Gauriloffis lea goitge nanu sámeidenteahta ja son lea gieđahallan iežas ruohttasiid dokumeantafilmmain.

## Duodji
* 2004 &ndash; *Vanhan miehen viimeinen päivä* ()
* 2004 &ndash; *Peiʹvv päštt* ()
* 2004 &ndash; *Buorit áigumusat*
* 2007 &ndash; *Huuto tuuleen* ()
* 2008 &ndash; *Sopimus* ()
* 2011 &ndash; *[[Säilöttyjä unelmia]]* ()
* 2013 &ndash; *Voimanlähde* 
* 2016 &ndash; *Kuun metsän Kaisa* (, )

## Bálkkašumit
Gauriloff lea ožžon filmmain ollu bálkkašumiid sihke Suomas ja olgoriikkain. Gauriloff lea maiddái vuosttaš sápmelaš gii lea vuoitán Jussi-bálkkašumi.

* 2004 &ndash; Sierramáinnašupmi, Blue Sea -filbmafestiválas filmmas *Buorit áigumusat* 
* 2008 &ndash; Suoma stáhta kvalitehtadoarjja filbmii *Huuto tuuleen*
* 2008 &ndash; Valdobálkkašupmi 17. riikkaidgaskasaš etnologalaš filbmafestiválas filmmas *Huuto tuuleen*
* 2009 &ndash; Árvvoštallanlávdegotti spesiálabálkkašupmi, 13. Golden Drum riikkaidgaskasaš TV- ja filbmafestiválas filmmas *Huuto tuuleen*
* 2016 &ndash; Jagi nuortalaš -bálkkašupmi
* 2016 &ndash; Buoremus bagadallan -bálkkašupmi Jakutia -filbmafestiválas filmmas *Mánu meahcci Kaisa*
* 2016 &ndash; Buoremus animerejuvvon filbma -bálkkašupmi Dok Leipzig -filbmafestiválas filmmas *Mánu meahcci Kaisa*
* 2017 &ndash; Jussi-bálkkašupmi (buoremus dokumeantafilbma) filmmas *Mánu meahcci Kaisa*
* 2017 &ndash; Skábmagovat-bálkkašupmi

## Geahča maid
* Katja Gauriloff Sámi Film -diehtovuođus sámefilmmain
* Katja Gauriloff Elonetis 
* Katja Gauriloff Imdb:s 

## Gáldut

Kategoriija:Riegádeamit 1972
Kategoriija:Nuortasápmelaččat
Kategoriija:Sámi filbmabagadallit
Kategoriija:Suopmelaš filbmabagadallit
Pauliina Feodoroff

**Pauliina Feodoroff** (r. 1977 Anár, Suopma) lea nuortalaš filbmabagadalli, teáhterbagadalli ja giehtačálli. Dasa lassin son lei Suvi Westa filmmas *[[Sparrooabbán]]*.

## Biografiija
Jagi 2002 Feodoroff válmmaštuvai Teáhterallaskuvlla bagadallama ja dramaturgiija skuvlenprográmmas. Jagi 2007 son oaččui Kritiikin Kannukset -bálkkašumi  álgofilmmas *[[Non Profit]]*. Filmma vuosttašeahket lei Skabmagovat filbmafestiválas Anáris ođđajagimánu 2007. *Non Profit* -guhkesfilmma bušeahtta (badjel 20&nbsp;000 euro) lei juoba Suomasge eahpedábálaš smávis. Buvttadanproseassa bisttii logi jagi.

Jagi 2016 Marja Helander, Outi Pieski ja Pauliina Feodoroff gáibidedje Nordea-báŋkku geassádit ruhtadeamis Dakota Access Pipeline -oljobohcci mii huksejuvvui miellačájáhusaid fuolakeahttá dattetge Standing Rock Sioux -reserváhtii Davvi-Dakotas USA:s.

## Duodji
*2003 *Saamen kadonnut maa*
*2006 *Viimeinen joiku Saamenmaan metsissä? *
*2007 *Kiurrels*
*2007 *Sevetin tytöt*
*2008 *Non Profit*
*2016 *Sparrooabbán*

## Gáldut

* Kirsikka Moring, ”Joiku vaihtui rapiksi, porot biteiksi”, Helsingin Sanomat 30.1.2007 
* Elina Kervinen, ”Pohjolan kuvaaja”, Suomen Kuvalehti 46/2008 

## Geahča maid
* Pauliina Feodoroff Sámi Film -diehtovuođus sámefilmmain
* Pauliina Feodoroff Elonetis 
* Pauliina Feodoroff Imdb:s 

Kategoriija:Nuortasápmelaččat
Kategoriija:Sámi filbmabagadallit
Kategoriija:Suopmelaš filbmabagadallit
Kategoriija:Riegádeamit 1977
Suvi West

**Suvi West**, sámegilli **Doavtter-Piera Suvi Máret**  (r. ođđajagimánu 14. b. 1982 Gihttel, Suopma ) lea Suoma sápmelaš bagadalli, giehtačálli ja neavttár. Mánnávuođa son orui Ohcejoga Vuovdaguoikka Sávvonis. Suvi West lea šaddan dovddusin Njuoska bittut -prográmmas () ja prográmma davvisámegiel musihkkavideoin main son ovttas Ánne Kirste Aikioin parodisereba suopmelaš bivnnuhiid. West lea bagadallan ja giehtačállán *Eatnameamet - min jaskes dáistaleapmi* -filmma. 

West lea náitalan neavttár ja govvideaddji Anssi Kömiin ja sutnos leat guokte máná.

Jagi 2016 West bagadalai dokumeantafilmma *[[Sparrooabbán]]*.

## Duodji

* 2004 &ndash; Muhto stuorámus dain lea ráhkesvuohta
* 2005 &ndash; Váttáseamos dain lea ráhkisvuohta
* 2006 &ndash; Eallima ravddas
* 2007 &ndash; Gosa šaddet, áddján?
* 2008 &ndash; Pilvi aloittaa yliopistossa
* 2009 &ndash; Ohcejoga diakonissa
* 2012 &ndash; Njuoska bittut
* 2016 &ndash; Sparrooabbán
* 2018 &ndash; Juuret on
* 2020 &ndash; The Killing of Čáhcerávga
* 2021 &ndash; Eatnameamet - min jaskes dáistaleapmi
* 2023 &ndash; Máhccan

## Gáldut

## Geahča maid
* Suvi West Sámi Film -diehtovuođus sámefilmmain
* Suvi West Elonetis 
* Suvi West Imdb:s 
* Minä ja pikkusiskoni (Sparrooabbán) Vimeos

Kategoriija:Sámi filbmabagadallit
Kategoriija:Suopmelaš filbmabagadallit
Kategoriija:Riegádeamit 1982
Kaari Utrio

**Kaari Marjatta Utrio** (riekt. **Utrio-Linnilä**, jagiid 1965–1973 **Virkajärvi**; r. suoidnemánu 28. b. 1942 Helsset, Suopma) lea suopmelaš girječálli gii lea čállán lohkameahttun ollu historjjálaš románaid ja olu diehtogirjjiid historjjá birra. Jagiid 1995–2000 son lei dáiddárprofessor.

## Duodji
### Románat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Diehtogirjjit ja eará buvttadeapmi
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Familia, eurooppalaisen perheen historia I–VI*, Tammi, 1995–1997
:I 
:II 
:III 
:IV 
:V 
:VI 
* 
* 
* 
* *Suomen naisen vuosisadat 1-4*, váldodoaimmaheaddji; Tammi, 2005
* 
* 
* 
## Gáldut

## Girjjálašvuohta
* Toivola, Lea: Kaari Utrion suuret tarinat. *Kanava* 9/1996.

## Geahča maid
* Kaari Utrio neahttasiiddut

Kategoriija:Suopmelaš girječállit
Kategoriija:Suopmelaš feministtat
Kategoriija:Pro Finlandia -bálkkašumi oažžut
Kategoriija:Riegádeamit 1942
Kategoriija:Suopmelaš diehtogirječállit
Matleena Fofonoff

**Matleena Fofonoff** dahjege  (nieidanamma Gauriloff, r. 1949 Ruovdebogijávri, Anár, Suopma) lea nuortalaš giehtadáiddaduojár gii lea dovddus nuortalaččaid árbevirolaš dujiin nugo ruohtas- ja bearaldujiin. Duodjái lassin son lea illustreren girjjiid nugo *Õhtt eeʹǩǩ Oʹlssee da Såålla mieʹldd* ().

## Bálkkašumit
Jagi 2009 Matleena Fofonoff oaččui Jagi nuortalaš -bálkkašumi.

## Duodji
### Girječállin
* 
### Illustrerejeaddjin
* 
## Gáldut

## Geahča maid
* Ruohtasduodji

Kategoriija:Nuortasápmelaččat
Kategoriija:Riegádeamit 1949
Fredrika Runeberg

**Fredrika Charlotta Runeberg** (čakčamánu 2. b. 1807 Pietarsaari, Ruoŧa gonagasriika – miessemánu 27. b. 1879 Helsset, Ruošša keaisárriika, nieidanamma **Tengström**), lei suomaruoŧŧelaš girječálli. Son lei okta vuosttaš suopmelaš girječálliin gii čálii historjjálaš románaid.

Son lei náitalan Johan Ludvig Runebergin.

## Bearaš
Runeberga isit lei diktačálli Johan Ludvig Runeberg. Fredrika ja Johan náitaleigga ođđajagimánus 1831. Soai oaččuiga gávzzi máná, main guokte jámiiga jo unnin.

* Anna Carolina (1832-1833) lei Runeberga vuosttaš mánná. Son lei olles áigge buohcci ja jámii borgemánus 1833 dan maŋŋá go lei deavdán ovtta jagi.
* Ludvig Mikael (1836-1902)
* Lorenzo (1836-1919)
* Walter Magnus (1838-1920)
* Johan Wilhelm (1843-1918)
* Jakob Robert (1846-1919)
* Edvard Moritz (1848-1851) jámii dollaboahku komplikašuvdnii
* Fredrik Karl (1850-1884)

## Duodji
* *Brev till sonen Walter 1861–1879*, Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1971, http://www.sls.fi/sv/utgivning/brev-till-sonen-walter-1861-1879
* *Kuvauksia ja unelmia* (Edlund 1900)
* *Min pennas saga*, Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1946, http://www.sls.fi/sv/utgivning/anteckningar-om-runeberg
* *Teckningar och drömmar*, Sederholm 1861
* *Receptbok*, Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 2003
* *Fru Catharina Boije och hennes döttrar*, Finska Litteratursällskapet 1858
* *Sigrid Liljeholm*, Sederholm 1862
* *Anteckningar om Runeberg*, Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1946, http://www.sls.fi/sv/utgivning/anteckningar-om-runeberg

## Gáldut
* *Biograafisia tietoja Suomen naisista eri työaloilla*. 1896. Suomen Naisyhdistys, Helsinki.
* Fennica, Suomen kansallisbibliografia
* Gripenberg, Aleksandra 1904: *Fredrika Runeberg*. Jorgalan Hilda Käkikoski. Suomen naisyhdistys, Helsinki.
* Havu, Ilmari 1945: *Lauantaiseura ja sen miehet*. Otava, Helsinki.
* Rahikainen, Agneta 2004: Fredrika. Jorgalan Markus Sandberg.
* Saran sisaret: Naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa **Web archive 2008**
* Tuulio, Tyyni 1979: *Fredrikan Suomi*. WSOY, Porvoo.

Kategoriija:Suomaruoŧŧelaš girječállit
Kategoriija:Riegádeamit 1807
Kategoriija:Jápmimat 1879
Mirjam Polkunen

**Maire Mirjam Polkunen** (njukčamánu 2. b. 1926 Jyväskylä, Suopma – geassemánu 22. b. 2012 Helsset, Suopma) lei suopmelaš girjjálašvuođadutki, girječálli, jorgaleaddji ja dramaturga. 

## Duodji
*Polkunen, Mirjam 1952. *Viittojen riisumisjuhla: Runoja*. Porvoo: WSOY.
*Polkunen, Mirjam 1967. ”Lyriikan modernismi”, *Suomen kirjallisuus VI: Otto Mannisesta Pentti Saarikoskeen.* Helsinki: SKS ja Otava.
* 
*Polkunen, Mirjam (doaibm.) 1973. Helvi Hämäläinen: *Kootut runot*.
*Polkunen, Mirjam (doaibm.) 1975. Eila Kivikk’aho: *Kootut runot*.
*Polkunen, Mirjam & Tarkka, Pekka (doaibm.) 1974. *Novelli ja tulkinta.* Helsinki: Weilin + Göös.
*Polkunen, Mirjam (doaibm.) 1979. *Romaani ja tulkinta.* Helsinki: Otava.
*Polkunen, Mirjam 1969. *Jättiläinen, joka tahtoi muuttua karhuksi: Kvempun ja Lempun merkilliset seikkailut*. Helsinki: WSOY. (2. p. Tammi, 1982)
*Polkunen, Mirjam & Ahti, Risto (doaibm.) 1999. *Ilon ääriviivat: Valitut runot 1967–1998.* Helsinki; WSOY.

## Gáldut

Kategoriija:Suopmelaš girječállit
Kategoriija:Suopmelaš dramaturgat
Kategoriija:Eino Leino -bálkkašumi oažžut
Kategoriija:Mikael Agricola -bálkkašumi oažžut
Kategoriija:Riegádeamit 1926
Kategoriija:Jápmimat 2012
Katri Lipson

**Katri Lipson** (s. 1965 Helsset, Suopma) lea suopmelaš doavttir ja girječálli.

Lipsona álgoromána *Kosmonautti* oaččui jagi 2008 Helsingin Sanomat -áviissa girjjálašvuođabálkkašumi. Girji lei evttohusan maiddái jagi 2008 Finlandia-bálkkašumi gilvvus. Borgemánus 2012 Lipsona nuppi romána *Jäätelökauppias* almmustuvai. Lipson oaččui dán girjjis jagi 2013 Eurohpá uniovnna girjjálašvuođabálkkašumi. Girji lea jorgaluvvon eaŋgals-, čeahka-, dánskka- ja ungáragillii. Njukčamánu 2016 Lipsona goalmmát romána *Detroit* almmustuvai.

Lipson studerii dálkkasdiehtaga Uppsala universitehtas Ruoŧas ja válmmaštuvai doppe jagi 1993. Son lea barggan doavttirin Ruoŧas, Afrihkás ja Suomas. Lipson orru ovttas bearrašiinnis Vantaas.

## Duodji
* 
* 
* 

## Gáldut

## Geahča maid
* Lipsonin ''Kosmonautti'' Aamun kirjassa (28.10.2008) Ylen Elävä arkisto.

Kategoriija:Suopmelaš girječállit
Kategoriija:Suopmelaš doaktárat
Kategoriija:Riegádeamit 1965
Kategoriija:Helsingin Sanomat -áviissa girjjálašvuođabálkkašumi oažžut
Hannele Huovi

**Päivi Marja Hannele Huovi** (jagi 1973 rájes **Eskola**; r. njukčamánu 19. b. 1949 Kotka, Suopma) lea suopmelaš girječálli. Huovi válmmaštuvai humanisttalaš diehtagiid kandidáhttan Helssega universitehtas jagi 1973.

## Duodji
### Mánáid- ja nuoraidgirjjit
* Jos olet yksin ja salaa (máidnasat ja divttat, 1979)
* Suo hellii lapsiaan (govvagirji, 1980)
* Norsu joka osasi ihmetellä (govvagirji, 1982)
* Taikaruukku (máidnasat, 1984)
* Salaperäinen rasia (divttat, 1985)
* Tonttuja – mitä ihmettä (govvagirji, 1986, maiddái eaŋgalsgillii: *What in the world – elves!*)
* Madonna (nuoraidromána, 1986)
* Sinisen ketun aamuvoimistelu (fábelat, 1987)
* Urpo ja Turpo (mánáidgirji, 1987)
* Taivaanpojan verkko (máidnasat, 1988)
* Vladimirin kirja (historjjálaš máinnasromána, 1988)
* Missä lea kesän pesä (mánáidgirji, 1989)
* Urpo, Turpo ja Ihanaa (mánáidgirji, 1991)
* Seitsemän unta (máidnasat, 1992)
* Tuliraja (romána, 1994)
* Vauvan vaaka (duhkoraddandivttat ja divttat vávváide, 1995)
* Atte ja Nysä-Putte (mánáidromána, 1995)
* Urpon ja Turpon laulukirja (1996)
* Lasiaurinko (romána, 1996)
* Urpo, Turpo ja Hirmuinen ÄM (mánáidgirji, 1997)
* Atte ja Kaamea kerhotäti (mánáidromána, 1999)
* Mänty joka selvitti salaisuuksia (1999)
* Suurkontio Tahmapää (mánáidgirji, 2000)
* Matka joulun taloon (mánáidgirji, 2001)
* Höyhenketju (máinnasromána, 2002)
* Urpo ja Turpo Villissä lännessä (mánáidgirji, 2003)
* Gepardi katsoo peiliin (fábelat, 2003)
* Urpon ja Turpon joulu (mánáidgirji, 2006)
* Tammen kultainen laulukirja (doaimm. Hannele Huovi, 2006)
* Maailman paras napa – máidnasat sinusta (máidnasat, 2005)
* Karvakorvan runopurkki (divttat, 2008)
* Miinalan Veikon nyrkkeilykoulu (mánáidgirji, 2008)
* Suurkontio Tahmapää rakentaa (mánáidgirji, 2008)
* Ahaa! sanoi Pikkuruu (mánáidgirji, 2009)
* Kauhea yö (mánáidgirji, 2010)
* Jättityttö ja Pirhonen (govvagirji, 2011)
* Huhuu – kuka siellä? (govvagirji, 2011)
* Urpo ja Turpo avaruudessa (mánáidgirji 2011)

### Girjjit rávesolbmuide
* 
* Matka Grönlannin halki (noveallat, 1992)
* 
* Kivikausi (divttat, govat Ullamaija Hänninen, 1996)
* Kiven vaitiolo (divttat, 1999)
* Pesula (romána, 2006)
* Spa – Kylpyjä (divttat, 2011)

### Oahppogirjjit
* Iloinen Aapinen (1990)
* Iloinen matka (máidnasat, 1991)
* Iloinen lukukirja (1992)
* Salainen maa (máidnasat, 1998)
* Salainen Aapinen – sadut (2001)
* Salainen lukukirja (2002)

## Gáldut

Kategoriija:Suopmelaš mánáid- ja nuoraidgirječállit
Kategoriija:Suopmelaš fantasiagirječállit
Kategoriija:Pro Finlandia -bálkkašumi oažžut
Kategoriija:Anni Swan -medáljja oažžut
Kategoriija:Eino Leino bálkkašumi oažžut
Kategoriija:Riegádeamit 1949
Carl Jaenisch

**Carl (Karl) Ferdinand von Jaenisch** (cuoŋománu 11. b 1813 Vyborg, Ruošša keaisárriika – njukčamánu 7. b. 1872 St. Petersburg, Ruošša keaisárriika) lei suopmelaš-ruošša šáhkkaspealli ja -teoretihkkár.

Jaenisch studerii Moskvas ja St. Petersburgas. Jagi 1837 almmustuvai su vuosttaš šáhkkadutkan, *Découvertes sur le Cavalier aux échecs*. Jagi 1840 son heittii barggus Ruošša soahteveagas mas barggai majuvran go háliidii oamastit iežas šáhkkii. Son vuojui sáhka teorehtalaš rahpanprinsihpaid ovddideapmái ja almmustahtii jagiid 1842 (1. oassi) ja 1843 (2. oassi) girjji *Analyse Nouvelle des Ouvertures du Jeu des Échec*. Girjjis šattai klassihkar mii ovttas Bilguera *Handbuch*-girjjiin adnojuvvo dáláš rahpanteoriija álgogirjjiin.

Jaenisch analyserii ja ovddidii earret eará ng. ruošša spealu ovttas Aleksandr Petrovain ja maiddái Jaenischa gambihta espánjalaš spellui. Jaenisch almmustahtii rahpanteorehtalaš dutkamiid iešguđet riikkaid šáhkkabláđiin olles eallimis čađa.

## Gáldut

Kategoriija:Suopmelaš šáhkkaspeallit
Kategoriija:Ruošša šáhkkaspeallit
Kategoriija:Riegádeamit 1813
Kategoriija:Jápmimat 1872
Šáhkkabreahtta

**Šáhkkabreahtta** dahje **šáhkkalávdi** lea ruvttobreahtta, mii geavahuvvo šáhkas ja eará spealuin ja man nala speallanboalut biddjojuvvojit. Breahtta sáhttá leat ráhkaduvvon earret eará plastihkas, muoras, kartoŋggas dahje elfenčalámis.

Šáhkkabreahtta lea dábálaččat njealjehas, mii lea juhkkojuvvon 64 vilgeslágan ja čáhppes ruvttuide, main leat 32 goappege ivnnis. Dákkár breahtas leat 8 ceakkolinnjá ja 8 vealugurgadasa. Linnjás ja gurgadasis juohke nubbi ruvtto lea vilgeslágan ja juohke nubbi čáhppat. Breahta ravddas leat linnját a–h ja gurgadasat 1–8 nu ahte lea álkit merket sirdimiid muitui. Ovdal go speallu álgá, breahtta stellejuvvo nu ahte goappáge spealli olgeš beale čiehkaruvtto lea vilgeslágan.

Seammasullasaš speallanlávdi geavahuvvo maiddái dámmaspealus.

## Gáldut

Kategoriija:Šáhkka
Mynydd Parys

**Mynydd Parys** lea 147 mehtera allat várri Kymraeatnamis Ynys Môna sullos. 1700-logu loahpageahčen vári ala vuođđuduvvui veaikeruvke, guhte šattai fargga máilmmi stuorimussan ja veaiki fievrreduvvui Amlwcha hápmana bokte miehtá máilmmi. Ruvkedoaibma nogai jagis 1917. Vári alde leat gávdnon maiddái  mearkkat veaikki goaivumis juo bronsaáiggis 2000 jagi ovdal Kristusa.

## Gáldut

Kategoriija:Kymraeatnama várit
Rotavirus

**Rotavirus** lea guovttesáigarat RNA-virus mii gullá *[[Reoviridae]]*-čerdii. Dat lea ožžon nama go dan virusat čájehit ráhtisin (). Rotavirus njoammuda eallis dahje olbmos nubbái. Olbmuin rotavirus lea dábáleamos sivva manin vávvát ja mánát buohccájit garra luhčadávdii. Measta juohke mánná máilmmis lea ožžon rotavirusnjoammuma ainjuo oktii dassážii son deavdá 5 jagi. Juohke njoammuma maŋŋel buohcci vuostálastinnákca buorida vai čuovvovaš njoammun lea láivvit. Dievdoolbmot hárve ožžot njoammuma. 

## Ovcci rotavirusšlája
Rotavirusšlájat leat ovcci: A, B, C, D, E, F, G, H ja I. Dain A, B ja C njoammudit olbmuide. Dábáleamos dain rotavirus A lea sivvan badjel 90% njoammumis. Suomas badjel 50% dan hávis go mánás lea dakkár luhčadávda ahte son šaddá buohccevissui sivvan lea rotavirus.

## Gáldut

Kategoriija:Virusat
Lolcat

**Lolcat** () lea govva mas lea ovtta dahje máŋgga bussá govva ja humoristtalaš teakstabihtáš. Bihtáš dábálaččat čállojuvvo lolcatgillii () mii lea bodnjojuvvon eaŋgalsgiella giellaoahppameattáhusaiguin. Ovdamearkka dihte cealkka "Can I have a cheeseburger?" () čállojuvvo dávjá lolcatgillii "I can has cheezburger?"

## Geahča maid
* LOLCODE – leaikás esoteralaš programmerengiella, mii vuođđuduvvá lolspeakgillii.
* BoB (, *LOL* dahje *LoL*)

## Gáldut

## Lassedieđut fáttá birra eará siidduin

* I Can Has Cheezburger -siiddut main leat lolcat-govat  

Kategoriija:Interneahtta
Kategoriija:Eaŋgalsgiella
Girjedárogiella

**Girjedárogiella** (girje- ja ođđadárogillii bokmål) lea nubbi dárogiela čállinhábmi. Nubbi dárogiella lea ođđadárogiella. Girjedárogiela vuođđun lea leamaš dánskkagiella, mii lea hábmejuvvon dárogiela hállanvugiide ja dan mielde šaddan sierra giellan. 

Ii dihtto sihkkarit man gallis atnet girjedárogiela váldogiellan, muhto jáhkkimis 85 % álbmogis dahket dan. Vuođđoskuvllas 87 % oahppiin lea girjedárogiella váldogiellan skuvlajagis 2018/2019.

## Gáldut

Kategoriija:Germánalaš gielat
Ráppa

**Ráppa** lea jođánis, rytmmalaš lávlunvuohki mii állana hupmama guvlui. Hip hop ja ráppa leat leamašan lahkalagaid muhto dán áigge ráppa dihtto maiddái popas, eurodances, nu-metalis ja eará stiillain.

Ráppárat leat ovdamearkka dihte Nicki Minaj, Tinie Tempah, Tupac Shakur, Salt-N-Pepa, Rap Against Dictatorship, The Sugarhill Gang, PSY ja Eminem.

## Davviriikkat
Sámi ráppárat leat ovdamearkka dihte SlinCraze, Áilu Valle, Amoc, Fred Buljo, Duolva Duottar, ja Maxida Märak.

Ráppárat leat ovdamearkka dihte *[[Bomfunk MC's]]*, Kana, Mercedes Bentso, Emmsjé Gauti, RSP, Kamelen, Kenneth Engebretsen Lars Vaular ja Karpe Diem.

## Gáldut

## Liŋkkat
*Ráppadutki Saia Stueng ja Slincraze Studio Sámis
*Duolva Duottar Studio Sámis 

Kategoriija:Musihkka
Kategoriija:Ráppa
Ađa

**Ađa** lea gođus mii lea dávttid siste. Ađđamis leat vuođđoseallat mat šaddadit iešguđet varraseallaid. Measta visot varraseallat šaddet ađđamis, muhtun sierra dáhpáhusain šaddet varraseallat dáđvvis ja vuoivasis nai. 

Mánás šaddet varraseallat measta buot dávttiin ja go olmmoš rávásmuvvá de dat šaddet mielgadávttis, oaiveskálžžus, čielgedávttiin ja erttegiin. 

Čielgeađa ii leat rievtti mielde ađa, dasgo dat lea oassi nearvafierpmis. 

Go ađa buohccá borasdávdii dat gohčoduvvo leukemiijan.

Kategoriija:Gođusoahppa ja histologiija
Kategoriija:Dávttit
Vuođđosealla

Vuođđosealla lea biologalaš tearbma mii mearkkaša sealla mii máhttá juohkašuvvat agibeaivve ja ráhkadit máŋga gođustiippa. Vuođđoseallas lea nu gohčoduvvon eahpesymmetralaš juohkašupmi, nu ahte nubbi nieidaseallas boahtá sierranan sealla ja nubbi nieidaseallas bissu vuođđoseallan.
Kategoriija:Seallat
Guovttesáigarat RNA-virusat

**Guovttesáigarat RNA-virusat** (dsRNA-virusat) leat virusjoavku maid genoma čohkiida guovtti RNA-sáigaris, mat leat giessasan nubbi nuppi birra. Dat virusjoavku juhkkojuvvo ain guđa čerdii main stuorámus lea *[[Reoviridae]]*. Dan joavkku virusiin leat hui iešguđetlágan genomat, viruspartihkkaliid ráhkadusat ja isitorganismmat. Muhtun virusat nugo rotavirusat njoammudit olbmuide go fas nuppit njoammudit elliide, šattuide, guobbariidda dahje baktearaide.

Ovdamearkka dihte mearkkašahtti guovttesáigarat RNA-virusat leat rotavirus mii dagaha luhčadávdda, BTV-virus mii dagaha ng. alitnjuokčadávdda, IBD-virus mii njoammuda vuoncáide ja Φ6-baktearavirus mii njoammuda *[[Pseudomonas]]*-baktearaide.

Kategoriija:Virusat
Clodoaldo Soto Ruiz

**Clodoaldo Soto Ruiz** lea perulaš gielladutki ja professor gii lea čállán olu oahppo- ja sátnegirjjiid keččuagiela birra. Soto Ruiz lei keččuagiela professorin Illinois universitehtas (*University of Illinois at Champaign-Urbana*) badjel 25 jagi. 

## Duodji
* Gramática quechua: Ayacucho-Chanca
* Quechua, manual de enseñanza
* Diccionario quechua
* Diccionario quechua, Ayacucho-Chanca
* Gramática quechua
* Quechua. Manual de enseñanza (2010) ISBN 978-9972-51-253-5
* ¿Chaymantaqá? ¿Y después? Quechua avanzado. Quechua: manual de enseñanza (2016)

### Geahča maid
* Runasimi-kastillanu-inlis llamkaymanaq qullqa. University of Illinois, 2010 (Keččua-spánska-eŋgelas sátnegirji)

Kategoriija:Perulaš gielladutkit
Kategoriija:Perulaš professorat
Aminosivra

**Aminosivra** dahje **aminoháhppu** leaorganalaš ovttastus mas lea sihke aminojoavku (-NH2) ja karboksylajoavku (-COOH) mat leaba laktásan seamma molekylii.  

Aminosivrrat leat ollu earáláganat muhto mihtilmas lea okta aminojoavku ja okta karboksylajoavku. Aminojoavku lea básalaš ja karboksylajoavku lea suvrris. Aminosivrrat čatnasit maŋŋálagaid nuppi nubbái. 50 aminosivrrat maŋŋálagaid lea polypeptiida ja eanetgo 50 gohčodit proteiidnan. Proteiinnain sáhttet leat máŋgalogi, čuođit dahje vaikko duháhat aminosivrrat.  

Olbmot dárbbašit 20 aminosivrra, ja mii máhttit hukset 11 dain. Duoid eará maid mii eat sáhte ieža hukset gohčoduvvojit vealtameahttun aminosivran. Dat leat borramušas fidnemis. 

Daid lassin leat badjelaš 400 eará aminosivrra mat eai ráhkat proteiinnaid. Dain leat eará biologalaš doaimmat. Muhtun aminosivrrat doibmet vuoigŋašiin. Dálkasat šlundivuođa vuostá váikkuhit dáid aminosivrraide mat leat ovdamearkka dihte serotoniidna.

Muhtun hormonat leat peptiiddat, ovdamearkka dithe oksytosiidna. Hormona mii stivre sohkkara ávnnasmolsuma, insuliidna, lea peptiida mas leat 51 aminosivrra. 

Ja dasto leat vel dahkuaminosivrrat maid laboratorias sáhttá dahkat. 



Kategoriija:Kemiijalaš ávdnasat
Čeardabivttas

**Čeardabivttas** lea árbevirolaš bivttas mii gullá guvlui dahje čerdii.  

Dán áigge čeardabiktasat geavahuvvojit hárve árgabeaibivttasin. Doaluin ja basiid áigge dat ain dihttojit. 

Čeardabiktasiiguin sáhttá ovddastit iežas ruovttuguovllu ja gávdnojit ollu norpmat iešguđet guovlluid ektui. Ovdamearkka dihte Sámi čeardabivttas, gákti, lea ollu earálágan miehtá Sámi. Sierralágán ivnnit, minstarat ja nu ain gullet iešguđet guvlui. Dakkár norpmat sáhttet leat oalle garrasat ja soapmásat oaivvildit ahte galggašii ásahit gáktenjuolggadusaid, go muđui ieđguđet guovlluid gáktenorpmat vigget seahkánit.

Norgga čeardabivttas lea bunáda.


File:Female wedding dress 01.JPG



## Gáldut

*Wikimedia Commons

Kategoriija:Gárvvut
Gáibmi

**Gáibmi** lea ožžon nama nuppi olbmos. Dát guovttos leaba dalle gáimmežat.  

Gáibmi lea dávjá lagas fuolki ja lea mielde máná bajásgeassimis. Ovtta sogas sáhttet máŋga olbmo geain lea seamma namma. Gáimmit nannejit olbmo gullevašvuođa ja iešdovddu.

Dakkárlágan nammavierut gávdnojit maiddái eará kultuvrrain. Eŋgelasgiellagat bidjet dávjá "Jr." maŋŋel bártni nama ja "Sr." maŋŋel áhči nama nu ahte earuhit áhči ja bártni geat leaba gáimmežat.

## Gáldut
Kategoriija:Čálalaš kommunikašuvdna
Musea

**Musea** dahje **dávvirvuorká** lea almmolaš lágádus mii čoaggá, vurkkoda, dutká ja váldá ovdan historjjálaš, kulturhistorjjálaš ja luonddudieđalaš dávviriid. Museaid doibmii gulli dieđa lea museologiija.  

Museas leat čájáhusat gos olbmot besset geahčadit daid dávviriid. Miehtá máilmmi gávdnojit sihke gávpogiid stuorra museat ja smávvagávpogiid ja gilážiid museat mat leat unnibut. 

Iešguđetlágan museat leat dáiddamuseat, dieđamuseat, soahtemuseat ja mánáidmuseat. Máilmmi stuorimus museat leat ovdamearkka dihte Parisa Louvre, Kiinná Beijinga riikkamusea, Washington D.C Smithsonian Institution ja Londona British Museum. 

Museat leat dávjá stuorra dálut muhto muhtun museat leat maiddái olggo ovddas.

## Sámi museat
### Norggas
*Árran
*Deanu ja Várjjat museasiida
*Deanu Musea
*RiddoDuottarMuseat
**Sámiid Vuorká-Dávvirat
**Porsáŋggu musea
**Jáhkovuona mearrasámi musea
**Sámi Dáiddamagasiidna
*Saemien Sijte
*Saviomusea
*Várjjat Sámi Musea
*Äʹvv Saaʹmi muʹzei

### Ruoŧas
*Ájtte

### Suomas
*Siida 

Kategoriija:Museat
Alkoholajuhkamuš

**Alkoholajuhkamuš** lea juhkamuš mas lea etanola. Etanola manná oaivái, namalassii guovddášnearvafierbmái, ja olmmoš gárihuvvá. 

Kemiijalaš geahččanguovllus alkohola gokčá stuorit joavkku molekylaid mada etanola gullá. 

Alkoholajuhkamušat leat ovdamearkka dihte viidna, viidni, vuola, sider, buolleviidni jna. 

Alkohola leat máŋgga sajis buolláhan digaštallama, go muhtun olbmot fuonášit gárrendili ja makkár heajos váikkuhusaid dat buktá servodahkii.

Čuvvovaš beaivve muhtun olbmot leat illávejiid. Dalle olbmos leat nu gohčoduvvon gomát. Dalle olmmoš veadjá vuovssadit ja oaivi bávččastit. Alkohola lea mirku ja olmmoš mii juhká menddo ollu soaitá buohccát vuoivvasdávdii. 

Soapmásat gis čujuhit alkohola buriid váikkuhusaide, muhto dákko buohkat eai leat ovttaoaivilis. Muhtun dutkamušat čujuhit dasa ahte viinni buorit váikkuhusat eai leat justa alkohola dihte.

## Gáldut

Kategoriija:Dearvvašvuohta
Kategoriija:Jugus
Vuola

**Vuola** (oarjin) dahje **vuolla** (nuortan) lea alkoholajuhkamuš mas lea málddis, hombil ja čáhci. Olbmot leat dahkan vuollaga juo don dološ ráje. Vuola juhket miehtá Davviriikkain. 

Vuollagii lávejit bidjat iešguđet máistagiid, murjjiid ja urtasiid. 

Báiki gos ráhkadit vuollaga lea vuollabijahat dahje bryggeriija.

Kategoriija:Jugus
Artrosa

**Artrosa** dahje lađasvihki lea dábáleamus lađasdávda. Lađđasiidgaskasaš njuorggis nohká bearehaga ja ii nagot savvot. Dađistaga bohtet vuosttaš dávdamearkkat, bákčasat lihkahaladetiin ja go lea vel gollan muhtun áigi lađđasat bávččastit go čohkká jaska. 

Dagaldagat mat lasihit riskka buohccát artrosii leat: 

* Buoidun. 
* Artrosa sogas.  
* Ovdal bávččagahttán lađđasa. 
* Barggut mat ražahit lađđasiid olu.  

Go olmmoš lea buohcame artrosain, de dákteriggi nuppástuvvá. Guovtti lađđasa gaskkas lea njuorggis ja röntgengovas dat neaktá seakka spálgun. Muhto dađistaga go njuorggis nohká de spálgu mii oidno röntgengovas seaggu. 

Artrosa lávejit dálkkastit muhto olbmuid geas lea spirallađđasa artrosa atnet garrasit juolggis, ja go ii bastte vázzit šat de lávejit kirurgat čuohpadit ja bidjat dahkulađđasa, nu gohčoduvvon protesa. Dat lea hui dábálaš čuohpadeapmi, man ortopedat dahket.
Kategoriija:Dearvvašvuohta
Kategoriija:Dálkkasdieđa
Čuorvvasgávpi

**Čuorvvasgávpi** dahje **bidjet** lea vuohki mo šiehtadit gávppi, mas haddi mearrašuvvá dan mielde maid oastit čurvot. Gálvvut mat vuvdojuvvot leat dábálaččat báikki alde nu ahte olbmot besset geahčadit daid ovdal oastima. 

Dávjá lea nu ahte haddi allánaddá ja go olbmot leat heaitán čuorvumis de alimus čuorvvas vuoitá. Dábálaččat lea nu ahte gálvvu márkanhaddi ii leat dieđus ja vuovdi sáhttá dáinna lágiin oažžut vuoittu. Vuovdi sihtá alimus vejolaš hatti gálvvu ovddas ja oasti gis háliida bidjat unnimus vejolaš hatti. Ja oasti han ii dieđe man ollu ruđa dat eará oastit leat gergosat čurvet. Loahpaloahpas dáidá šaddat nu ahte olmmoš čuorvu stuorit hatti go lei álggus jurddašan. Muhtumin, earenoamažit filmmain guokte oasti čuorvugoahtiba gilvvu dassážii go nubbi vuollána. 

Ebay lea Amerihká máŋggariikkalaš fitnodat mii jagi 1995 rájes lágida neahttasiiddu čuorvvasgávppi várás. Doppe beassá gii ihkinassii gávppašit čuorvvasgávppiin interneahtas.

## Gáldut

Kategoriija:Ekonomiija
Guđahas

**Guđahas** (regulára heksaedar dahje regulára máŋggaseainnat). Geometriijas dat mearkkaša njuolggočiegat golmmaolat hápmi mas ravddat leat ovtta guhku. Guđahasa siiddut leat njealjehasat. Guđahasas leat guhtta siiddu, gávcci čiega ja guoktenuppelot ravdda. Jos ravda lea d guhku de guđahasa geassu lea:

V = d^3 \ 

Ja siiddut areála lea 

A = 6d^2 \ .

Okta lihtter lea okta guđahasdesimehter. Okta guđahasmehter lea 1000 guđahasdesimehter. 

## Gáldut
Kategoriija:Geometriija
Giellaoahpahus

**Giellaoahpahus** lea vierrogiela oahpahus. Vierrogiella lea dat giellan mii ii leat eatnigiella. Gielaid oahpahit sihke institušuvnnain ja priváhta kurssain.

Gaskaáiggis ledje olu olbmot geat ohppe latiidnagiela. Dán áigge lea fas eŋgelasgiella, duiskkagiella, fránskkagiella ja espánnjagiella bivnnuhat. 

Giellaoahpahus lágiduvvo dan giela mielde maid oahppi hálddaša. Gielat mat leat sullalagaid leat álkkit oahpahit. Ovdamearkka dihte fránskkagiel olbmui lea álkkimus oahpahit duiskkagiela, eŋgelasgiela ja espánnjagiela. 

## Oahpahanvuogit
Buohkat eai leat ovttaoaivilis mii livččii buoremus vuohki oahpahit vierrogiela. Muhtun olbmot oaivvildit ahte sániid oahppan lea deháleamus, ja earát fas ahte oahppi galggašii jođáneamus lági mielde ságastit ja atnit giela njálmmálaččat. Giellaoahpahus orru goit guođđán dan doaladumi mii lei čuođi jagi áigi, go galggai eanas teavsttaid lohkat.

Kategoriija:Oahppu ja skuvlejupmi
Kategoriija:Gielladieđa
Bircu

**Bircu** lea guđahas maid sáhttá bálkestit, dalle olmmoš birccasta. Bircu sáhttá galkat máŋga ládje. Dábálaččat leat guhtta siiddu mas leat okta gitta guhtta čalmmi. Dán ráhkadus lea nu ahte guokte vuostálas logu submi lea čieža. Nu ahte 1 ja 6, 2 ja 5, 3 ja 4 leaba vuostálagaid. 

Dasa lassin gávdnojit vel eanet birccut main leat eanet siiddut go guđahasas. 

Gávdnojit spealut mas lea dušše bircun nugo craps mii lea kasiidnospeallu.

Bircu lea maid dehálaš máŋga breahttaspealus. Dávjá galgá cadjit dan mielde, mo bircu almmuha. Muhtumin birccasta guvttiin birccuin oktanaga. 

Go birccasta ja bircu gahččá láhttái ferte ođđđasit birccastit. 

Bircospeallu mii dáidá eatnašii oahpis lea Yatzy.
Kategoriija:Kultuvra
Måehvie

**Måehvie** () lea Ruovatvuona gieldda hálddahusguovddáš. Čoahkkebáikkis orrot 18&nbsp;317 olbmo (2012).

## Referánssat

Kategoriija:Rana
Kategoriija:Norga
Miranda de l Douro

**Miranda de l Douro** () lea gávpot Davvinuorta-Portugálas. Gávpogis hállojuvvo mirandesagiella. Guovddášgilli lea Douro-joga gáttis Portugála ja Espánnja ráji alde.

## Gávpotoasit

Miranda de l Douro juohkašuvvá hálddahuslaččat 13 gávpotoassái (mir. *freguesie*). Dá addojuvvo mirandesagielat nama maŋŋá ruođuin portugálagielatge namma.

* Anfainç i Paradela (Ifanes e Paradela)
* Bila Chana de Barceosa (Vila Chã de Braciosa)
* Custantin i Cicuiro (Constantim e Cicouro)
* Dues Eigreijas (Duas Igrejas)
* Malhadas
* Miranda de l Douro (Miranda do Douro)
* Palaçuolo (Palaçoulo)
* Picuote (Picote)
* Pruoba (Póvoa)
* San Martino de Angueira (São Martinho de Angueira)
* Sendin i Atanor (Sendim e Atenor)
* Silba i Augas Bibas (Silvae Águas Vivas)
* Zenízio (Genísio)

Kategoriija:Portugala gávpogat
Sunmi

**Lee Sun-mi** (, r. miessemánu 2. b. 1992 Iksan, Davvi-Jeolla, Lulli-Korea) lea lullikorealaš lávlu gean artistanamma lea **Sunmi** (). Son lea dovddus k-pop-musihka Wonder Girls -joavkkus.

## Eallin
Lee Sun-mi riegádii miessemánu 2. b. 1992 Iksanis, Davvi-Jeollas, Lulli-Koreas. Doppe su áhčči bajásgesii Sun-mi ja su guokte nuorat vielja okto. Sun-mi áhčči lei goittotge hui buozus; son lei ožžon tuberkulosa manin son lei šaddan buohccevissui. Dalle Sun-mi mearridii ahte ferte dinet olu ruđaid ja johtilit vaikko son lei dušše 9-jahkásaš. Su mielas buoremus vuohki olahit dan lei šaddat k-pop-lávlun. Jagi 2004 dat niehku šattai duohtan go son beasai skearrofitnodat JYP Entertainment hárjehallanprográmmii.

### 2007&ndash;2011
Sun-mi lávllui k-pop-musihka Wonder Girls-joavkkus jagiid 2007&ndash;2010. Ođđajagimánu 2010 loahpa JYP Entertainment almmuhii ahte Sunmi áigu doallat bottu ja studeret fas.  Sunmi earránii joavkkus goittotge easka go Wonder Girls máhcaimet Koreai guovvamánu. Jagi 2011 son beasai Dongguk universitehtii mas son logai teáhtera. 

### 2012&ndash;2017
Jagi 2013 son lea šaddan soloartistan go su EP-skearru *[[Full Moon (EP-skearru)|Full Moon]]* almmuhuvvui.

## Gáldut

Kategoriija:Lullikorealaš lávllut
Kategoriija:Riegádeamit 1992
Chinwe Okoro

**Chinwe Okoro** (r. geassemánu 20. b. 1989) lea nigerialaš kuvllasuhppejeaddji ja skierrobálkesteaddji. Son lea vuoitán bođuvaláštallama afrihkámeašttirgilvvuin nissoniid skierrobálkesteami jagiid 2012 ja 2014 ja maiddái nissoniid kuvllasuhppema jagi 2012.

## Gáldut

Kategoriija:Nigerialaš kuvllasuhppejeaddjit
Kategoriija:Nigerialaš skierrobálkesteaddjit
Kategoriija:Riegádeamit 1989
Douro

**Douro** (mirandesagillii ja portugálagillii) dahje **Duero** (spánskkagillii) lea eatnu mii álgá Espánnjas Soria eanangottis ja golgá Portugálas Porto ja Vila Nova de Gaia gávpogiid gaskkas Atlántamerrii. Eanu guhkkodat lea 895 kilomehtera ja dan golganguovlu lea 79&nbsp;096 km2 nappo dat lea goalmmádin stuorimus eatnu Iberianjárggas.

## Gáldut
 

Kategoriija:Portugala jogat ja eanut
Kategoriija:Spánia jogat ja eanut
Sam Smith

**Samuel Frederick ”Sam” Smith** (r. miessemánu 19. b. 1992 London, Englánda, Ovttastuvvan gonagasriika) lea 
brihttalaš lávlu ja lávlladahkki gii lea vuoitán Grammy-bálkkašumi. 

## Mánná- ja nuorravuohta
Samuel Frederick Smith riegádii miessemánu 19. b. 1992 Londonis Frederick Smithii ja Kate Cassidyii. Smith lea muitalan ahte mánnávuođas earát givssidedje su go sus leat dalle čiččit. Čiččiin gurrejuvvui buoidi ja čuohpahuvvojedje eret go son lei 12-jahkásaš. Smith lei Youth Music Theatre UK -teáhterjoavkku lahttu. Jagi 2007 čájáhalai ja lávllui joavkku Oh! Carol -čájáhusain. Ovdal go son čájáhalai musihkkateáhteris, Smith lávllui eará jazzjoavkkuin. Jazzpianista Joanna Eden oahpahii Smithii lávluma ja lávlagiid dahkama.

## Karriera
Smith lea šaddan beakkán golggotmánu 2012 go son lávllui Disclosure-joavkku ”Latch”-musihkkabihtás mii bođii 11. sadjái Ovttastuvvan gonagasriikka siŋŋellisttus. Čuovvovaš geardde go Smith lávllui nuppi musihkkajoavkku bihttás lei go son lávllui Naughty Boy ”La La La” -bihtás mii bođii 11. sadjái Ovttastuvvan gonagasriikka siŋŋellisttus miessemánu 2013. Dát lei Smith vuosttaš geardde listtu vuosttašsajis.

## Diskografiija
### Skearrut
* *[[In the Lonely Hour]]* (2014)
* *[[The Thrill of It All]]* (2017)

### Siŋŋelat
* ”Lay Me Down” (2013)
* ”Money on My Mind” (2014)
* ”Stay with Me” (2014)
* ”I’m Not the Only One” (2014)
* ”Like I Can” (2014)
* ”Have Yourself a Merry Little Christmas” (2014)
* ”Writing’s on the Wall” (2015)
* ”Lay Me Down” (ođđasit almmuheapmi, 2015)
* ”Too Good at Goodbyes” (2017)
* ”One Last Song” (2017)
* ”Pray” (Logicain, 2018)
* ”Baby, You Make Me Crazy” (2018)
* ”Promises” (Calvin Harrisain, 2018)
* ”Fire on Fire” (2018)
* ”Dancing with a Stranger” (Normaniin, 2019))

### Eará joavkkuiguin
* ”Latch” (Disclosure, 2012)
* ”La La La” (Naughty Boy, 2013)
* ”Do They Know It’s Christmas?” (Band Aid 30, 2014)
* ”Omen” (Disclosure, 2015)

## Gáldut

Kategoriija:Brihttalaš lávllut
Kategoriija:Brihttalaš lávlladahkkit
Vera Vitali

**Anna ''Vera'' Vitali** (r. golggotmánu 3. beaivve 1981 Stockholbma, Ruoŧŧa) lea ruoŧŧelaš neavttár ja dramaturga.

## Eallin ja bargu
Vera Vitali lea riegádan Stockholmmas. Su áhčči lea neavttár Leon Vitali ja su eadni bivttasteaddji Kersti Vitali. Doppe son maiddái šattai bajás. Dušše moadde jagi oppa bearaš orui Londonis, daningo su áhčči barggai doppe neavttárin ja Stanley Kubricka persovnnalaš assisteantan. Dalle Vitali beasai čuovvut lahka filmma ráhkadeami.

## Gáldut

Kategoriija:Ruoŧŧelaš neavttárat
Kategoriija:Ruoŧŧelaš dramatihkkárat
Kategoriija:Riegádeamit 1981